# Uradni list L 341/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.341.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 341 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5618. december 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.341.slv

Uradni list

Evropske unije

L 341

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5618. december 2013

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2013/58/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o spremembi Direktive 2009/138/ES (Solventnost II) glede datumov za prenos in uporabo ter datuma razveljavitve nekaterih direktiv (Solventnost I) (
  1
  ) | 1 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep št. 1351/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o zagotavljanju makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji | 4 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

DIREKTIVE

*

Direktiva 2013/58/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o spremembi Direktive 2009/138/ES (Solventnost II) glede datumov za prenos in uporabo ter datuma razveljavitve nekaterih direktiv (Solventnost I) (
  1
  )

1

1

SKLEPI

*

Sklep št. 1351/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o zagotavljanju makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji

4

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1352/2013 z dne 4. decembra 2013 o določitvi obrazcev iz Uredbe (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov | 10 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1353/2013 z dne 9. decembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Liers vlaaike (ZGO)] | 32 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1354/2013 z dne 17. decembra 2013 o izključitvi podrazdelkov ICES 27 in 28.2 iz nekaterih omejitev ribolovnega napora za leto 2014 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1098/2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže | 34 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1355/2013 z dne 17. decembra 2013 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 669/2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta glede poostrenega uradnega nadzora pri uvozu nekatere krme in nekaterih živil neživalskega izvora (
  1
  ) | 35 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1356/2013 z dne 17. decembra 2013 o začetku preiskave glede možnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenih z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 791/2011 na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, pri uvozu nekaterih nekoliko spremenjenih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in glede registracije takega uvoza | 43 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1357/2013 z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti | 47 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1358/2013 z dne 17. decembra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 50 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Izvedbena direktiva Komisije 2013/63/EU z dne 17. decembra 2013 o spremembi prilog I in II k Direktivi Sveta 2002/56/ES v zvezi z minimalnimi pogoji za semenski krompir in partije semenskega krompirja (
  1
  ) | 52 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta 2013/768/SZVP z dne 16. decembra 2013 o delovanju EU v podporo izvajanju Pogodbe o trgovini z orožjem v okviru evropske varnostne strategije | 56 |
| | | 2013/769/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 11. decembra 2013 o zavrnitvi zahtevka Madžarske za uvedbo posebnega ukrepa mehanizma za hiter odziv z odstopanjem od člena 193 Direktive Sveta 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (notificirano pod dokumentarno številko C(2013 9007)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 9007) | 68 |
| | | 2013/770/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 17. decembra 2013 o ustanovitvi Izvajalske agencije za potrošnike, zdravje in hrano ter razveljavitvi Sklepa 2004/858/ES | 69 |
| | | 2013/771/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 17. decembra 2013 o ustanovitvi Izvajalske agencije za mala in srednja podjetja ter razveljavitvi sklepov 2004/20/ES in 2007/372/ES | 73 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1352/2013 z dne 4. decembra 2013 o določitvi obrazcev iz Uredbe (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov

10

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1353/2013 z dne 9. decembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Liers vlaaike (ZGO)]

32

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1354/2013 z dne 17. decembra 2013 o izključitvi podrazdelkov ICES 27 in 28.2 iz nekaterih omejitev ribolovnega napora za leto 2014 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1098/2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže

34

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1355/2013 z dne 17. decembra 2013 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 669/2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta glede poostrenega uradnega nadzora pri uvozu nekatere krme in nekaterih živil neživalskega izvora (
  1
  )

1

35

*

Uredba Komisije (EU) št. 1356/2013 z dne 17. decembra 2013 o začetku preiskave glede možnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenih z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 791/2011 na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, pri uvozu nekaterih nekoliko spremenjenih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in glede registracije takega uvoza

43

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1357/2013 z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti

47

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1358/2013 z dne 17. decembra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

50

DIREKTIVE

*

Izvedbena direktiva Komisije 2013/63/EU z dne 17. decembra 2013 o spremembi prilog I in II k Direktivi Sveta 2002/56/ES v zvezi z minimalnimi pogoji za semenski krompir in partije semenskega krompirja (
  1
  )

1

52

SKLEPI

*

Sklep Sveta 2013/768/SZVP z dne 16. decembra 2013 o delovanju EU v podporo izvajanju Pogodbe o trgovini z orožjem v okviru evropske varnostne strategije

56

2013/769/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 11. decembra 2013 o zavrnitvi zahtevka Madžarske za uvedbo posebnega ukrepa mehanizma za hiter odziv z odstopanjem od člena 193 Direktive Sveta 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (notificirano pod dokumentarno številko C(2013 9007)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 9007)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 9007)

68

2013/770/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 17. decembra 2013 o ustanovitvi Izvajalske agencije za potrošnike, zdravje in hrano ter razveljavitvi Sklepa 2004/858/ES

69

2013/771/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 17. decembra 2013 o ustanovitvi Izvajalske agencije za mala in srednja podjetja ter razveljavitvi sklepov 2004/20/ES in 2007/372/ES

73

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

DIREKTIVE

| 18.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 341/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 341/1

---

DIREKTIVA 2013/58/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. decembra 2013

o spremembi Direktive 2009/138/ES (Solventnost II) glede datumov za prenos in uporabo ter datuma razveljavitve nekaterih direktiv (Solventnost I)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 53(1) in člena 62 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa sodoben, na ocenjevanju tveganj temelječ sistem za urejanje in nadzor zavarovalnic in pozavarovalnic v Uniji. Ta sistem je bistven za varen in trden zavarovalniški sektor, ki lahko zagotovi trajnostne zavarovalne proizvode ter s spodbujanjem dolgoročnih naložb in z dodatno stabilnostjo podpre realno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa sodoben, na ocenjevanju tveganj temelječ sistem za urejanje in nadzor zavarovalnic in pozavarovalnic v Uniji. Ta sistem je bistven za varen in trden zavarovalniški sektor, ki lahko zagotovi trajnostne zavarovalne proizvode ter s spodbujanjem dolgoročnih naložb in z dodatno stabilnostjo podpre realno gospodarstvo.

| (2) | Direktiva 2011/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) uvaja nekaj sprememb členov od 212 do 262 Direktive 2009/138/ES, ki se začnejo uporabljati od 10. junija 2013 dalje. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2011/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) uvaja nekaj sprememb členov od 212 do 262 Direktive 2009/138/ES, ki se začnejo uporabljati od 10. junija 2013 dalje.

| (3) | Direktiva 2012/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) spreminja Direktivo 2009/138/ES s podaljšanjem roka za prenos z 31. oktobra 2012 na 30. junij 2013 ter prestavitvijo datuma začetka njene uporabe s 1. novembra 2012 na 1. januar 2014 in datuma razveljavitve obstoječih direktiv o zavarovanju in pozavarovanju (5) (ki se skupaj imenujejo „Solventnost I“), s 1. novembra 2012 na 1. januar 2014. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 2012/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) spreminja Direktivo 2009/138/ES s podaljšanjem roka za prenos z 31. oktobra 2012 na 30. junij 2013 ter prestavitvijo datuma začetka njene uporabe s 1. novembra 2012 na 1. januar 2014 in datuma razveljavitve obstoječih direktiv o zavarovanju in pozavarovanju (5) (ki se skupaj imenujejo „Solventnost I“), s 1. novembra 2012 na 1. januar 2014.

| (4) | Komisija je 19. januarja 2011 sprejela predlog (v nadaljnjem besedilu: predlog Omnibus II), ki med drugim spreminja Direktivo 2009/138/ES, da bi upoštevala novo nadzorno strukturo za zavarovalniški sektor, tj. ustanovitev Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine) (EIOPA). Predlog Omnibus II vsebuje tudi določbe za podaljšanje roka za prenos oziroma za prestavitev datuma začetka uporabe Direktive 2009/138/ES ter datuma za razveljavitev Solventnosti I in deluje kot sredstvo za prilagoditev Direktive 2009/138/ES začetku veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije s spremembo določb o podelitvi pooblastil Komisiji za sprejemanje izvedbenih ukrepov v določbe, ki Komisiji podeljujejo pooblastila za sprejemanje delegiranih in izvedbenih aktov. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 19. januarja 2011 sprejela predlog (v nadaljnjem besedilu: predlog Omnibus II), ki med drugim spreminja Direktivo 2009/138/ES, da bi upoštevala novo nadzorno strukturo za zavarovalniški sektor, tj. ustanovitev Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine) (EIOPA). Predlog Omnibus II vsebuje tudi določbe za podaljšanje roka za prenos oziroma za prestavitev datuma začetka uporabe Direktive 2009/138/ES ter datuma za razveljavitev Solventnosti I in deluje kot sredstvo za prilagoditev Direktive 2009/138/ES začetku veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije s spremembo določb o podelitvi pooblastil Komisiji za sprejemanje izvedbenih ukrepov v določbe, ki Komisiji podeljujejo pooblastila za sprejemanje delegiranih in izvedbenih aktov.

| (5) | Zaradi kompleksnosti predloga Omnibus II obstaja tveganje, da ne bo začel veljati pred rokom za prenos oziroma datumom začetka uporabe Direktive 2009/138/ES. Če bi ti datumi ostali nespremenjeni, bi to pomenilo, da bi bilo treba Direktivo 2009/138/ES izvajati pred začetkom veljavnosti prehodnih določb in ustreznih prilagoditev, vključno z dodatnimi pojasnili glede pooblastil v zvezi z delegiranimi in izvedbenimi akti, določenih v predlogu Omnibus II. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi kompleksnosti predloga Omnibus II obstaja tveganje, da ne bo začel veljati pred rokom za prenos oziroma datumom začetka uporabe Direktive 2009/138/ES. Če bi ti datumi ostali nespremenjeni, bi to pomenilo, da bi bilo treba Direktivo 2009/138/ES izvajati pred začetkom veljavnosti prehodnih določb in ustreznih prilagoditev, vključno z dodatnimi pojasnili glede pooblastil v zvezi z delegiranimi in izvedbenimi akti, določenih v predlogu Omnibus II.

| (6) | Da ne bi držav članic čezmerno obremenili z zakonodajnimi obveznostmi po Direktivi 2009/138/ES in pozneje v okviru nove nadzorne strukture, ki jo predvideva predlog Omnibus II, je zato primerno podaljšati rok za prenos in datum začetka uporabe Direktive 2009/138/ES, s čimer se nadzornikom, zavarovalnicam ter pozavarovalnicam zagotovi dovolj časa za pripravo na uporabo te nove strukture. |
| --- | --- |

(6)

Da ne bi držav članic čezmerno obremenili z zakonodajnimi obveznostmi po Direktivi 2009/138/ES in pozneje v okviru nove nadzorne strukture, ki jo predvideva predlog Omnibus II, je zato primerno podaljšati rok za prenos in datum začetka uporabe Direktive 2009/138/ES, s čimer se nadzornikom, zavarovalnicam ter pozavarovalnicam zagotovi dovolj časa za pripravo na uporabo te nove strukture.

| (7) | Iz časovnega zaporedja dogodkov izhaja, da bi se morala prestavitev roka za prenos in datuma začetka uporabe Direktive 2009/138/ES uporabljati tudi za spremembe navedene direktive, ki so bile izvedene z Direktivo 2011/89/ES. |
| --- | --- |

(7)

Iz časovnega zaporedja dogodkov izhaja, da bi se morala prestavitev roka za prenos in datuma začetka uporabe Direktive 2009/138/ES uporabljati tudi za spremembe navedene direktive, ki so bile izvedene z Direktivo 2011/89/ES.

| (8) | Zaradi pravne varnosti bi bilo treba ustrezno prestaviti datum razveljavitve Solventnosti I. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi pravne varnosti bi bilo treba ustrezno prestaviti datum razveljavitve Solventnosti I.

| (9) | Ker je obdobje pred iztekom zadevnih rokov iz Direktive 2009/138/ES zelo kratko, bi morala ta direktiva začeti veljati brez odlašanja. |
| --- | --- |

(9)

Ker je obdobje pred iztekom zadevnih rokov iz Direktive 2009/138/ES zelo kratko, bi morala ta direktiva začeti veljati brez odlašanja.

| (10) | Zato je v tem primeru pri posredovanju predloga te direktive nacionalnim parlamentom upravičeno uporabiti izjemo za nujne primere, ki jo določa člen 4 Protokola (št. 1) o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji – |
| --- | --- |

(10)

Zato je v tem primeru pri posredovanju predloga te direktive nacionalnim parlamentom upravičeno uporabiti izjemo za nujne primere, ki jo določa člen 4 Protokola (št. 1) o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 2009/138/ES se spremeni:

| 1. | člen 309(1) se spremeni:






  (a) | v prvem pododstavku se datum „30. junija 2013“ nadomesti z datumom „31. marca 2015“; |
| --- | --- | --- |

1.

člen 309(1) se spremeni:

(a)

v prvem pododstavku se datum „30. junija 2013“ nadomesti z datumom „31. marca 2015“;

| (b) | v drugem pododstavku se datum „1. januarja 2014“ nadomesti z datumom „1. januarja 2016“; |
| --- | --- |

(b)

v drugem pododstavku se datum „1. januarja 2014“ nadomesti z datumom „1. januarja 2016“;

| 2. | v prvem odstavku člena 310 se datum „1. januarja 2014“ nadomesti z datumom „1. januarja 2016“; |
| --- | --- |

2.

v prvem odstavku člena 310 se datum „1. januarja 2014“ nadomesti z datumom „1. januarja 2016“;

| 3. | v drugem odstavku člena 311 se datum „1. januarja 2014“ nadomesti z datumom „1. januarja 2016“. |
| --- | --- |

3.

v drugem odstavku člena 311 se datum „1. januarja 2014“ nadomesti z datumom „1. januarja 2016“.

Člen 2

Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 11. decembra 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 5. decembra 2013.

1

(2)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2011/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembah direktiv 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES in 2009/138/ES glede dopolnilnega nadzora finančnih subjektov v finančnem konglomeratu (UL L 326, 8.12.2011, str. 113).

3

(4)  Direktiva 2012/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. septembra 2012 o spremembi Direktive 2009/138/ES glede rokov za prenos in uporabo ter datuma za razveljavitev nekaterih direktiv (UL L 249, 14.9.2012, str. 1).

4

(5)  Direktiva Sveta 64/225/EGS z dne 25. februarja 1964 o odpravi omejitev svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev na področjih pozavarovanja in retrocesije (UL 56, 4.4.1964, str. 878/64); Prva Direktiva Sveta 73/239/EGS z dne 24. julija 1973 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja (UL L 228, 16.8.1973, str. 3); Direktiva Sveta 73/240/EGS z dne 24. julija 1973 o odpravi omejitve svobode ustanavljanja na področju dejavnosti neposrednega zavarovanja, razen življenjskega zavarovanja (UL L 228, 16.8.1973, str. 20); Direktiva Sveta 76/580/EGS z dne 29. junija 1976 o spremembi Direktive 73/239/EGS (UL L 189, 13.7.1976, str. 13); Direktiva Sveta 78/473/EGS z dne 30. maja 1978 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o sozavarovanju na ravni Skupnosti (UL L 151, 7.6.1978, str. 25); Direktiva Sveta 84/641/EGS z dne 10. decembra 1984 o spremembi Prve direktive (73/239/EGS) zlasti glede zavarovanja pomoči (UL L 339, 27.12.1984, str. 21); Direktiva Sveta 87/344/EGS z dne 22. junija 1987 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o zavarovanju stroškov postopka (UL L 185, 4.7.1987, str. 77); Druga direktiva Sveta 88/357/EGS z dne 22. junija 1988 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskega zavarovanja, ki opredeljuje določbe za učinkovito uresničevanje svobode opravljanja storitev (UL L 172, 4.7.1988, str. 1); Direktiva Sveta 92/49/EGS z dne 18. junija 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskega zavarovanja (tretja direktiva o premoženjskem zavarovanju) (UL L 228, 11.8.1992, str. 1); Direktiva 98/78/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 1998 o dopolnilnem nadzoru nad zavarovalnicami v zavarovalniški skupini (UL L 330, 5.12.1998, str. 1); Direktiva 2001/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o reorganizaciji in prenehanju zavarovalnic (UL L 110, 20.4.2001, str. 28); Direktiva 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju (UL L 345, 19.12.2002, str. 1); Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/68/ES z dne 16. novembra 2005 o pozavarovanju (UL L 323, 9.12.2005, str. 1).

5

---

SKLEPI

| 18.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 341/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 341/4

---

SKLEP št. 1351/2013/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. decembra 2013

o zagotavljanju makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odnosi med Unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo (v nadaljnjem besedilu: Jordanija) se razvijajo v okviru evropske sosedske politike (ESP). Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Jordanijo na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: „pridružitveni sporazum EU-Jordanija“) je začel veljati 1. maja 2002. Dvostranski politični dialog in ekonomsko sodelovanje sta se nadalje razvila v okviru akcijskih načrtov ESP, od katerih najnovejši zajema obdobje 2010–2015. Leta 2010 je Unija odobrila Jordaniji partnerstvo „naprednega statusa“, ki zajema široko področje sodelovanja med pogodbenicama. Leta 2013 je pridružitveni sporazum EU-Jordanija dopolnil Okvirni sporazum med Unijo in Jordanijo o splošnih načelih za sodelovanje Jordanije v programih Unije, ki spodbuja sodelovanje med Unijo in Jordanijo. |
| --- | --- |

(1)

Odnosi med Unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo (v nadaljnjem besedilu: Jordanija) se razvijajo v okviru evropske sosedske politike (ESP). Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Jordanijo na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: „pridružitveni sporazum EU-Jordanija“) je začel veljati 1. maja 2002. Dvostranski politični dialog in ekonomsko sodelovanje sta se nadalje razvila v okviru akcijskih načrtov ESP, od katerih najnovejši zajema obdobje 2010–2015. Leta 2010 je Unija odobrila Jordaniji partnerstvo „naprednega statusa“, ki zajema široko področje sodelovanja med pogodbenicama. Leta 2013 je pridružitveni sporazum EU-Jordanija dopolnil Okvirni sporazum med Unijo in Jordanijo o splošnih načelih za sodelovanje Jordanije v programih Unije, ki spodbuja sodelovanje med Unijo in Jordanijo.

| (2) | Na jordansko gospodarstvo so znatno vplivali domači dogodki, povezani z dogodki v južnem Sredozemlju od konca leta 2010 naprej, znani kot „arabska pomlad“, in stalni nemiri v regiji, zlasti v sosednjem Egiptu in Siriji. Na jordansko gospodarstvo močno vpliva zlasti velik pritok beguncev iz Sirije, ki so poiskali zatočišče v Jordaniji. Ob veliko slabših globalnih gospodarskih razmerah so ponavljajoče se motnje dobave zemeljskega plina iz Egipta, ki so prisilile Jordanijo, da nadomesti uvoz plina iz Egipta z dražjimi gorivi za proizvodnjo električne energije, ter znatna finančna sredstva, ki so potrebna za zagotavljanje humanitarne pomoči beguncem iz Sirije na ozemlju Jordanije, povzročili večje vrzeli v zunanjem in proračunskem financiranju. |
| --- | --- |

(2)

Na jordansko gospodarstvo so znatno vplivali domači dogodki, povezani z dogodki v južnem Sredozemlju od konca leta 2010 naprej, znani kot „arabska pomlad“, in stalni nemiri v regiji, zlasti v sosednjem Egiptu in Siriji. Na jordansko gospodarstvo močno vpliva zlasti velik pritok beguncev iz Sirije, ki so poiskali zatočišče v Jordaniji. Ob veliko slabših globalnih gospodarskih razmerah so ponavljajoče se motnje dobave zemeljskega plina iz Egipta, ki so prisilile Jordanijo, da nadomesti uvoz plina iz Egipta z dražjimi gorivi za proizvodnjo električne energije, ter znatna finančna sredstva, ki so potrebna za zagotavljanje humanitarne pomoči beguncem iz Sirije na ozemlju Jordanije, povzročili večje vrzeli v zunanjem in proračunskem financiranju.

| (3) | Od začetka arabske pomladi je Unija ob različnih priložnostih poudarila svojo zavezanost k podpiranju Jordanije pri procesu gospodarskih in političnih reform. Ta zaveza je bila ponovno potrjena decembra 2012 v sklepih desetega srečanja pridružitvenega sveta med Unijo in Jordanijo. |
| --- | --- |

(3)

Od začetka arabske pomladi je Unija ob različnih priložnostih poudarila svojo zavezanost k podpiranju Jordanije pri procesu gospodarskih in političnih reform. Ta zaveza je bila ponovno potrjena decembra 2012 v sklepih desetega srečanja pridružitvenega sveta med Unijo in Jordanijo.

| (4) | Jordanija je zaradi svoje geografske lege tudi strateška država za stabilnost in varnost na Bližnjem vzhodu, hkrati pa je v enaki meri še posebej občutljiva na zunanje šoke, s političnega in gospodarskega vidika. Zato je pomembno, da se Jordaniji zagotovi ustrezna pomoč ter da se spodbuja politični in gospodarski dialog med Unijo in Jordanijo. |
| --- | --- |

(4)

Jordanija je zaradi svoje geografske lege tudi strateška država za stabilnost in varnost na Bližnjem vzhodu, hkrati pa je v enaki meri še posebej občutljiva na zunanje šoke, s političnega in gospodarskega vidika. Zato je pomembno, da se Jordaniji zagotovi ustrezna pomoč ter da se spodbuja politični in gospodarski dialog med Unijo in Jordanijo.

| (5) | Jordanija je začela vrsto političnih reform, ki so privedle do sprejetja več kot 40 ustavnih sprememb v jordanskem parlamentu septembra 2011, kar pomeni pomemben korak k vzpostavitvi popolnoma demokratičnega sistema. Politična in gospodarska podpora Unije jordanskemu procesu reform je skladna s politiko Unije do regije južnega Sredozemlja, kakor je določena v okviru evropske sosedske politike. |
| --- | --- |

(5)

Jordanija je začela vrsto političnih reform, ki so privedle do sprejetja več kot 40 ustavnih sprememb v jordanskem parlamentu septembra 2011, kar pomeni pomemben korak k vzpostavitvi popolnoma demokratičnega sistema. Politična in gospodarska podpora Unije jordanskemu procesu reform je skladna s politiko Unije do regije južnega Sredozemlja, kakor je določena v okviru evropske sosedske politike.

| (6) | V skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, sprejeto skupaj s Sklepom št. 778/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), bi morala biti makrofinančna pomoč Unije izreden finančni instrument nevezane in nenamenske plačilnobilančne pomoči, namenjene ponovni vzpostavitvi vzdržnega stanja upravičenke na področju zunanjega financiranja in podpori pri izvajanju političnega programa, ki vsebuje odločne prilagoditvene ukrepe in strukturne reforme, katerih cilj je, zlasti v programskem obdobju, izboljšati plačilnobilančno stanje ter okrepiti izvajanje ustreznih sporazumov in programov z Unijo. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, sprejeto skupaj s Sklepom št. 778/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), bi morala biti makrofinančna pomoč Unije izreden finančni instrument nevezane in nenamenske plačilnobilančne pomoči, namenjene ponovni vzpostavitvi vzdržnega stanja upravičenke na področju zunanjega financiranja in podpori pri izvajanju političnega programa, ki vsebuje odločne prilagoditvene ukrepe in strukturne reforme, katerih cilj je, zlasti v programskem obdobju, izboljšati plačilnobilančno stanje ter okrepiti izvajanje ustreznih sporazumov in programov z Unijo.

| (7) | Avgusta 2012 so se jordanski organi in Mednarodni denarni sklad (MDS) dogovorili o neprevidnostnem triletnem aranžmaju „stand-by“ (v nadaljnjem besedilu: program MDS) v višini 1 364 milijonov SDR (posebna pravica črpanja) v podporo Jordaniji za program ekonomskih prilagoditev in reform. Cilji programa MDS so skladni z namenom makrofinančne pomoči Unije, da se odpravi kratkoročne težave s plačilno bilanco, izvajanje odločnih prilagoditvenih ukrepov pa je skladno s ciljem makrofinančne pomoči Unije. |
| --- | --- |

(7)

Avgusta 2012 so se jordanski organi in Mednarodni denarni sklad (MDS) dogovorili o neprevidnostnem triletnem aranžmaju „stand-by“ (v nadaljnjem besedilu: program MDS) v višini 1 364 milijonov SDR (posebna pravica črpanja) v podporo Jordaniji za program ekonomskih prilagoditev in reform. Cilji programa MDS so skladni z namenom makrofinančne pomoči Unije, da se odpravi kratkoročne težave s plačilno bilanco, izvajanje odločnih prilagoditvenih ukrepov pa je skladno s ciljem makrofinančne pomoči Unije.

| (8) | Unija je dala na voljo 293 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev za obdobje 2011–2013 na podlagi svojih rednih programov sodelovanja v podporo jordanskemu programu gospodarskih in političnih reform. Poleg tega je bilo leta 2012 Jordaniji dodeljenih 70 milijonov EUR v okviru podpore partnerstvu, reformam in vključujoči rasti (Support for partnership, reforms and inclusive growth – SPRING) ter 10 milijonov EUR v humanitarni pomoči Unije za podporo sirskim beguncem. |
| --- | --- |

(8)

Unija je dala na voljo 293 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev za obdobje 2011–2013 na podlagi svojih rednih programov sodelovanja v podporo jordanskemu programu gospodarskih in političnih reform. Poleg tega je bilo leta 2012 Jordaniji dodeljenih 70 milijonov EUR v okviru podpore partnerstvu, reformam in vključujoči rasti (Support for partnership, reforms and inclusive growth – SPRING) ter 10 milijonov EUR v humanitarni pomoči Unije za podporo sirskim beguncem.

| (9) | Zaradi slabšanja gospodarskih razmer in napovedi je Jordanija decembra 2012 zaprosila za makrofinančno pomoč Unije. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi slabšanja gospodarskih razmer in napovedi je Jordanija decembra 2012 zaprosila za makrofinančno pomoč Unije.

| (10) | Ker je Jordanija država, ki spada v okvir evropske sosedske politike, bi jo morali šteti za upravičeno do makrofinančne pomoči Unije. |
| --- | --- |

(10)

Ker je Jordanija država, ki spada v okvir evropske sosedske politike, bi jo morali šteti za upravičeno do makrofinančne pomoči Unije.

| (11) | Ker je v plačilni bilanci Jordanije še vedno prisotna znatna vrzel zunanjega financiranja, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, in čeprav Jordanija izvaja odločne programe gospodarske stabilizacije in reform ter glede na občutljivost zunanjega finančnega položaja Jordanije na zunanje pritiske, kar zahteva ohranjanje zadostne stopnje deviznih rezerv, se makrofinančna pomoč Unije, namenjena Jordaniji (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije), v sedanjih izjemnih razmerah zdi primeren odziv na prošnjo Jordanije za podporo gospodarski stabilizaciji v povezavi s programom MDS. Program makrofinančne pomoči Unije bi z dopolnjevanjem virov iz finančnega aranžmaja MDS podpiral ekonomsko stabilizacijo in program strukturnih reform. |
| --- | --- |

(11)

Ker je v plačilni bilanci Jordanije še vedno prisotna znatna vrzel zunanjega financiranja, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, in čeprav Jordanija izvaja odločne programe gospodarske stabilizacije in reform ter glede na občutljivost zunanjega finančnega položaja Jordanije na zunanje pritiske, kar zahteva ohranjanje zadostne stopnje deviznih rezerv, se makrofinančna pomoč Unije, namenjena Jordaniji (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije), v sedanjih izjemnih razmerah zdi primeren odziv na prošnjo Jordanije za podporo gospodarski stabilizaciji v povezavi s programom MDS. Program makrofinančne pomoči Unije bi z dopolnjevanjem virov iz finančnega aranžmaja MDS podpiral ekonomsko stabilizacijo in program strukturnih reform.

| (12) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena podpori ponovne vzpostavitve vzdržnega stanja v zunanjem financiranju Jordanije, s čimer bi se podprl njen gospodarski in družbeni razvoj. |
| --- | --- |

(12)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena podpori ponovne vzpostavitve vzdržnega stanja v zunanjem financiranju Jordanije, s čimer bi se podprl njen gospodarski in družbeni razvoj.

| (13) | Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Jordanije po zunanjem financiranju in upošteva zmožnost države, da se financira z lastnimi sredstvi, predvsem mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določanju zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, predhodna uporaba drugih instrumentov Unije za zunanje financiranje Jordanije in dodana vrednost splošnega sodelovanja Unije. |
| --- | --- |

(13)

Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Jordanije po zunanjem financiranju in upošteva zmožnost države, da se financira z lastnimi sredstvi, predvsem mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določanju zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, predhodna uporaba drugih instrumentov Unije za zunanje financiranje Jordanije in dodana vrednost splošnega sodelovanja Unije.

| (14) | Komisija bi morala zagotoviti, da je makrofinančna pomoč Unije pravno in vsebinsko skladna s ključnimi načeli, cilji in ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjih ukrepov, in drugimi ustreznimi politikami Unije. |
| --- | --- |

(14)

Komisija bi morala zagotoviti, da je makrofinančna pomoč Unije pravno in vsebinsko skladna s ključnimi načeli, cilji in ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjih ukrepov, in drugimi ustreznimi politikami Unije.

| (15) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Jordanije. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje bi morale v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati, da bi usklajevale zunanjo politiko Unije in zagotavljale njeno doslednost. |
| --- | --- |

(15)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Jordanije. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje bi morale v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati, da bi usklajevale zunanjo politiko Unije in zagotavljale njeno doslednost.

| (16) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Jordanije vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, pa tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih. |
| --- | --- |

(16)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Jordanije vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, pa tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih.

| (17) | Pogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Jordanija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom in pravno državo, ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi morali posebni cilji makrofinančne pomoči Unije povečati učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ v Jordaniji ter spodbuditi strukturne reforme, katerih cilj je podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanja novih delovnih mest in fiskalne konsolidacije. Komisija bi morala redno spremljati izpolnjevanje predpogojev in uresničevanje omenjenih ciljev. |
| --- | --- |

(17)

Pogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Jordanija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom in pravno državo, ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi morali posebni cilji makrofinančne pomoči Unije povečati učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ v Jordaniji ter spodbuditi strukturne reforme, katerih cilj je podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanja novih delovnih mest in fiskalne konsolidacije. Komisija bi morala redno spremljati izpolnjevanje predpogojev in uresničevanje omenjenih ciljev.

| (18) | Da bi zagotovili učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, bi morala Jordanija sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje in boj proti, goljufijam, korupciji in drugim nepravilnostim, povezanih s pomočjo. Poleg tega bi bilo treba sprejeti določbe, na podlagi katerih bi Komisija opravljala nadzor, Računsko sodišče pa revizije. |
| --- | --- |

(18)

Da bi zagotovili učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, bi morala Jordanija sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje in boj proti, goljufijam, korupciji in drugim nepravilnostim, povezanih s pomočjo. Poleg tega bi bilo treba sprejeti določbe, na podlagi katerih bi Komisija opravljala nadzor, Računsko sodišče pa revizije.

| (19) | Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta. |
| --- | --- |

(19)

Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta.

| (20) | Zneski v določbah za makrofinančno pomoč bi morali biti skladni s proračunskimi sredstvi iz večletnega finančnega okvira. |
| --- | --- |

(20)

Zneski v določbah za makrofinančno pomoč bi morali biti skladni s proračunskimi sredstvi iz večletnega finančnega okvira.

| (21) | Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Z namenom zagotoviti Evropskemu parlamentu in Svetu možnost spremljanja izvajanja tega sklepa, bi ju Komisija morala redno obveščati o razvoju dogodkov v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente. |
| --- | --- |

(21)

Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Z namenom zagotoviti Evropskemu parlamentu in Svetu možnost spremljanja izvajanja tega sklepa, bi ju Komisija morala redno obveščati o razvoju dogodkov v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente.

| (22) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(22)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (23) | Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji gospodarske politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih z jordanskimi oblastmi pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z navedeno uredbo bi se moral na splošno uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, ki so določeni v navedeni uredbi. Ob upoštevanju morebitnega pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za operacije, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Jordaniji bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje oziroma začasno ali trajno ukinitev pomoči uporabljati postopek pregleda – |
| --- | --- |

(23)

Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji gospodarske politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih z jordanskimi oblastmi pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z navedeno uredbo bi se moral na splošno uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, ki so določeni v navedeni uredbi. Ob upoštevanju morebitnega pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za operacije, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Jordaniji bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje oziroma začasno ali trajno ukinitev pomoči uporabljati postopek pregleda –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Unija da na voljo makrofinančno pomoč Jordaniji (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije) v višini največ 180 milijonov EUR, da bi podprla ekonomsko stabilizacijo in reforme Jordanije. Pomoč prispeva h kritju plačilnobilančne potrebe Jordanije, kot so opredeljene v programu MDS.

2.   Celotni znesek makrofinančne pomoči Unije se zagotovi Jordaniji v obliki posojil. Na Komisijo se prenese pooblastilo, da si v imenu Unije izposodi potrebna sredstva na kapitalskih trgih ali od finančnih ustanov in jih nato posodi Jordaniji. Rok zapadlosti posojil ne sme presegati 15 let.

3.   Sprostitev makrofinančne pomoči Unije upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori med MDS in Jordanijo ter ključnimi načeli in cilji gospodarskih reform, opredeljenimi v pridružitvenemu sporazumu med EU in Jordanijo ter akcijskem načrtu med EU in Jordanijo za obdobje 2010–2015, ki je bil dogovorjen v okviru evropske sosedske politike. Komisija redno obvešča Evropski parlament in Svet o dogajanjih v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije, tudi na področju izplačil, in tema institucijama pravočasno predloži ustrezne dokumente.

4.   Makrofinančna pomoč Unije se da na voljo za obdobje dveh let od prvega dne po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 3(1).

5.   Če se finančne potrebe Jordanije v obdobju izplačevanja makrofinančne pomoči Unije znatno zmanjšajo v primerjavi z začetnimi napovedmi, Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2) zmanjša znesek pomoči oziroma jo zamrzne ali prekine.

Člen 2

Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije je, da Jordanija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom in pravno državo, ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Komisija spremlja izpolnjevanje tega predpogoja skozi celoten življenjski cikel makrofinančne pomoči Unije. Ta člen se uporablja v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU (5).

Člen 3

1.   Komisija se v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2) dogovori z jordanskimi oblastmi o jasno določenih pogojih gospodarske politike in finančnih pogojih, osredotočenih na strukturne reforme in zdrave javne finance, ki naj veljajo za makrofinančno pomoč Unije in se določijo v memorandumu o soglasju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju). Memorandum o soglasju vključuje časovni okvir za izpolnjevanje teh pogojev. Pogoji ekonomske politike in finančni pogoji, določeni v memorandumu o soglasju, so skladni s sporazumi ali dogovori iz člena 1(3), vključno s programi makroekonomske prilagoditve in strukturnih reform, ki jih izvaja Jordanija ob podpori MDS.

2.   Namen teh pogojev je zlasti krepitev učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti sistemov za upravljanje javnih financ v Jordaniji, vključno za uporabo makrofinančne pomoči Unije. Pri oblikovanju ukrepov politike se ustrezno upoštevajo tudi napredek v zvezi z vzajemnim odpiranjem trgov, razvoj pravične trgovine, ki temelji na pravilih, ter druge prednostne naloge v okviru zunanje politike Unije. Komisija redno spremlja napredek pri doseganju teh ciljev.

3.   Podrobni finančni pogoji makrofinančne pomoči Unije se določijo v sporazumu o posojilu, ki ga skleneta Komisija in jordanske oblasti.

4.   Komisija redno preverja, ali so pogoji iz člena 4(3) še vedno izpolnjeni, med drugim tudi, ali so ekonomske politike Jordanije v skladu s cilji makrofinančne pomoči Unije. Komisija pri tem tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko ter, kadar je to potrebno, z Evropskim parlamentom in Svetom.

Člen 4

1.   V skladu s pogoji iz odstavka 3 da Komisija na voljo makrofinančno pomoč Unije v dveh posojilnih obrokih. Višina posameznega obroka se določi v memorandumu o soglasju.

2.   Zneski makrofinančne pomoči Unije se po potrebi oblikujejo v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (6).

3.   Komisija se odloči o začetku izplačevanja obrokov na podlagi izpolnjevanja vseh naslednjih pogojev:

| (a) | predpogoja iz člena 2; |
| --- | --- |

(a)

predpogoja iz člena 2;

| (b) | stalnega niza zadovoljivih dosežkov pri izvajanju programa politik, ki vsebuje odločne prilagoditvene ukrepe in ukrepe strukturne reforme, podprte z nepreventivnim kreditnim dogovorom z MDS; ter |
| --- | --- |

(b)

stalnega niza zadovoljivih dosežkov pri izvajanju programa politik, ki vsebuje odločne prilagoditvene ukrepe in ukrepe strukturne reforme, podprte z nepreventivnim kreditnim dogovorom z MDS; ter

| (c) | izvajanja pogojev ekonomske politike in finančnih pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju, v določenem časovnem okviru. |
| --- | --- |

(c)

izvajanja pogojev ekonomske politike in finančnih pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju, v določenem časovnem okviru.

Drugi obrok se ne izplača prej kot v treh mesecih po sprostitvi prvega obroka.

4.   Če pogoji iz odstavka 3 niso izpolnjeni, Komisija začasno zamrzne ali ukine izplačilo makrofinančne pomoči Unije. V teh primerih obvesti Evropski parlament in Svet o razlogih za navedeno zamrznitev ali ukinitev.

5.   Makrofinančna pomoč Unije se izplača jordanski centralni banki. V skladu z določbami, ki se sprejmejo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije nakažejo jordanskemu ministrstvu za finance kot končnemu upravičencu.

Člen 5

1.   Najemanje in dajanje posojil, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, se izvedeta v eurih z istim datumom valute, Unije pa ne vključuje v spremembe rokov zapadlosti ali izpostavlja tečajnemu in obrestnemu tveganju ali drugemu poslovnemu tveganju.

2.   Kadar okoliščine to dovoljujejo in če Jordanija za to zaprosi, lahko Komisija sprejme potrebne ukrepe, da zagotovi vključitev klavzule o predčasnem poplačilu v posojilne pogoje in skladnost te klavzule z ustrezno klavzulo v pogojih za najemanje posojil.

3.   Kadar okoliščine dovoljujejo izboljšanje obrestne mere posojil in če Jordanija za to zaprosi, lahko Komisija sklene refinancirati vsa ali del prvotno najetih posojil ali prestrukturirati ustrezne finančne pogoje. Refinanciranje ali prestrukturiranje se opravi v skladu z odstavkoma 1 in 4 ter ne povzroči podaljšanja roka zapadlosti posojila ali povečanja zneska še dolgovane glavnice na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.

4.   Vse stroške, ki jih ima Unija v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Jordanija.

5.   Komisija obvesti Evropski parlament in Svet o poteku dejavnosti iz odstavkov 2 in 3.

Člen 6

1.   Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta (7) in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 (8).

2.   Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v okviru neposrednega upravljanja.

3.   V memorandumu o soglasju in sporazumu o posojilu, ki se skleneta z jordanskimi oblastmi, so določbe, ki:

| (a) | zagotavljajo, da Jordanija redno preverja, ali se finančna sredstva iz splošnega proračuna Unije uporabljajo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi sproži sodne postopke za izterjavo nepravilno dodeljenih sredstev, izplačanih v skladu s tem sklepom; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljajo, da Jordanija redno preverja, ali se finančna sredstva iz splošnega proračuna Unije uporabljajo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi sproži sodne postopke za izterjavo nepravilno dodeljenih sredstev, izplačanih v skladu s tem sklepom;

| (b) | zagotavljajo zaščito finančnih interesov Unije, zlasti določitev posebnih ukrepov za preprečevanje in boj proti goljufijam, korupciji in drugim nepravilnostim v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (9), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (10) ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11); |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo zaščito finančnih interesov Unije, zlasti določitev posebnih ukrepov za preprečevanje in boj proti goljufijam, korupciji in drugim nepravilnostim v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (9), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (10) ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11);

| (c) | izrecno pooblaščajo Komisijo, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam, ali njene predstavnike, da izvajajo preglede, med drugim preglede in inšpekcije na kraju samem; |
| --- | --- |

(c)

izrecno pooblaščajo Komisijo, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam, ali njene predstavnike, da izvajajo preglede, med drugim preglede in inšpekcije na kraju samem;

| (d) | izrecno pooblaščajo Komisijo in Računsko sodišče, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene; |
| --- | --- |

(d)

izrecno pooblaščajo Komisijo in Računsko sodišče, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene;

| (e) | zagotavljajo, da je Unija upravičena do predčasnega poplačila posojila, če se ugotovi, da je Jordanija v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v goljufijo, korupcijo ali katero koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije. |
| --- | --- |

(e)

zagotavljajo, da je Unija upravičena do predčasnega poplačila posojila, če se ugotovi, da je Jordanija v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v goljufijo, korupcijo ali katero koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije.

4.   Med izvajanjem makrofinančne pomoči Unije Komisija z operativnimi ocenami spremlja ustreznost jordanskih finančnih ureditev, upravne postopke, mehanizme notranje in zunanje kontrole, ki so povezani s to pomočjo, ter upoštevanje dogovorjenega časovnega okvira s strani Jordanije.

Člen 7

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 8

1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija predloži poročilo o izvajanju tega sklepa v predhodnem letu, skupaj z oceno tega izvajanja. V poročilu se:

| (a) | oceni napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije; |
| --- | --- |

(a)

oceni napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije;

| (b) | ocenijo gospodarske razmere in napovedi za Jordanijo ter napredek, dosežen pri izvajanju ukrepov politik iz člena 3(1); |
| --- | --- |

(b)

ocenijo gospodarske razmere in napovedi za Jordanijo ter napredek, dosežen pri izvajanju ukrepov politik iz člena 3(1);

| (c) | navede povezava med pogoji ekonomske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, trenutno gospodarsko in fiskalno uspešnostjo Jordanije ter odločitvijo Komisije o sprostitvi obrokov makrofinančne pomoči Unije. |
| --- | --- |

(c)

navede povezava med pogoji ekonomske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, trenutno gospodarsko in fiskalno uspešnostjo Jordanije ter odločitvijo Komisije o sprostitvi obrokov makrofinančne pomoči Unije.

2.   Najpozneje dve leti po koncu obdobja iz člena 1(4) Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o naknadni oceni, v katerem ovrednoti rezultate in učinkovitost zaključenih ukrepov makrofinančne pomoči Unije ter navede, v kolikšni meri so prispevali k ciljem pomoči.

Člen 9

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 11. decembra 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 5. decembra 2013.

1

(2)  Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (UL L 129, 15.5.2002, str. 3).

2

(3)  Sklep št. 778/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. avgusta 2013 o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji (UL L 218, 14.8.2013, str. 15).

3

(4)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

4

(5)  Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

5

(6)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (UL L 145, 10.6.2009, str. 10).

6

(7)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

8

(9)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

9

(10)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

10

(11)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

11

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 18.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 341/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 341/10

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1352/2013

z dne 4. decembra 2013

o določitvi obrazcev iz Uredbe (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 (1) ter zlasti člena 6(1) in člena 12(7) Uredbe,

po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 608/2013 določa pogoje in postopke za ukrepanje carinskih organov, kadar blago, pri katerem obstaja sum kršitve pravice intelektualne lastnine, je ali bi moralo biti predmet carinskega nadzora ali carinske kontrole v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2913/92 (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 608/2013 določa pogoje in postopke za ukrepanje carinskih organov, kadar blago, pri katerem obstaja sum kršitve pravice intelektualne lastnine, je ali bi moralo biti predmet carinskega nadzora ali carinske kontrole v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2913/92 (2).

| (2) | V skladu z Uredbo (EU) št. 608/2013 lahko upravičene osebe in subjekti vložijo zahtevo pri pristojnem carinskem oddelku, da naj carinski organi ukrepajo glede tega blaga (zahteva) in lahko tudi zahtevajo za podaljšanje obdobja, v katerem morajo carinski organi ukrepati, v skladu s predhodno odobreno zahtevo (zahteva za podaljšanje). |
| --- | --- |

(2)

V skladu z Uredbo (EU) št. 608/2013 lahko upravičene osebe in subjekti vložijo zahtevo pri pristojnem carinskem oddelku, da naj carinski organi ukrepajo glede tega blaga (zahteva) in lahko tudi zahtevajo za podaljšanje obdobja, v katerem morajo carinski organi ukrepati, v skladu s predhodno odobreno zahtevo (zahteva za podaljšanje).

| (3) | Da bi zagotovili enotne pogoje za zahtevo in zahtevo za podaljšanje, bi bilo treba uporabljati standardne obrazce. |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili enotne pogoje za zahtevo in zahtevo za podaljšanje, bi bilo treba uporabljati standardne obrazce.

| (4) | Ti standardni obrazci bi morali nadomestiti tiste, ki jih določa Uredba Komisije (ES) št. 1891/2004 (3), s katero se izvaja Uredba Sveta (ES) št. 1383/2003 (4), ki bo razveljavljena z Uredbo (EU) št. 608/2013. |
| --- | --- |

(4)

Ti standardni obrazci bi morali nadomestiti tiste, ki jih določa Uredba Komisije (ES) št. 1891/2004 (3), s katero se izvaja Uredba Sveta (ES) št. 1383/2003 (4), ki bo razveljavljena z Uredbo (EU) št. 608/2013.

| (5) | Uredbo Komisije (ES) št. 1891/2004 je zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo Komisije (ES) št. 1891/2004 je zato treba razveljaviti.

| (6) | Uredba (EU) št. 608/2013 se uporablja od 1. januarja 2014, zato se mora tudi ta uredba uporabljati od istega datuma. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) št. 608/2013 se uporablja od 1. januarja 2014, zato se mora tudi ta uredba uporabljati od istega datuma.

| (7) | Ukrepi, ki jih določa ta uredba, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik iz člena 34(1) Uredbe (EU) št. 608/2013 – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, ki jih določa ta uredba, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik iz člena 34(1) Uredbe (EU) št. 608/2013 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Zahteva, da naj carinski organi ukrepajo v zvezi z blagom, glede katerega obstaja sum, da krši določene pravice intelektualne lastnine (zahteva) iz člena 6 Uredbe (EU) št. 608/2013, se vloži na obrazcu iz Priloge I te uredbe.

2.   Zahteva za podaljšanje obdobja, v katerem morajo carinski organi ukrepati (zahteva za podaljšanje), iz člena 12 Uredbe (EU) št. 608/2013, se vloži na obrazcu iz Priloge II te uredbe.

3.   Obrazci iz Prilog I in II se izpolnijo v skladu z navodili za izpolnjevanje, ki so v Prilogi III te uredbe.

Člen 2

Ne glede na člen 5(6) Uredbe (EU) št. 608/2013 se obrazci iz Prilog I in II k tej uredbi lahko izpolnijo v čitljivem rokopisu.

Obrazci ne smejo vsebovati nobenih izbrisov, prekrivajočih se besed ali drugih popravkov in se vložijo v dveh izvodih.

Če so obrazci izpolnjeni v rokopisu, se uporabi črnilo in velike tiskane črke.

Člen 3

Uredba Komisije (ES) št. 1891/2004 se razveljavi.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. decembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 181, 29.6.2013, str. 15.

1

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1891/2004 z dne 21. oktobra 2004 o sprejemu določb za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 o carinskem ukrepanju zoper blago, glede katerega obstaja sum, da krši določene pravice intelektualne lastnine, in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti zoper blago, glede katerega je ugotovljeno, da je kršilo take pravice, (UL L 328, 30.10.2004, str. 16).

3

(4)  Uredba sveta (ES) št. 1383/2003 z dne 22. julija 2003 o carinskem ukrepanju zoper blago, glede katerega obstaja sum, da krši določene pravice intelektualne lastnine, in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti zoper blago, glede katerega je ugotovljeno, da je kršilo take pravice (UL L 196, 2.8.2003, str. 7).

4

---

PRILOGA I

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

PRILOGA II

Image

Image

Image

Image

---

PRILOGA III

NAVODILA ZA IZPOLNJEVANJE

I.   OPIS POLJ V OBRAZCU ZA ZAHTEVO ZA UKREPANJE IZ PRILOGE I, KI JIH IZPOLNI VLOŽNIK

Polja v obrazcu, označena z zvezdico (*) so obvezna in morajo biti izpolnjena.

Če je v sklopu eno ali več polj označenih z znakom plus (+), se izpolni vsaj eno od teh polj.

Polja, označena z „le za uradno rabo,“ se pustijo prazna.

Polje 1:   Vložnik

Vpišejo se podatki o vložniku. Vsebuje informacije o imenu in polnem naslovu vložnika, njegovo telefonsko številko, številko mobilnega telefona ali telefaksa. Vložnik lahko, kadar je ustrezno, vpiše svojo davčno številko davkoplačevalca, katero koli drugo nacionalno registrsko številko ter svojo registracijsko identifikacijsko številko gospodarskega subjekta (številka EORI), tj. enotno številko za celo Unijo, ki jo carinski organ v državi članici dodeli gospodarskim subjektom, ki so vključeni v carinske dejavnosti. Vložnik lahko po potrebi vpiše tudi svoj naslov elektronske pošte in spletišča.

Polje 2:   Zahteva na ravni Unije/nacionalni ravni

Označi se ustrezno polje, ki označuje, da je zahteva vložena na ravni Unije ali na nacionalni ravni, kot je navedeno v členu 2(10) in (11) Uredbe (EU) št. 608/2013.

Polje 3:   Status vložnika

Označi se ustrezno polje, ki označuje položaj vložnika v smislu člena 3 Uredbe (EU) št. 608/2013. Zahtevi je treba priložiti dokumente, ki dokazujejo pristojnemu carinskemu oddelku, da je vložnik upravičen vložiti zahtevo.

Polje 4:   Zastopnik, ki vloži zahtevo v imenu vložnika

Vpišejo se podatki o zastopniku, kadar je zahteva vložena preko svojega zastopnika. Zahtevi mora biti priloženo dokazilo, da je zastopnik pooblaščen v skladu z zakonodajo države članice, v kateri je bila vložena zahteva, kar se ustrezno označi v tem polju.

Polje 5:   Vrsta pravice, na katero se nanaša zahteva

Vrsta pravice intelektualne lastnine (IPR), ki jo je treba uveljaviti, se ustrezno označi.

Polje 6:   Država članica, oziroma več držav članic, v primeru zahteve na ravni Unije, v katerih se zahteva ukrepanje carinskih organov

Država članica oziroma več držav članic, v primeru zahteve na ravni Unije, v katerih se zahteva ukrepanje carinskih organov, se ustrezno označijo.

Polje 7:   Zastopnik za pravne zadeve

Navedejo se podatki zastopnika, ki ga imenuje vložnik, da poskrbi za pravne zadeve.

Polje 8:   Zastopnik za tehnične zadeve

Če zastopnik za tehnične zadeve ni ista oseba kot tista, navedena v polju 7, se podatki o zastopniku za tehnične zadeve navedejo v tem polju.

Polje 9:   Podatki o imenovanih zastopnikih za pravne in tehnične zadeve v primeru zahteve na ravni Unije

V primeru zahteve na ravni Unije se podatki zastopnika ali zastopnikov, ki jih imenuje vložnik za tehnične in pravne zadeve v državah članicah, navedenih v polju 6, priložijo v ločeni prilogi, ki vsebuje podatke, zahtevane v poljih 7 in 8. Če je bil zastopnik imenovan za več kot eno državo članico, je treba jasno navesti, za katere države članice je bil imenovan.

Polje 10:   Postopek za manjše pošiljke

Če vložnik zaprosi za uporabo postopka za uničenje blaga v manjših pošiljkah iz člena 26 Uredbe (EU) št. 608/2013, se to polje označi.

Polje 11:   Seznam pravic, na katere se nanaša zahteva

Vpišejo se informacije o pravici ali pravicah, ki jih je treba uveljaviti.

V stolpec „Št.“ se vpišejo zaporedne številke za vsako pravico intelektualne lastnine, na katero se sklicuje zahteva.

V stolpcu „Vrsta pravice“ se navede vrsta pravice intelektualne lastnine z uporabo ustreznih okrajšav, ki so navedene v oklepajih v polju 5.

V stolpcu „Seznam blaga, na katerega se nanaša pravica“ se vpiše vrsta blaga, ki ga zajema ustrezna pravica intelektualne lastnine in v zvezi s katerim vložnik zahteva uveljavljanje teh pravic s strani carinskih organov.

Podpolje „Omejena obravnava“ v poljih 12–28

Če vložnik želi, da se informacije, ki jih je navedel v poljih 12–28, obravnavajo omejeno v smislu člena 31(5) Uredbe (EU) št. 608/2013, je treba to označiti v tem podpolju.

Stran 2:   Informacije o pristnem blagu v poljih 12–19

Vložnik v ustreznih poljih 12–19 vpiše podrobne tehnične podatke o pristnem blagu, informacije, ki so potrebne, da lahko carinski organi brez težav prepoznajo blago, glede katerega obstaja sum, da krši pravice intelektualne lastnine, ter informacije, pomembne za analizo in oceno tveganja kršitve zadevnih pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov.

Polje 12:   Podatki o blagu

Polje 12 vsebuje opis pristnega blaga, vključno z opremo in grafičnimi znaki, oznako kombinirane nomenklature ter njegovo vrednostjo na notranjem trgu EU. Vložnik lahko priloži slike tega blaga. Informacije se razporedi glede na različne vrste blaga ali različne izbore blaga.

Polje 13:   Posebnosti blaga

Vpišejo se informacije o tipičnih lastnosti pristnega blaga, kot so oznake, nalepke, varnostne nitke, hologrami, gumbi, obesne etikete in palične kode ter navaja natančno mesto teh elementov na blagu in njihov videz.

Polje 14:   Kraj proizvodnje

Vpišejo se informacije o kraju proizvodnje pristnega blaga.

Polje 15:   Z blagom povezane družbe

Vpišejo se informacije o odobrenih uvoznikih, dobaviteljih, proizvajalcih, prevoznikih, pooblaščenih prejemnikih ali izvoznikih. Informacije morajo biti razvrščene glede na različne vrste blaga.

Polje 16:   Trgovci

Vpišejo se informacije o osebah ali subjektih, pooblaščenih za trgovanje z izdelki, ki vključujejo uporabo pravic intelektualne lastnine, za katere se zahteva uveljavljanje. Te informacije morajo vsebovati ime, naslov in registracijsko številko (na primer številko EORI) teh oseb ali subjektov. Informacije morajo prav tako vsebovati podatke o tem, kako lahko pridobitelji licenc dokažejo, da imajo odobreno uporabo zadevnih pravic intelektualne lastnine.

Polje 17:   Podatki o carinjenju in distribuciji blaga

Vpišejo se informacije o distribucijskih kanalih pristnega blaga, kot so informacije o centralnih skladiščih, odpremnih oddelkih, prevoznih sredstvih, prometnih poteh in dostavi ter o carinskih postopkih in uradih, kjer se pristno blago carini.

Polje 18:   Paketi

V to polje se vpišejo informacije o embalaži pristnega blaga, kot so:

| (a) | vrsta paketov, navedena z ustreznimi kraticami iz Priloge 38 k Uredbi Komisije (EGS) št. 2454/93 (1); |
| --- | --- |

(a)

vrsta paketov, navedena z ustreznimi kraticami iz Priloge 38 k Uredbi Komisije (EGS) št. 2454/93 (1);

| (b) | tipične lastnosti paketov (npr. oznake, nalepke, varnostne nitke, hologrami, gumbi, obesne etikete in palične kode), vključno z natančnim mestom teh elementov na paketu; |
| --- | --- |

(b)

tipične lastnosti paketov (npr. oznake, nalepke, varnostne nitke, hologrami, gumbi, obesne etikete in palične kode), vključno z natančnim mestom teh elementov na paketu;

| (c) | posebno oblikovanje paketov (barva, oblika); |
| --- | --- |

(c)

posebno oblikovanje paketov (barva, oblika);

| (d) | po potrebi slike pakiranja. |
| --- | --- |

(d)

po potrebi slike pakiranja.

Polje 19:   Priložena dokumentacija

V polje 19 se vpišejo informacije o dokumentih, ki so priloženi pristnemu blagu, kot so brošure, navodilo za uporabo, garancijski dokumenti ali druga podobna oprema.

Stran 3:   Informacije o ponarejenem blagu v poljih 20–27

Vpišejo se informacije, pomembne za analizo in oceno tveganja kršitve zadevnih pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov.

Polje 20:   Podrobnosti blaga

Opiše se blago, ki domnevno krši pravice intelektualne lastnine (ponarejeno blago), vključno z opremo in grafičnimi znaki. Vložnik lahko priloži slike zadevnega blaga. Informacije se razporedi glede na različne vrste blaga ali različne izbore blaga.

Polje 21:   Posebnosti blaga

Vpišejo se informacije o tipičnih lastnostih domnevno ponarejenega blaga, kot so oznake, nalepke, varnostne nitke, hologrami, gumbi, obesne etikete in palične kode, ter navede natančno mesto teh elementov na blagu in njihov videz.

Polje 22:   Kraj proizvodnje

Vpišejo se informacije o znanem ali domnevnem kraju izvora, porekla in dostave ponarejenega blaga.

Polje 23:   Povezana podjetja

Vpišejo se informacije o uvoznikih, dobaviteljih, proizvajalcih, prevoznikih, prejemnikih ali izvoznikih, za katere se sumi, da so vpleteni v kršitev zadevne pravice intelektualne lastnine.

Polje 24:   Trgovci

Vpišejo se informacije o osebah ali subjektih, ki niso pooblaščeni za trgovanje z izdelki, ki vključujejo uporabo pravic intelektualne lastnine in za katere se zahteva uveljavljanje teh pravic, in ki so že v preteklosti trgovali z zadevnimi proizvodi v Uniji.

Polje 25:   Informacije o distribuciji blaga

Vpišejo se informacije o distribucijskih kanalih ponarejenega blaga, kot so informacije o skladiščih, odpremnih oddelkih, prevoznih sredstvih, prometnih poteh in krajih dostave ter o carinskih postopkih in uradih, kjer se ponarejeno blago carini.

Polje 26:   Paketi

V to polje se vpišejo informacije o embalaži domnevnega ponarejenega blaga, kot so:

| (a) | vrsta paketov, navedena z ustreznimi kraticami iz Priloge 38 k Uredbi (EGS) št. 2454/93; |
| --- | --- |

(a)

vrsta paketov, navedena z ustreznimi kraticami iz Priloge 38 k Uredbi (EGS) št. 2454/93;

| (b) | tipične lastnosti paketov (npr. oznake, nalepke, hologrami, gumbi, obesne etikete in črtne kode), vključno z natančnim mestom teh elementov na paketu; |
| --- | --- |

(b)

tipične lastnosti paketov (npr. oznake, nalepke, hologrami, gumbi, obesne etikete in črtne kode), vključno z natančnim mestom teh elementov na paketu;

| (c) | posebno oblikovanje paketov (barva, oblika); |
| --- | --- |

(c)

posebno oblikovanje paketov (barva, oblika);

| (d) | po potrebi slike pakiranja. |
| --- | --- |

(d)

po potrebi slike pakiranja.

Polje 27:   Priložena dokumentacija

Vpišejo se informacije o dokumentih, ki so priloženi ponarejenemu blagu, kot so brošure, navodilo za uporabo, garancijski dokumenti ali druga podobna oprema.

Polje 28:   Dodatne informacije

Vpišejo se dodatne informacije, pomembne za analizo in oceno tveganja kršitve zadevnih pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov, kot so konkretne informacije o načrtovanih dobavah domnevno ponarejenega blaga, vključno s konkretnimi in natančnimi informacijami o prometnem sredstvu, zabojniki in vpletenih osebah.

Polje 29:   Zaveze

To polje pustite prazno in v njem ne spreminjajte besedila.

Polje 30:   Podpis

Vložnik ali zastopnik vložnika, naveden v polju 4, v polje 30 vpiše kraj in datum vložitve zahtevka ter se podpiše. Ime podpisnika se zapiše z velikimi tiskanimi črkami.

II.   OPIS POLJ V OBRAZCU ZA ZAHTEVO ZA PODALJŠANJE IZ PRILOGE II, KI JIH IZPOLNI IMETNIK ODLOČBE.

Polja v obrazcu, označena z zvezdico (*) so obvezna in morajo biti izpolnjena.

Če so v okviru polja označena z znakom plus (+), se izpolni vsaj eno od teh polj.

Polja, označena z „le za uradno rabo,“ se pustijo prazna.

Polje 1:   Podatki o imetniku odločbe

Vpišejo se podatki o imetniku odločbe.

Polje 2:   Zahteva za podaljšanje

Vpišejo se številka vpisa zahteve, vključno z začetno dvomestno šifro ISO alfa-2 države članice izdajateljice odločbe. Imetnik odločbe navede, če so se spremenile informacije, vsebovane v zahtevi tako, da se označi ustrezno polje.

Polje 3:   Podpis

Imetnik odločbe ali njegov zastopnik v polju 3 navede kraj in datum odobritve zahteve in se podpiše. Ime podpisnika se zapiše z velikimi tiskanimi črkami.

---

(1)  Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

---

| 18.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 341/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 341/32

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1353/2013

z dne 9. decembra 2013

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Liers vlaaike (ZGO)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1), zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Belgije za registracijo imena „Liers vlaaike“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Belgije za registracijo imena „Liers vlaaike“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba ime „Liers vlaaike“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba ime „Liers vlaaike“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. decembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL C 177, 22.6.2013, str. 8.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi in živila iz točke I Priloge I k Uredbi (EU) št. 1151/2012:

Skupina 2.4   Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

BELGIJA

Liers vlaaike (ZGO)

---

| 18.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 341/34 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 341/34

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1354/2013

z dne 17. decembra 2013

o izključitvi podrazdelkov ICES 27 in 28.2 iz nekaterih omejitev ribolovnega napora za leto 2014 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1098/2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1098/2007 z dne 18. septembra 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 779/97 (1), ter zlasti člena 29(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Omejitve ribolovnega napora za staleže trske v Baltskem morju so določene v Uredbi (ES) št. 1098/2007. |
| --- | --- |

(1)

Omejitve ribolovnega napora za staleže trske v Baltskem morju so določene v Uredbi (ES) št. 1098/2007.

| (2) | Na podlagi Uredbe (ES) št. 1098/2007 so v Prilogi II k Uredbi Sveta (EU) št. 1180/2013 (2) določene omejitve ribolovnega napora v Baltskem morju za leto 2014. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi Uredbe (ES) št. 1098/2007 so v Prilogi II k Uredbi Sveta (EU) št. 1180/2013 (2) določene omejitve ribolovnega napora v Baltskem morju za leto 2014.

| (3) | Komisija lahko v skladu s členom 29(2) Uredbe (ES) št. 1098/2007 izključi podrazdelka ICES 27 in 28.2 iz nekaterih omejitev ribolovnega napora, če so ulovi trske pod mejno vrednostjo, določeno v zadnjem poročevalnem obdobju. |
| --- | --- |

(3)

Komisija lahko v skladu s členom 29(2) Uredbe (ES) št. 1098/2007 izključi podrazdelka ICES 27 in 28.2 iz nekaterih omejitev ribolovnega napora, če so ulovi trske pod mejno vrednostjo, določeno v zadnjem poročevalnem obdobju.

| (4) | Ob upoštevanju poročil, ki so jih predložile države članice, in mnenja Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo bi bilo treba podrazdelka ICES 27 in 28.2 v letu 2014 izključiti iz navedenih omejitev ribolovnega napora. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju poročil, ki so jih predložile države članice, in mnenja Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo bi bilo treba podrazdelka ICES 27 in 28.2 v letu 2014 izključiti iz navedenih omejitev ribolovnega napora.

| (5) | Uredba (EU) št. 1180/2013 se bo uporabljala od 1. januarja 2014. Da se zagotovi skladnost z navedeno uredbo, bi bilo tudi to uredbo treba uporabljati od 1. januarja 2014. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (EU) št. 1180/2013 se bo uporabljala od 1. januarja 2014. Da se zagotovi skladnost z navedeno uredbo, bi bilo tudi to uredbo treba uporabljati od 1. januarja 2014.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Določbe člena 8(1)(b), (3), (4) in (5) Uredbe (ES) št. 1098/2007 se v letu 2014 ne uporabljajo za podrazdelka ICES 27 in 28.2.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 248, 22.9.2007, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 1180/2013 z dne 19. novembra 2013 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2014 uporabljajo v Baltskem morju (UL L 313, 22.11.2013, str. 4).

2

---

| 18.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 341/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 341/35

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1355/2013

z dne 17. decembra 2013

o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 669/2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta glede poostrenega uradnega nadzora pri uvozu nekatere krme in nekaterih živil neživalskega izvora

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (1), in zlasti člena 15(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 669/2009 (2) določa pravila za poostreni uradni nadzor pri uvozu krme in živil neživalskega izvora iz Priloge I (v nadaljnjem besedilu: seznam) k Uredbi na vstopnih točkah na območja iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 882/2004. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 669/2009 (2) določa pravila za poostreni uradni nadzor pri uvozu krme in živil neživalskega izvora iz Priloge I (v nadaljnjem besedilu: seznam) k Uredbi na vstopnih točkah na območja iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 882/2004.

| (2) | Člen 2 Uredbe (ES) št. 669/2009 določa, da se seznam pregleduje redno, najmanj štirikrat letno, pri čemer je treba upoštevati vsaj informacije iz navedenega člena. |
| --- | --- |

(2)

Člen 2 Uredbe (ES) št. 669/2009 določa, da se seznam pregleduje redno, najmanj štirikrat letno, pri čemer je treba upoštevati vsaj informacije iz navedenega člena.

| (3) | Pojav in pomen incidentov v zvezi z živili, ki so bili sporočeni prek sistema hitrega obveščanja za živila in krmo, rezultati pregledov Urada za prehrano in veterinarstvo v tretjih državah ter četrtletna poročila o pošiljkah krme in živil neživalskega izvora, ki jih države članice Komisiji predložijo v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 669/2009, kažejo na to, da bi bilo treba seznam spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Pojav in pomen incidentov v zvezi z živili, ki so bili sporočeni prek sistema hitrega obveščanja za živila in krmo, rezultati pregledov Urada za prehrano in veterinarstvo v tretjih državah ter četrtletna poročila o pošiljkah krme in živil neživalskega izvora, ki jih države članice Komisiji predložijo v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 669/2009, kažejo na to, da bi bilo treba seznam spremeniti.

| (4) | Zlasti bi bilo treba seznam spremeniti tako, da se črtajo vpisi za blago, za katero razpoložljive informacije kažejo na splošno zadovoljivo stopnjo skladnosti z ustreznimi varnostnimi zahtevami, ki jih določa zakonodaja Unije, in za katero višja raven uradnega nadzora zato ni več upravičena. Vnose na seznamu za lešnike iz Azerbajdžana, muškatov cvet, ingver in kurkumo iz Indije, muškatov cvet iz Indonezije ter kapusnice iz Tajske bi bilo zato treba črtati. |
| --- | --- |

(4)

Zlasti bi bilo treba seznam spremeniti tako, da se črtajo vpisi za blago, za katero razpoložljive informacije kažejo na splošno zadovoljivo stopnjo skladnosti z ustreznimi varnostnimi zahtevami, ki jih določa zakonodaja Unije, in za katero višja raven uradnega nadzora zato ni več upravičena. Vnose na seznamu za lešnike iz Azerbajdžana, muškatov cvet, ingver in kurkumo iz Indije, muškatov cvet iz Indonezije ter kapusnice iz Tajske bi bilo zato treba črtati.

| (5) | Za zagotovitev doslednosti in jasnosti je primerno nadomestiti Prilogo I k Uredbi (ES) št. 669/2009 z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Za zagotovitev doslednosti in jasnosti je primerno nadomestiti Prilogo I k Uredbi (ES) št. 669/2009 z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

| (6) | Uredbo (ES) št. 669/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 669/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 669/2009 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 669/2009 z dne 24. julija 2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta glede poostrenega uradnega nadzora pri uvozu nekatere krme in nekaterih živil neživalskega izvora ter spremembi Odločbe 2006/504/ES (UL L 194, 25.7.2009, str. 11).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA I

Krma in živila neživalskega izvora, za katere velja poostren uradni nadzor na določenih vstopnih točkah

| Krma in živila
  (predvidena uporaba) | Oznaka KN (1) | Pododdelek TARIC | Država izvora | Nevarnost | Pogostnost fizičnih in identifikacijskih pregledov (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| suho grozdje | 0806 20 | | Afganistan (AF) | ohratoksin A | 50 |
| (živila) | | | | | |
| — | zemeljski oreški (arašidi), neoluščeni |

Krma in živila

(predvidena uporaba)

Oznaka KN (1)

Pododdelek TARIC

Država izvora

Nevarnost

Pogostnost fizičnih in identifikacijskih pregledov (%)

suho grozdje

0806 20

Afganistan (AF)

ohratoksin A

50

(živila)

—

zemeljski oreški (arašidi), neoluščeni

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Brazilija (BR)

aflatoksini

10

| — | zemeljski oreški (arašidi), oluščeni |
| --- | --- |

—

zemeljski oreški (arašidi), oluščeni

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | arašidno maslo |
| --- | --- |

—

arašidno maslo

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | zemeljski oreški (arašidi), drugače pripravljeni ali konzervirani |
| --- | --- |

—

zemeljski oreški (arašidi), drugače pripravljeni ali konzervirani

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(krma in živila)

jagode (zamrznjene)

0811 10

Kitajska (CN)

norovirus in hepatitis A

5

(živila)

Brassica oleracea (in druge užitne kapusnice, ‚kitajski brokoli‘) (2)

ex 0704 90 90

40

Kitajska (CN)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (3)

20

(živila – sveža ali ohlajena)

posušeni rezanci

ex 1902 11 00;

ex 1902 19 10;

ex 1902 19 90;

ex 1902 20 10;

ex 1902 20 30;

ex 1902 20 91;

ex 1902 20 99;

ex 1902 30 10;

ex 1902 30 10

10

10

10

10

10

10

10

10

91

Kitajska (CN)

aluminij

10

(živila)

pomelo

ex 0805 40 00

31; 39

Kitajska (CN)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (4)

20

(živila – sveža)

čaj, aromatiziran ali ne

0902

Kitajska (CN)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (5)

10

(živila)

| — | jajčevci |
| --- | --- |

—

jajčevci

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

Dominikanska republika (DO)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (6)

10

| — | momordika (Momordica charantia) |
| --- | --- |

—

momordika (Momordica charantia)

| — | ex 0709 99 90;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90;

ex 0710 80 95

70

70

(živila – sveža, ohlajena ali zamrznjena zelenjava)

| — | špargljev fižol (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

špargljev fižol (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Dominikanska republika (DO)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (6)

20

| — | paprika (sladka in nesladka) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

paprika (sladka in nesladka) (Capsicum spp.)

| — | 0709 60 10;
  ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

ex 0709 60 99

20

(živila – sveža, ohlajena ali zamrznjena zelenjava)

| — | 0710 80 51;
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

| — | pomaranče (sveže ali suhe) |
| --- | --- |

—

pomaranče (sveže ali suhe)

| — | 0805 10 20;
  0805 10 80 |
| --- | --- |

—

0805 10 20;

0805 10 80

Egipt (EG)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (7)

10

| — | jagode |
| --- | --- |

—

jagode

| — | 0810 10 00 |
| --- | --- |

—

(živila - sveže sadje)

paprika (sladka in nesladka) (Capsicum spp.)

0709 60 10;

ex 0709 60 99;

20

Egipt (EG)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (8)

10

(živila – sveža, ohlajena ali zamrznjena)

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

| — | Capsicum annuum, celi |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, celi

| — | 0904 21 10 |
| --- | --- |

—

Indija (IN)

aflatoksini

10

| — | Capsicum annuum,
  zdrobljeni ali zmleti |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum,

zdrobljeni ali zmleti

| — | ex 0904 22 00 |
| --- | --- |

—

10

| — | suhi sadeži rodu Capsicum, razen sladke paprike (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

suhi sadeži rodu Capsicum, razen sladke paprike (Capsicum annuum)

| — | 0904 21 90 |
| --- | --- |

—

| — | curry (izdelki s čilijem) |
| --- | --- |

—

curry (izdelki s čilijem)

| — | 0910 91 05 |
| --- | --- |

—

| — | muškatni orešček (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

muškatni orešček (Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

(živila – suhe začimbe)

| — | muškatni orešček (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

muškatni orešček (Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

Indonezija (ID)

aflatoksini

20

(živila – suhe začimbe)

| — | grah s stroki (neoluščen) |
| --- | --- |

—

grah s stroki (neoluščen)

| — | ex 0708 10 00 |
| --- | --- |

—

40

Kenija (KE)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (9)

10

| — | fižol s stroki (neoluščen) |
| --- | --- |

—

fižol s stroki (neoluščen)

| — | ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

40

(živila – sveža ali ohlajena)

meta

ex 1211 90 86

30

Maroko (MA)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (10)

10

(živila – sveža zelišča)

suhi fižol

0713 39 00

Nigerija (NG)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (11)

50

(živila)

seme lubenic (Egusi, Citrullus lanatus) in proizvodi iz njih

ex 1207 70 00;

ex 1106 30 90;

ex 2008 99 99

10

30

50

Sierra Leone (SL)

aflatoksini

50

(živila)

paprika (nesladka) (Capsicum spp.)

ex 0709 60 99

20

Tajska (TH)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (12)

10

(živila – sveža)

| — | listi koriandra |
| --- | --- |

—

listi koriandra

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Tajska (TH)

salmonela (13)

10

| — | bazilika (Ocimum tenuiflorum, Ocimum basilicum) |
| --- | --- |

—

bazilika (Ocimum tenuiflorum, Ocimum basilicum)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | meta |
| --- | --- |

—

meta

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

(živila – sveža zelišča)

| — | listi koriandra |
| --- | --- |

—

listi koriandra

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Tajska (TH)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (14)

10

| — | bazilika (Ocimum tenuiflorum, Ocimum basilicum) |
| --- | --- |

—

bazilika (Ocimum tenuiflorum, Ocimum basilicum)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

(živila – sveža zelišča)

| — | špargljev fižol (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

špargljev fižol (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Tajska (TH)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (14)

20

| — | jajčevci |
| --- | --- |

—

jajčevci

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

(živila – sveža, ohlajena ali zamrznjena zelenjava)

| — | sladka paprika (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

sladka paprika (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10;
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

0710 80 51

Turčija (TR)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (15)

10

(živila – sveža, ohlajena ali zamrznjena zelenjava)

suho grozdje

0806 20

Uzbekistan (UZ)

ohratoksin A

50

(živila)

| — | listi koriandra |
| --- | --- |

—

listi koriandra

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Vietnam (VN)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (16)

20

| — | bazilika (Ocimum tenuiflorum, Ocimum basilicum) |
| --- | --- |

—

bazilika (Ocimum tenuiflorum, Ocimum basilicum)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | meta |
| --- | --- |

—

meta

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

| — | peteršilj |
| --- | --- |

—

peteršilj

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

40

(živila – sveža zelišča)

| — | bamija |
| --- | --- |

—

bamija

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

20

Vietnam (VN)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (16)

20

| — | paprika (nesladka) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

paprika (nesladka) (Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

20

(živila – sveža)

---

(1)  Kadar se pregledi zahtevajo le za nekatere proizvode pod katero koli oznako KN in v nomenklaturi blaga pod navedeno oznako ne obstaja noben specifičen pododdelek, je oznaka KN označena z ‚ex‘.

1

(2)  Vrste iz rodu Brassica oleracea L. convar. Botrytis (l) Alef var.italica plenck, kultivar alboglabra. Poznane tudi kot ‚Kai Lan‘, ‚Gai Lan‘, ‚Gailan‘, ‚Kailan‘ oz. ‚kitajski goli Jielan‘.

2

Brassica oleracea

(3)  Zlasti ostanki: klorfenapira, fipronila (vsota fipronila in sulfon metabolita (MB46136), izražena kot fipronil), karbendazima in benomila (vsota benomila in karbendazima, izražena kot karbendazim), acetamiprida, dimetomorfa in propikonazola.

3

(4)  Zlasti ostanki: triazofosa, triadimefona in triadimenola (vsota triadimefona in triadimenola), paration-metila (vsota paration-metila in paraokson-metila, izražena kot paration-metil), fentoata, metidationa.

4

(5)  Zlasti ostanki: buprofezina; imidakloprida; fenvalerata in esfenvalerata (vsota izomerov RS in SR); profenofosa; trifluralina; triazofosa; triadimefona in triadimenola (vsota triadimefona in triadimenola), cipermetrina (cipermetrin, vključno z drugimi zmesmi sestavnih izomerov (vsota izomerov)).

5

(6)  Zlasti ostanki: amitraza (amitraz, vključno z metaboliti, ki vsebujejo delež 2,4 –dimetilanilina, izražen kot amitraz), acefata, aldikarba (vsota aldikarba, njegovega sulfoksida in njegovega sulfona, izražena kot aldikarb), karbendazima in benomila (vsota benomila in karbendazima, izražena kot karbendazim), klorfenapira, klorpirifosa, ditiokarbamatov (ditiokarbamati, izraženi kot CS2, vključno z manebom, mankozebom, metiramom, propinebom, tiramom in ziramom), diafentiurona, diazinona, diklorvosa, dikofola (vsota p,p’- in o,p’-izomerov), dimetoata (vsota dimetoata in ometoata, izražena kot dimetoat), endosulfana (vsota alfa- in beta-izomerov in endosulfan-sulfata, izražena kot endosulfan), fenamidona, imidakloprida, malationa (vsota malationa in malaoksona, izražena kot malation), metamidofosa, metiokarba (vsota metiokarba in metiokarbovega sulfoksida in sulfona, izražena kot metiokarb), metomila in tiodikarba (vsota metomila in tiodikarba, izražena kot metomil), monokrotofosa, oksamila, profenofosa, propikonazola, tiabendazola, tiakloprida.

6

(7)  Zlasti ostanki: karbendazima in benomila (vsota benomila in karbendazima, izražena kot karbendazim), ciflutrina (ciflutrin, vključno z drugimi zmesmi sestavnih izomerov (vsota izomerov)), ciprodinila, diazinona, dimetoata (vsota dimetoata in ometoata, izražena kot dimetoat)), etiona, fenitrotiona, fenpropatrina, fludioksonila, heksaflumurona, lambda-cihalotrina, metiokarba (vsota metiokarba in metiokarbovega sulfoksida in sulfona, izražena kot metiokarb), metomila in tiodikarba (vsota metomila in tiodikarba, izražena kot metomil)), oksamila, fentoata, tiofanat-metila.

7

(8)  Zlasti ostanki: karbofurana (vsota karbofurana in 3-hidroksikarbofurana, izražena kot karbofuran), klorpirifosa, cipermetrina (cipermetrin, vključno z drugimi zmesmi izomerov (vsota izomerov)), ciprokonazola, dikofola (vsota p,p’- in o,p’-izomerov), difenokonazola, dinotefurana, etion flusilazola, folpeta, prokloraza (vsota prokloraza in njegovih metabolitov, ki vsebujejo delež 2,4,6-triklorofenola, izražena kot prokloraz), profenofosa, propikonazola, tiofanat-metila in triforina.

8

(9)  Zlasti ostanki: dimetoata (vsota dimetoata in ometoata, izražena kot dimetoat), klorpirifosa, acefata, metamidofosa, metomila in tiodikarba (vsota metomila in tiodikarba, izražena kot metomil), diafentiurona, indoksakarba kot vsote izomerov S in R.

9

(10)  Zlasti ostanki: klorpirifosa, cipermetrina (cipermetrin, vključno z drugimi zmesmi sestavnih izomerov (vsota izomerov)), dimetoata (vsota dimetoata in ometoata, izražena kot dimetoat), endosulfana (vsota alfa- in beta-izomerov in endosulfan-sulfata, izražena kot endosulfan), heksakonazola, paration-metila (vsota paration-metila in paraokson-metila, izražena kot paration-metil), metomila in tiodikarba (vsota metomila in tiodikarba, izražena kot metomil), flutriafola, karbendazima in benomila (vsota benomila in karbendazima, izražena kot karbendazim), flubendiamida, miklobutanila, malationa (vsota malationa in malaoksona, izražena kot malation).

10

(11)  Zlasti ostanki diklorvosa.

11

(12)  Zlasti ostanki: karbofurana (vsota karbofurana in 3-hidroksi-karbofurana, izražena kot karbofuran), metomila in tiodikarba (vsota metomila in tiodikarba, izražena kot metomil), dimetoata (vsota dimetoata in ometoata, izražena kot dimetoat), triazofosa, malationa (malationa in malaoksona, izražena kot malation), profenofosa, protiofosa, etiona, karbendazima in benomila (vsota benomila in karbendazima, izražena kot karbendazim), triforina, procimidona, formetanata (vsota formetanata in njegovih soli, izražena kot formetanat hidroklorid).

12

(13)  Referenčna metoda EN/ISO 6579 ali metoda, validirana na podlagi navedene referenčne metode, kot določa člen 5 Uredbe Komisije (ES) št. 2073/2005 (UL L 338, 22.12.2005, str. 1).

13

(14)  Zlasti ostanki: acefata, karbarila, karbendazima in benomila (vsota benomila in karbendazima, izražena kot karbendazim), karbofurana (vsota karbofurana in 3-hidroksi-karbofurana, izražena kot karbofuran), klorpirifosa, klorpirifos-metila, dimetoata (vsota dimetoata in ometoata, izražena kot dimetoat), etiona, malationa (vsota malationa in malaoksona, izražena kot malation), metalaksila in metalaksila-M (metalaksil, vključno z drugimi zmesmi sestavnih izomerov, vključno z metalaksilom-M (vsota izomerov)), metamidofosa, metomila in tiodikarba (vsota metomila in tiodikarba, izražena kot metomil), monokrotofosa, profenofosa, protiofosa, kvinalfosa, triadimefona in triadimenola (vsota triadimefona in triadimenola), triazofosa, dikrotofosa, EPN, triforina.

14

(15)  Zlasti ostanki: metomila in tiodikarba (vsota metomila in tiodikarba, izražena kot metomil), oksamila, karbendazima in benomila (vsota benomila in karbendazima, izražena kot karbendazim), klofentezina, diafentiurona, dimetoata (vsota dimetoata in ometoata, izražena kot dimetoat), formetanata: (vsota formetanata in njegovih soli, izražena kot formetanat hidroklorid), malationa (vsota malationa in malaoksona, izražena kot malation), procimidona, tetradifona, tiofanat-metila.

15

(16)  Zlasti ostanki: karbofurana (vsota karbofurana in 3-hidroksi-karbofurana, izražena kot karbofuran), karbendazima in benomila (vsota benomila in karbendazima, izražena kot karbendazim), klorpirifosa, profenofosa, permetrina (vsota izomerov), heksakonazola, difenokonazola, propikonazola, fipronila (vsota fipronila in metabolita sulfona (MB46136), izražena kot fipronil), propargita in flusilazol fentoata, cipermetrina (cipermetrin, vključno z drugimi zmesmi sestavnih izomerov (vsota izomerov)), metomila in tiodikarba (vsota metomila in tiodikarba, izražena kot metomil), kvinalfosa, pencikurona, metidationa, dimetoata (vsota dimetoata in ometoata, izražena kot dimetoat), fenbukonazola.“

16

---

| 18.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 341/43 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 341/43

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1356/2013

z dne 17. decembra 2013

o začetku preiskave glede možnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenih z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 791/2011 na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, pri uvozu nekaterih nekoliko spremenjenih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in glede registracije takega uvoza

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 13(3) in člena 14(5) Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom v skladu s členom 13(3) in členom 14(5) osnovne uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   ZAHTEVEK

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je prejela zahtevek v skladu s členom 13(3) in členom 14(5) osnovne uredbe, da razišče morebitno izogibanje protidampinškim ukrepom, uvedenim na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, pri uvozu nekoliko spremenjenih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in registracijo takega uvoza. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je prejela zahtevek v skladu s členom 13(3) in členom 14(5) osnovne uredbe, da razišče morebitno izogibanje protidampinškim ukrepom, uvedenim na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, pri uvozu nekoliko spremenjenih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in registracijo takega uvoza.

| (2) | Zahtevek so 6. novembra 2013 vložile družbe Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo, Valmieras „Stikla Skiedra“ AS in Vitrulan Technical Textiles GmbH, štirje proizvajalci nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken. |
| --- | --- |

(2)

Zahtevek so 6. novembra 2013 vložile družbe Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo, Valmieras „Stikla Skiedra“ AS in Vitrulan Technical Textiles GmbH, štirje proizvajalci nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken.

B.   IZDELEK

| (3) | Izdelek, obravnavan zaradi morebitnega izogibanja, so nekatere tkanine z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken z velikostjo celice več kot 1,8 mm po dolžini in širini ter težo več kot 35 g/m2, razen diskov iz steklenih vlaken, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, trenutno uvrščene pod oznaki KN ex 7019 51 00 in ex 7019 59 00 („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(3)

Izdelek, obravnavan zaradi morebitnega izogibanja, so nekatere tkanine z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken z velikostjo celice več kot 1,8 mm po dolžini in širini ter težo več kot 35 g/m2, razen diskov iz steklenih vlaken, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, trenutno uvrščene pod oznaki KN ex 7019 51 00 in ex 7019 59 00 („zadevni izdelek“).

| (4) | Izdelek v preiskavi je enak izdelku, opredeljenemu v prejšnji uvodni izjavi, vendar je trenutno uvrščen pod oznako KN ex 7019 40 00 in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („izdelek v preiskavi“). |
| --- | --- |

(4)

Izdelek v preiskavi je enak izdelku, opredeljenemu v prejšnji uvodni izjavi, vendar je trenutno uvrščen pod oznako KN ex 7019 40 00 in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („izdelek v preiskavi“).

C.   OBSTOJEČI UKREPI

| (5) | Trenutno veljavni ukrepi, katerim se domnevno izogiba, so protidampinški ukrepi, uvedeni z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 791/2011 (2). |
| --- | --- |

(5)

Trenutno veljavni ukrepi, katerim se domnevno izogiba, so protidampinški ukrepi, uvedeni z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 791/2011 (2).

D.   RAZLOGI

| (6) | Zahtevek vsebuje zadostne dokaze prima facie o tem, da se protidampinškim ukrepom na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske izogiba z rahlimi spremembami zadevnega izdelka, da se ta lahko uvrsti pod carinske oznake, ki običajno niso predmet ukrepov, te spremembe pa ne vplivajo na bistvene značilnosti zadevnega izdelka. Rahle spremembe izhajajo iz povečanja deleža rovinga iz steklenih vlaken v odprti mrežni strukturi, zato se izdelek v preiskavi uvršča kot roving iz tkanih steklenih vlaken pod oznako KN 7019 40 00 po sestavini oziroma sestavinah, ki prevladujejo po masi. |
| --- | --- |

(6)

Zahtevek vsebuje zadostne dokaze prima facie o tem, da se protidampinškim ukrepom na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske izogiba z rahlimi spremembami zadevnega izdelka, da se ta lahko uvrsti pod carinske oznake, ki običajno niso predmet ukrepov, te spremembe pa ne vplivajo na bistvene značilnosti zadevnega izdelka. Rahle spremembe izhajajo iz povečanja deleža rovinga iz steklenih vlaken v odprti mrežni strukturi, zato se izdelek v preiskavi uvršča kot roving iz tkanih steklenih vlaken pod oznako KN 7019 40 00 po sestavini oziroma sestavinah, ki prevladujejo po masi.

| (7) | Predloženi dokazi prima facie so naslednji: |
| --- | --- |

(7)

Predloženi dokazi prima facie so naslednji:

| (8) | Iz zahtevka je razvidno, da se je občutno spremenil vzorec trgovanja, ki vključuje izvoz iz Ljudske republike Kitajske v Unijo po uvedbi dokončne protidampinške dajatve za zadevne izdelke, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 791/2011, ter da za takšno spremembo razen uvedbe dajatve ni zadostnega vzroka ali ni gospodarsko upravičena. |
| --- | --- |

(8)

Iz zahtevka je razvidno, da se je občutno spremenil vzorec trgovanja, ki vključuje izvoz iz Ljudske republike Kitajske v Unijo po uvedbi dokončne protidampinške dajatve za zadevne izdelke, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 791/2011, ter da za takšno spremembo razen uvedbe dajatve ni zadostnega vzroka ali ni gospodarsko upravičena.

| (9) | Zdi se, da je ta sprememba posledica uvoza izdelka v preiskavi v Unijo. Zahtevek vsebuje zadostne dokaze prima facie, da ima izdelek v preiskavi enake bistvene značilnosti in uporabo kot zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(9)

Zdi se, da je ta sprememba posledica uvoza izdelka v preiskavi v Unijo. Zahtevek vsebuje zadostne dokaze prima facie, da ima izdelek v preiskavi enake bistvene značilnosti in uporabo kot zadevni izdelek.

| (10) | Poleg tega zahtevek vsebuje zadostne dokaze prima facie, da so popravljalni učinki veljavnih protidampinških ukrepov za zadevni izdelek v smislu količine in cene oslabljeni. Zdi se, da so uvoz zadevnega izdelka nadomestile znatne količine uvoza izdelka v preiskavi. Obstajajo tudi zadostni dokazi prima facie, da so cene uvoza izdelka v preiskavi nižje od neškodljive cene, določene v preiskavi, ki je privedla do obstoječih ukrepov. |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega zahtevek vsebuje zadostne dokaze prima facie, da so popravljalni učinki veljavnih protidampinških ukrepov za zadevni izdelek v smislu količine in cene oslabljeni. Zdi se, da so uvoz zadevnega izdelka nadomestile znatne količine uvoza izdelka v preiskavi. Obstajajo tudi zadostni dokazi prima facie, da so cene uvoza izdelka v preiskavi nižje od neškodljive cene, določene v preiskavi, ki je privedla do obstoječih ukrepov.

| (11) | Zahtevek vsebuje tudi zadostne dokaze prima facie, da so cene izdelka v preiskavi dampinške v primerjavi z normalno vrednostjo, ki je bila predhodno določena za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(11)

Zahtevek vsebuje tudi zadostne dokaze prima facie, da so cene izdelka v preiskavi dampinške v primerjavi z normalno vrednostjo, ki je bila predhodno določena za zadevni izdelek.

| (12) | Če se med preiskavo poleg navedene prakse ugotovijo še druge prakse izogibanja v skladu s členom 13 osnovne uredbe, lahko preiskava zajame tudi te prakse. |
| --- | --- |

(12)

Če se med preiskavo poleg navedene prakse ugotovijo še druge prakse izogibanja v skladu s členom 13 osnovne uredbe, lahko preiskava zajame tudi te prakse.

E.   POSTOPEK

| (13) | Glede na zgoraj navedeno je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek preiskave v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe ter registracijo uvoza izdelka v preiskavi v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Glede na zgoraj navedeno je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek preiskave v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe ter registracijo uvoza izdelka v preiskavi v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe.

(a)   Vprašalniki

| (14) | Za pridobitev informacij, ki so po mnenju Komisije potrebne za preiskavo, bo Komisija poslala vprašalnike znanim izvoznikom/proizvajalcem in znanim združenjem izvoznikov/proizvajalcev v Ljudski republiki Kitajski, znanim uvoznikom in znanim združenjem uvoznikov v Uniji ter organom Ljudske republike Kitajske. Informacije se lahko po potrebi zahtevajo tudi od industrije Unije. |
| --- | --- |

(14)

Za pridobitev informacij, ki so po mnenju Komisije potrebne za preiskavo, bo Komisija poslala vprašalnike znanim izvoznikom/proizvajalcem in znanim združenjem izvoznikov/proizvajalcev v Ljudski republiki Kitajski, znanim uvoznikom in znanim združenjem uvoznikov v Uniji ter organom Ljudske republike Kitajske. Informacije se lahko po potrebi zahtevajo tudi od industrije Unije.

| (15) | Vse zainteresirane strani so pozvane, da takoj vzpostavijo stik s Komisijo, vendar najpozneje v roku iz člena 3 te uredbe, in po potrebi zahtevajo vprašalnik v roku iz člena 3(1) te uredbe, saj rok iz člena 3(2) te uredbe velja za vse zainteresirane strani. |
| --- | --- |

(15)

Vse zainteresirane strani so pozvane, da takoj vzpostavijo stik s Komisijo, vendar najpozneje v roku iz člena 3 te uredbe, in po potrebi zahtevajo vprašalnik v roku iz člena 3(1) te uredbe, saj rok iz člena 3(2) te uredbe velja za vse zainteresirane strani.

| (16) | Organi Ljudske republike Kitajske bodo o začetku preiskave uradno obveščeni. |
| --- | --- |

(16)

Organi Ljudske republike Kitajske bodo o začetku preiskave uradno obveščeni.

(b)   Zbiranje informacij in zaslišanja

| (17) | Vse zainteresirane strani so pozvane, da izrazijo svoja stališča v pisni obliki in predložijo ustrezne dokaze. Poleg tega lahko Komisija zainteresirane strani zasliši, če te vložijo pisni zahtevek, v katerem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane. |
| --- | --- |

(17)

Vse zainteresirane strani so pozvane, da izrazijo svoja stališča v pisni obliki in predložijo ustrezne dokaze. Poleg tega lahko Komisija zainteresirane strani zasliši, če te vložijo pisni zahtevek, v katerem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane.

(c)   Izvzetje uvoza iz registracije ali ukrepov

| (18) | V skladu s členom 13(4) osnovne uredbe je lahko uvoz izdelka v preiskavi izvzet iz registracije ali ukrepov, če pri uvozu ne gre za izogibanje. |
| --- | --- |

(18)

V skladu s členom 13(4) osnovne uredbe je lahko uvoz izdelka v preiskavi izvzet iz registracije ali ukrepov, če pri uvozu ne gre za izogibanje.

| (19) | Ker do morebitnega izogibanja prihaja zunaj Unije, se v skladu s členom 13(4) osnovne uredbe lahko odobri izvzetje proizvajalcem izdelka v preiskavi v Ljudski republiki Kitajski, ki lahko dokažejo, da niso povezani (3) z nobenim proizvajalcem, za katerega veljajo obstoječi ukrepi (4), in za katere se ugotovi, da niso vpleteni v izogibanje, kakor je opredeljeno v členu 13(1) in (2) osnovne uredbe. Proizvajalci, ki želijo biti izvzeti, morajo predložiti zahtevek z ustreznimi dokazili v roku iz člena 3(3) te uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Ker do morebitnega izogibanja prihaja zunaj Unije, se v skladu s členom 13(4) osnovne uredbe lahko odobri izvzetje proizvajalcem izdelka v preiskavi v Ljudski republiki Kitajski, ki lahko dokažejo, da niso povezani (3) z nobenim proizvajalcem, za katerega veljajo obstoječi ukrepi (4), in za katere se ugotovi, da niso vpleteni v izogibanje, kakor je opredeljeno v členu 13(1) in (2) osnovne uredbe. Proizvajalci, ki želijo biti izvzeti, morajo predložiti zahtevek z ustreznimi dokazili v roku iz člena 3(3) te uredbe.

F.   REGISTRACIJA

| (20) | V skladu s členom 14(5) osnovne uredbe se uvoz izdelka v preiskavi registrira, da se v primeru izogibanja lahko zagotovi zaračunavanje protidampinških dajatev v ustreznem znesku od datuma registracije takega uvoza. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 14(5) osnovne uredbe se uvoz izdelka v preiskavi registrira, da se v primeru izogibanja lahko zagotovi zaračunavanje protidampinških dajatev v ustreznem znesku od datuma registracije takega uvoza.

G.   ROKI

| (21) | Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba določiti roke, znotraj katerih:






  — | se lahko zainteresirane strani javijo Komisiji, pisno predstavijo svoja stališča in predložijo izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije, ki naj se upoštevajo med preiskavo, |
| --- | --- | --- |

(21)

Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba določiti roke, znotraj katerih:

—

se lahko zainteresirane strani javijo Komisiji, pisno predstavijo svoja stališča in predložijo izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije, ki naj se upoštevajo med preiskavo,

| — | lahko proizvajalci v Ljudski republiki Kitajski zahtevajo izvzetje uvoza iz registracije ali ukrepov, |
| --- | --- |

—

lahko proizvajalci v Ljudski republiki Kitajski zahtevajo izvzetje uvoza iz registracije ali ukrepov,

| — | zainteresirane strani lahko pisno zahtevajo zaslišanje pred Komisijo, |
| --- | --- |

—

zainteresirane strani lahko pisno zahtevajo zaslišanje pred Komisijo,

| (22) | Opozoriti je treba na dejstvo, da je uveljavljanje večine procesnih pravic, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se stran javi v roku iz člena 3 te uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Opozoriti je treba na dejstvo, da je uveljavljanje večine procesnih pravic, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se stran javi v roku iz člena 3 te uredbe.

H.   NESODELOVANJE

| (23) | Če katera koli zainteresirana stran zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne predloži v predpisanih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo pozitivne ali negativne ugotovitve. |
| --- | --- |

(23)

Če katera koli zainteresirana stran zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne predloži v predpisanih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo pozitivne ali negativne ugotovitve.

| (24) | Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stran predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te morda ne bodo upoštevale, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva. |
| --- | --- |

(24)

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stran predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te morda ne bodo upoštevale, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva.

| (25) | Če zainteresirana stran ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stran manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala. |
| --- | --- |

(25)

Če zainteresirana stran ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stran manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

I.   ČASOVNI OKVIR PREISKAVE

| (26) | Preiskava se v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe zaključi v devetih mesecih po objavi te uredbe v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(26)

Preiskava se v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe zaključi v devetih mesecih po objavi te uredbe v Uradnem listu Evropske unije.

J.   OBDELAVA OSEBNIH PODATKOV

| (27) | Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (5). |
| --- | --- |

(27)

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (5).

K.   POOBLAŠČENEC ZA ZASLIŠANJE

| (28) | Zainteresirane strani lahko zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje iz Generalnega direktorata za trgovino. Pooblaščenec za zaslišanje je posrednik med zainteresiranimi stranmi in preiskovalnimi službami Komisije. Pooblaščenec za zaslišanje obravnava zahtevke za dostop do dokumentacije, nestrinjanja z zaupnostjo podatkov, zahtevke za podaljšanje rokov in zahtevke tretjih oseb za zaslišanje. Pooblaščenec za zaslišanje lahko s posamezno zainteresirano stranjo organizira zaslišanje in nastopi kot posrednik, da se v celoti upoštevajo njene pravice do obrambe. |
| --- | --- |

(28)

Zainteresirane strani lahko zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje iz Generalnega direktorata za trgovino. Pooblaščenec za zaslišanje je posrednik med zainteresiranimi stranmi in preiskovalnimi službami Komisije. Pooblaščenec za zaslišanje obravnava zahtevke za dostop do dokumentacije, nestrinjanja z zaupnostjo podatkov, zahtevke za podaljšanje rokov in zahtevke tretjih oseb za zaslišanje. Pooblaščenec za zaslišanje lahko s posamezno zainteresirano stranjo organizira zaslišanje in nastopi kot posrednik, da se v celoti upoštevajo njene pravice do obrambe.

| (29) | Zahtevek za zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj. Pooblaščenec za zaslišanje ravno tako omogoči vpletenim stranem, da med zaslišanjem predstavijo različna stališča in nasprotne argumente. |
| --- | --- |

(29)

Zahtevek za zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj. Pooblaščenec za zaslišanje ravno tako omogoči vpletenim stranem, da med zaslišanjem predstavijo različna stališča in nasprotne argumente.

| (30) | Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim stranem na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču Generalnega direktorata za trgovino: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/degucht/contact/hearing-officer/ – |
| --- | --- |

(30)

Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim stranem na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču Generalnega direktorata za trgovino: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/degucht/contact/hearing-officer/ –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009 se začne preiskava, da se ugotovi, ali se z uvozom v Unijo tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken z velikostjo celice več kot 1,8 mm po dolžini in širini ter težo več kot 35 g/m2, razen diskov iz steklenih vlaken, trenutno uvrščenih pod oznako KN ex 7019 40 00 (oznake TARIC 7019400011, 7019400021 in 7019400050), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, izogiba ukrepom, uvedenim z Izvedbeno uredbo (EU) št. 791/2011.

Člen 2

Carinski organi v skladu s členom 13(3) in členom 14(5) Uredbe (ES) št. 1225/2009 sprejmejo ustrezne ukrepe za registracijo uvoza iz člena 1 te uredbe v Unijo.

Obveznost registracije preneha devet mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

Komisija lahko z uredbo odredi carinskim organom, da ustavijo registracijo uvoza v Unijo za izdelke tistih proizvajalcev, ki so zaprosili za izvzetje iz registracije in za katere se ugotovi, da izpolnjujejo pogoje za odobritev izvzetja.

Člen 3

1.   Za vprašalnike je treba zaprositi pri Komisiji v 15 dneh od objave te uredbe v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Če zainteresirane strani želijo, da se med preiskavo upoštevajo njihova stališča, se morajo javiti Komisiji, pisno predstaviti svoja stališča in predložiti izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije v 37 dneh od datuma objave te uredbe v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače.

3.   Proizvajalci iz Ljudske republike Kitajske, ki zahtevajo izvzetje uvoza iz registracije ali ukrepov, morajo predložiti zahtevek z ustreznimi dokazili v istem 37-dnevnem roku.

4.   Zainteresirane strani lahko zaprosijo tudi za zaslišanje pred Komisijo v istem 37-dnevnem roku.

5.   Zainteresirane strani morajo svoja stališča in zahtevke predložiti v elektronski obliki (nezaupno dokumentacijo po elektronski pošti, zaupno na CD-R/DVD) ter pri tem navesti svoje ime, naslov, elektronski naslov, telefonsko številko in številko telefaksa. Vsa pooblastila, podpisana potrdila in kakršne koli dopolnitve teh dokumentov, priložene izpolnjenim vprašalnikom, pa morajo biti predložene v papirni obliki, tj. po pošti ali osebno, na spodnji naslov. Če zainteresirana stran ne more predložiti stališč in zahtevkov v elektronski obliki, mora o tem takoj obvestiti Komisijo v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe. Dodatne informacije o korespondenci s Komisijo so zainteresiranim stranem na voljo na zadevnem spletišču Generalnega direktorata za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, zahtevanimi v tej uredbi, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane strani predložijo na zaupni osnovi, se označijo z „Limited“ (6) ter se jim mora v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priložiti nezaupna različica z oznako „For inspection by interested parties“.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 08/020 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Telefaks: +32 222962219 |
| E-naslov: TRADE-OPEN-MESH-FABRICS-DUMPING@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N105 08/020

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Telefaks: +32 222962219

E-naslov: TRADE-OPEN-MESH-FABRICS-DUMPING@ec.europa.eu

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 204, 9.8.2011, str. 1.

2

(3)  V skladu s členom 143 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (UL L 253, 11.10.1993, str. 1) o določbah za izvajanje carinskega zakonika Skupnosti se osebi štejeta za povezani samo, če: (a) je ena od njiju član vodstva ali uprave podjetja drugega in obratno; (b) sta pravno priznana poslovna partnerja; (c) sta delodajalec in delojemalec; (d) katera koli oseba neposredno ali posredno poseduje, nadzoruje ali ima v lasti 5 ali več odstotkov delnic ali deležev z glasovalno pravico ali delnic obeh oseb; (e) ena od njiju neposredno ali posredno nadzira drugo; (f) obe neposredno ali posredno nadzira tretja oseba; (g) skupaj neposredno ali posredno nadzirata tretjo osebo; ali (h) sta člana iste družine. Osebi se štejeta za člane iste družine, če sta v enem od naslednjih sorodstvenih razmerij: (i) žena in mož, (ii) starši in otrok, (iii) brat in sestra (tudi polbrat in polsestra), (iv) stari starši in vnuk, (v) stric ali teta in nečak ali nečakinja, (vi) tast in tašča ter zet ali snaha, (vii) svak in svakinja. Pri tem „oseba“ pomeni fizično ali pravno osebo.

3

(4)  Tudi če so proizvajalci v prej navedenem smislu povezani z družbami, za katere veljajo ukrepi za uvoz s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (prvotni protidampinški ukrepi), se izvzetje lahko odobri, če ni dokazov, da je bil odnos z družbami, za katere veljajo prvotni ukrepi, vzpostavljen ali uporabljen za izogibanje prvotnim ukrepom.

4

(5)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

5

(6)  Dokument z oznako „Limited“ se šteje za zaupnega v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1225/2009 in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum). Poleg tega je dokument zaščiten v skladu s členom 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

6

Limited

---

| 18.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 341/47 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 341/47

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1357/2013

z dne 17. decembra 2013

o spremembi Uredbe (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (1) in zlasti člena 247 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nepreferencialna pravila o poreklu blaga je treba uporabljati za vse nepreferencialne ukrepe trgovinske politike, vključno s protidampinškimi in izravnalnimi dajatvami. |
| --- | --- |

(1)

Nepreferencialna pravila o poreklu blaga je treba uporabljati za vse nepreferencialne ukrepe trgovinske politike, vključno s protidampinškimi in izravnalnimi dajatvami.

| (2) | V členu 24 Uredbe (EGS) št. 2913/92 je navedeno osnovno načelo: blago, ki je bilo proizvedeno v dveh ali več državah, šteje za blago po poreklu iz tiste države, v kateri je bila, v za to opremljenem podjetju, opravljena zadnja bistvena, gospodarsko upravičena predelava ali obdelava, in katere izid je izdelava novega proizvoda ali predstavlja pomembno stopnjo proizvodnje. |
| --- | --- |

(2)

V členu 24 Uredbe (EGS) št. 2913/92 je navedeno osnovno načelo: blago, ki je bilo proizvedeno v dveh ali več državah, šteje za blago po poreklu iz tiste države, v kateri je bila, v za to opremljenem podjetju, opravljena zadnja bistvena, gospodarsko upravičena predelava ali obdelava, in katere izid je izdelava novega proizvoda ali predstavlja pomembno stopnjo proizvodnje.

| (3) | Za deklaracijo za sprostitev v prosti promet fotonapetostnih modulov ali panelov iz kristalnega silicija in njihove ključne sestavne dele so bile z Uredbo Komisije (EU) št. 513/2013 (2) določene začasne protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(3)

Za deklaracijo za sprostitev v prosti promet fotonapetostnih modulov ali panelov iz kristalnega silicija in njihove ključne sestavne dele so bile z Uredbo Komisije (EU) št. 513/2013 (2) določene začasne protidampinške dajatve.

| (4) | Da bi zagotovili pravilno in enotno izvajanje začasne protidampinške dajatve, je treba določiti podrobno pravilo za razlago načela iz člena 24 Uredbe (EGS) št. 2913/92 za določitev porekla proizvodov, ki jih ti ukrepi zajemajo, glede fotonapetostnih modulov ali panelov iz kristalnega silicija in enega od njihovih ključnih sestavnih delov, fotonapetostnih celic iz kristalnega silicija. |
| --- | --- |

(4)

Da bi zagotovili pravilno in enotno izvajanje začasne protidampinške dajatve, je treba določiti podrobno pravilo za razlago načela iz člena 24 Uredbe (EGS) št. 2913/92 za določitev porekla proizvodov, ki jih ti ukrepi zajemajo, glede fotonapetostnih modulov ali panelov iz kristalnega silicija in enega od njihovih ključnih sestavnih delov, fotonapetostnih celic iz kristalnega silicija.

| (5) | Proizvodni proces fotonapetostnih modulov ali panelov iz kristalnega silicija je mogoče razdeliti na naslednje glavne faze: proizvodnja silicijevih rezin; predelava silicijevih rezin v fotonapetostne celice; spajanje več fotonapetostnih celic iz kristalnega silicija v fotonapetostni modul ali panelo. |
| --- | --- |

(5)

Proizvodni proces fotonapetostnih modulov ali panelov iz kristalnega silicija je mogoče razdeliti na naslednje glavne faze: proizvodnja silicijevih rezin; predelava silicijevih rezin v fotonapetostne celice; spajanje več fotonapetostnih celic iz kristalnega silicija v fotonapetostni modul ali panelo.

| (6) | Najpomembnejša faza pri izdelavi fotonapetostnih panelov ali modulov iz kristalnega silicija je predelava silicijevih rezin v fotonapetostne celice iz kristalnega silicija. To je odločilna proizvodna faza, v okviru katere se izoblikuje namembnost uporabljenih sestavnih delov panelov ali modula in v kateri dobi zadevno blago posebne kakovostne lastnosti. |
| --- | --- |

(6)

Najpomembnejša faza pri izdelavi fotonapetostnih panelov ali modulov iz kristalnega silicija je predelava silicijevih rezin v fotonapetostne celice iz kristalnega silicija. To je odločilna proizvodna faza, v okviru katere se izoblikuje namembnost uporabljenih sestavnih delov panelov ali modula in v kateri dobi zadevno blago posebne kakovostne lastnosti.

| (7) | To preoblikovanje bi zato bilo treba v skladu s členom 24 Uredbe (EGS) št. 2913/92 šteti za zadnjo bistveno predelavo v procesu proizvodnje fotonapetostnih modulov ali panelov iz kristalnega silicija. Država proizvodnje fotonapetostnih celic iz kristalnega silicija bi zato morala biti država nepreferencialnega porekla fotonapetostnih modulov ali panelov iz kristalnega silicija. |
| --- | --- |

(7)

To preoblikovanje bi zato bilo treba v skladu s členom 24 Uredbe (EGS) št. 2913/92 šteti za zadnjo bistveno predelavo v procesu proizvodnje fotonapetostnih modulov ali panelov iz kristalnega silicija. Država proizvodnje fotonapetostnih celic iz kristalnega silicija bi zato morala biti država nepreferencialnega porekla fotonapetostnih modulov ali panelov iz kristalnega silicija.

| (8) | Svet je s Sklepom 94/800/ES (3) med drugim odobril Sporazumom o pravilih o poreklu blaga (WTO - GATT 1994), priložen k sklepni listini, podpisani 15. aprila 1994 v Marakešu. V skladu z načeli, določenimi v tem sporazumu za usklajevanje delovnega programa, bi določitev države, v kateri je bilo blago nazadnje bistveno predelano, morala najprej temeljiti na tem, v kateri državi je proizvodni postopek pripeljal do spremembe glede tarifne razvrstitve. Le če to merilo ne omogoča določitve države zadnje bistvene predelave, se lahko uporabi druga merila, kot je merilo dodane vrednosti ali določitev določenega postopka obdelave. Primerno je, da se v carinski zakonodaji EU uporabi ista načela. |
| --- | --- |

(8)

Svet je s Sklepom 94/800/ES (3) med drugim odobril Sporazumom o pravilih o poreklu blaga (WTO - GATT 1994), priložen k sklepni listini, podpisani 15. aprila 1994 v Marakešu. V skladu z načeli, določenimi v tem sporazumu za usklajevanje delovnega programa, bi določitev države, v kateri je bilo blago nazadnje bistveno predelano, morala najprej temeljiti na tem, v kateri državi je proizvodni postopek pripeljal do spremembe glede tarifne razvrstitve. Le če to merilo ne omogoča določitve države zadnje bistvene predelave, se lahko uporabi druga merila, kot je merilo dodane vrednosti ali določitev določenega postopka obdelave. Primerno je, da se v carinski zakonodaji EU uporabi ista načela.

| (9) | Fotonapetostne celice iz kristalnega silicija so uvrščene pod tarifno številko 8541 harmoniziranega sistema (HS). Fotonapetostni moduli ali paneli iz kristalnega silicija so uvrščeni pod isto tarifno številko. Surovina, silicijeve rezine, so uvrščene pod tarifno številko HS 3818. Pravilo, ki temelji na spremembi tarifne številke, tako ustrezno odraža zadnjo bistveno predelavo fotonapetostnih celic iz kristalnega silicija. Hkrati pa sestavljanje fotonapetostnih panelov ali modulov iz celic izključuje izmed razlogov za potrditev izvora končnega produkta, saj so paneli in celice uvrščeni pod isto tarifno številko. |
| --- | --- |

(9)

Fotonapetostne celice iz kristalnega silicija so uvrščene pod tarifno številko 8541 harmoniziranega sistema (HS). Fotonapetostni moduli ali paneli iz kristalnega silicija so uvrščeni pod isto tarifno številko. Surovina, silicijeve rezine, so uvrščene pod tarifno številko HS 3818. Pravilo, ki temelji na spremembi tarifne številke, tako ustrezno odraža zadnjo bistveno predelavo fotonapetostnih celic iz kristalnega silicija. Hkrati pa sestavljanje fotonapetostnih panelov ali modulov iz celic izključuje izmed razlogov za potrditev izvora končnega produkta, saj so paneli in celice uvrščeni pod isto tarifno številko.

| (10) | Pravilo o poreklu na podlagi dodane vrednosti – ki se običajno uporablja skupaj s spremembo pravila tarifne številke za določanje proizvodov, za katere je bila zadnja predelava postopek sestavljanja – ni ustrezno v primeru fotonapetostnih modulov ali panelov iz kristalnega silicija, saj bi bilo potrebno predvidljivost in pravno varnost za te posebne proizvode mogoče bolje doseči z opredelitvijo najpomembnejših faz proizvodnje. |
| --- | --- |

(10)

Pravilo o poreklu na podlagi dodane vrednosti – ki se običajno uporablja skupaj s spremembo pravila tarifne številke za določanje proizvodov, za katere je bila zadnja predelava postopek sestavljanja – ni ustrezno v primeru fotonapetostnih modulov ali panelov iz kristalnega silicija, saj bi bilo potrebno predvidljivost in pravno varnost za te posebne proizvode mogoče bolje doseči z opredelitvijo najpomembnejših faz proizvodnje.

| (11) | Tako imenovana „preostala“ pravila so za določitev porekla fotonapetostnih panelov ali modulov iz kristalnega silicija potrebna, kadar ni izpolnjeno primarno pravilo o spremembi tarifne številke. V tem primeru poreklo fotonapetostnih celic iz kristalnega silicija ali večinskega vrednostnega deleža v fotonapetostnih celicah iz kristalnega silicija – pomeni poreklo panelov ali modulov. |
| --- | --- |

(11)

Tako imenovana „preostala“ pravila so za določitev porekla fotonapetostnih panelov ali modulov iz kristalnega silicija potrebna, kadar ni izpolnjeno primarno pravilo o spremembi tarifne številke. V tem primeru poreklo fotonapetostnih celic iz kristalnega silicija ali večinskega vrednostnega deleža v fotonapetostnih celicah iz kristalnega silicija – pomeni poreklo panelov ali modulov.

| (12) | Fotonapetostne module ali panele iz kristalnega silicija se lahko pod določenimi pogoji prav tako uvrsti pod tarifno številko HS 8501. Podobno pravilo kot za tarifno številko HS 8541 bi bilo treba določiti tudi za te fotonapetostne panele ali module iz kristalnega silicija. |
| --- | --- |

(12)

Fotonapetostne module ali panele iz kristalnega silicija se lahko pod določenimi pogoji prav tako uvrsti pod tarifno številko HS 8501. Podobno pravilo kot za tarifno številko HS 8541 bi bilo treba določiti tudi za te fotonapetostne panele ali module iz kristalnega silicija.

| (13) | Uredbo (EGS) št. 2454/93 (4) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Uredbo (EGS) št. 2454/93 (4) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (14) | Odbor za carinski zakonik ni podal svojega mnenja. Potreben je bil izvedbeni akt in predsednik je podal osnutek izvedbenega akta odboru za pritožbe v nadaljnjo obravnavo. Odbor za pritožbe ni podal svojega mnenja – |
| --- | --- |

(14)

Odbor za carinski zakonik ni podal svojega mnenja. Potreben je bil izvedbeni akt in predsednik je podal osnutek izvedbenega akta odboru za pritožbe v nadaljnjo obravnavo. Odbor za pritožbe ni podal svojega mnenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga 11 k Uredbi (EGS) št. 2454/93 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 513/2013 z dne 4. junija 2013 o uvedbi začasnih protidampinških dajatev na uvoz fotonapetostnih modulov iz kristalnega silicija in njihovih ključnih sestavnih delov (tj. celic in rezin) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki so od tam poslani ter o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2013 ter o uvedbi registracije tega uvoza s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki je od tam poslan (UL L 152, 5.6.2013, str. 5).

2

(3)  Sklep Sveta 94/800/ES z dne 22. decembra 1994 o sklenitvi sporazumov, doseženih v Urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986 – 1994), v imenu Evropske skupnosti, v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti (UL L 336, 23.12.1994, str. 1).

3

(4)  Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

4

---

PRILOGA

Priloga 11 k Uredbi (EGS) št. 2454/93 se spremeni:

| 1. | med vnosa o izdelkih, ki se uvrščajo pod oznaki KN ex 8482 in ex 8520 se vstavi naslednji vnos:







  „Ex85 01 | Fotonapetostni moduli ali paneli iz kristalnega silicija | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka in tarifne številke 8541.
  Če je izdelek izdelan iz materialov, uvrščenih pod tarifno številko 8501 ali 8541, je poreklo teh materialov poreklo izdelka.
  Če je izdelek izdelan iz materialov, uvrščenih pod tarifno številko 8501 ali 8541, s poreklom iz več kot ene države, je poreklo večinskega vrednostnega deleža teh materialov poreklo izdelka.“ |
| --- | --- | --- | --- |

1.

med vnosa o izdelkih, ki se uvrščajo pod oznaki KN ex 8482 in ex 8520 se vstavi naslednji vnos:

„Ex85 01

Fotonapetostni moduli ali paneli iz kristalnega silicija

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka in tarifne številke 8541.

Če je izdelek izdelan iz materialov, uvrščenih pod tarifno številko 8501 ali 8541, je poreklo teh materialov poreklo izdelka.

Če je izdelek izdelan iz materialov, uvrščenih pod tarifno številko 8501 ali 8541, s poreklom iz več kot ene države, je poreklo večinskega vrednostnega deleža teh materialov poreklo izdelka.“

| 2. | Med vnosa o izdelkih, ki se uvrščajo pod oznaki KN ex 8528 in ex 8542 se vstavi naslednji vnos:







  „Ex85 41 | Fotonapetostne celice, moduli ali paneli iz kristalnega silicija | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka.
  Če je izdelek izdelan iz materialov, uvrščenih pod tarifno številko 8541, je poreklo teh materialov poreklo izdelka.
  Če je izdelek izdelan iz materialov, uvrščenih pod tarifno številko 8541, s poreklom iz več kot ene države, je poreklo večinskega vrednostnega deleža teh materialov poreklo izdelka.“ |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Med vnosa o izdelkih, ki se uvrščajo pod oznaki KN ex 8528 in ex 8542 se vstavi naslednji vnos:

„Ex85 41

Fotonapetostne celice, moduli ali paneli iz kristalnega silicija

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka.

Če je izdelek izdelan iz materialov, uvrščenih pod tarifno številko 8541, je poreklo teh materialov poreklo izdelka.

Če je izdelek izdelan iz materialov, uvrščenih pod tarifno številko 8541, s poreklom iz več kot ene države, je poreklo večinskega vrednostnega deleža teh materialov poreklo izdelka.“

---

| 18.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 341/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 341/50

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1358/2013

z dne 17. decembra 2013

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| IL | 216,6 |
| MA | 74,1 |
| TN | 106,3 |
| TR | 89,0 |
| ZZ | 108,3 |
| 0707 00 05 | AL | 106,5 |
| MA | 158,2 |
| TR | 143,0 |
| ZZ | 135,9 |
| 0709 93 10 | MA | 136,8 |
| TR | 132,3 |
| ZZ | 134,6 |
| 0805 10 20 | AR | 26,3 |
| MA | 57,5 |
| TR | 64,1 |
| UY | 27,9 |
| ZA | 38,4 |
| ZZ | 42,8 |
| 0805 20 10 | MA | 54,6 |
| ZZ | 54,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 107,2 |
| JM | 139,0 |
| TR | 69,4 |
| ZZ | 105,2 |
| 0805 50 10 | AR | 102,8 |
| TR | 58,1 |
| ZZ | 80,5 |
| 0808 10 80 | CN | 77,6 |
| MK | 27,7 |
| NZ | 153,0 |
| US | 119,0 |
| ZZ | 94,3 |
| 0808 30 90 | TR | 121,5 |
| US | 158,4 |
| ZZ | 140,0 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

55,3

IL

216,6

MA

74,1

TN

106,3

TR

89,0

ZZ

108,3

0707 00 05

AL

106,5

MA

158,2

TR

143,0

ZZ

135,9

0709 93 10

MA

136,8

TR

132,3

ZZ

134,6

0805 10 20

AR

26,3

MA

57,5

TR

64,1

UY

27,9

ZA

38,4

ZZ

42,8

0805 20 10

MA

54,6

ZZ

54,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

107,2

JM

139,0

TR

69,4

ZZ

105,2

0805 50 10

AR

102,8

TR

58,1

ZZ

80,5

0808 10 80

CN

77,6

MK

27,7

NZ

153,0

US

119,0

ZZ

94,3

0808 30 90

TR

121,5

US

158,4

ZZ

140,0

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

DIREKTIVE

| 18.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 341/52 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 341/52

---

IZVEDBENA DIREKTIVA KOMISIJE 2013/63/EU

z dne 17. decembra 2013

o spremembi prilog I in II k Direktivi Sveta 2002/56/ES v zvezi z minimalnimi pogoji za semenski krompir in partije semenskega krompirja

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/56/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semenskega krompirja (1) in zlasti člena 24 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Od sprejetja Direktive 2002/56/ES so bile razvite nove metode za žlahtnjenje krompirja, izboljšana pa so bila diagnostična orodja za odkrivanje škodljivih organizmov in agronomske prakse za boj proti širjenju škodljivih organizmov. |
| --- | --- |

(1)

Od sprejetja Direktive 2002/56/ES so bile razvite nove metode za žlahtnjenje krompirja, izboljšana pa so bila diagnostična orodja za odkrivanje škodljivih organizmov in agronomske prakse za boj proti širjenju škodljivih organizmov.

| (2) | Navedeni tehnični razvoj omogoča proizvodnjo semenskega krompirja, ki izpolnjuje strožje pogoje od tistih iz prilog I in II k Direktivi 2002/56/ES. Hkrati je bilo pridobljeno znanje o novih povzročiteljih bolezni, znanje o obstoječih boleznih pa se je poglobilo, tako da so za nekatere bolezni potrebni strožji ukrepi. |
| --- | --- |

(2)

Navedeni tehnični razvoj omogoča proizvodnjo semenskega krompirja, ki izpolnjuje strožje pogoje od tistih iz prilog I in II k Direktivi 2002/56/ES. Hkrati je bilo pridobljeno znanje o novih povzročiteljih bolezni, znanje o obstoječih boleznih pa se je poglobilo, tako da so za nekatere bolezni potrebni strožji ukrepi.

| (3) | Zaradi navedenega tehničnega in znanstvenega razvoja je Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) prilagodila standard o trženju in nadzoru tržne kakovosti semenskega krompirja (2). |
| --- | --- |

(3)

Zaradi navedenega tehničnega in znanstvenega razvoja je Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) prilagodila standard o trženju in nadzoru tržne kakovosti semenskega krompirja (2).

| (4) | Ob upoštevanju navedenega razvoja bi bilo treba nekatere minimalne pogoje in odstopanja iz prilog I in II k Direktivi 2002/56/ES prilagoditi, v Prilogo II pa bi bilo treba dodati omejitve glede črne gnilobe, prašnate krastavosti in semenskega krompirja, ki je izredno izsušen in uvel. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju navedenega razvoja bi bilo treba nekatere minimalne pogoje in odstopanja iz prilog I in II k Direktivi 2002/56/ES prilagoditi, v Prilogo II pa bi bilo treba dodati omejitve glede črne gnilobe, prašnate krastavosti in semenskega krompirja, ki je izredno izsušen in uvel.

| (5) | Od sprejetja Direktive 2002/56/ES se je poglobilo znanstveno razumevanje povezave med številom generacij in stopnjo prisotnosti škodljivih organizmov na semenskem krompirju. Za zmanjšanje fitosanitarnega tveganja, ki ga pomenijo škodljivi organizmi v latentni obliki, je treba omejiti število generacij. Navedena omejitev je potrebna za zmanjšanje navedenega tveganja, na voljo pa ni drugih, manj strogih ukrepov, ki bi jo nadomestili. Za dosego ravnotežja med potrebo po razmnožitvi zadostnega števila semenskega krompirja za proizvodnjo certificiranega semenskega krompirja in zaščito njegovega zdravstvenega statusa zadostuje največ sedem generacij predosnovnega in osnovnega semenskega krompirja. |
| --- | --- |

(5)

Od sprejetja Direktive 2002/56/ES se je poglobilo znanstveno razumevanje povezave med številom generacij in stopnjo prisotnosti škodljivih organizmov na semenskem krompirju. Za zmanjšanje fitosanitarnega tveganja, ki ga pomenijo škodljivi organizmi v latentni obliki, je treba omejiti število generacij. Navedena omejitev je potrebna za zmanjšanje navedenega tveganja, na voljo pa ni drugih, manj strogih ukrepov, ki bi jo nadomestili. Za dosego ravnotežja med potrebo po razmnožitvi zadostnega števila semenskega krompirja za proizvodnjo certificiranega semenskega krompirja in zaščito njegovega zdravstvenega statusa zadostuje največ sedem generacij predosnovnega in osnovnega semenskega krompirja.

| (6) | Zahteve glede prisotnosti škodljivega organizma Synchytrium endobioticum (Schilb.) Perc. bi bilo treba črtati iz Priloge I, ker jih za semenski krompir določa Direktiva Sveta 69/464/EGS (3). Zahteve glede prisotnosti škodljivega organizma Corynebacterium sepedonicum (Spieck. et Kotth.) Skapt. in Burkh., katerega ime je bilo nadomeščeno z imenom Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus (Spieck. et Kotth.) Davis et al., bi bilo treba črtati iz prilog I in II, ker jih za semenski krompir določa Direktiva Sveta 93/85/ES (4). Zahteve glede prisotnosti škodljivega organizma Heterodera rostochiensis Woll., katerega ime je bilo nadomeščeno z imenom Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens, bi bilo treba črtati iz Priloge II, ker jih za semenski krompir določa Direktiva Sveta 2007/33/ES (5). Zahteve glede prisotnosti škodljivega organizma Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith, katerega ime je bilo nadomeščeno z imenom Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al., bi bilo treba črtati iz Priloge II, ker jih za semenski krompir določa Direktiva Sveta 98/57/ES (6). |
| --- | --- |

(6)

Zahteve glede prisotnosti škodljivega organizma Synchytrium endobioticum (Schilb.) Perc. bi bilo treba črtati iz Priloge I, ker jih za semenski krompir določa Direktiva Sveta 69/464/EGS (3). Zahteve glede prisotnosti škodljivega organizma Corynebacterium sepedonicum (Spieck. et Kotth.) Skapt. in Burkh., katerega ime je bilo nadomeščeno z imenom Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus (Spieck. et Kotth.) Davis et al., bi bilo treba črtati iz prilog I in II, ker jih za semenski krompir določa Direktiva Sveta 93/85/ES (4). Zahteve glede prisotnosti škodljivega organizma Heterodera rostochiensis Woll., katerega ime je bilo nadomeščeno z imenom Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens, bi bilo treba črtati iz Priloge II, ker jih za semenski krompir določa Direktiva Sveta 2007/33/ES (5). Zahteve glede prisotnosti škodljivega organizma Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith, katerega ime je bilo nadomeščeno z imenom Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al., bi bilo treba črtati iz Priloge II, ker jih za semenski krompir določa Direktiva Sveta 98/57/ES (6).

| (7) | Prilogi I in II k Odločbi 2002/56/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Prilogi I in II k Odločbi 2002/56/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za semenski material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za semenski material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2002/56/ES

Prilogi I in II k Direktivi 2002/56/ES se spremenita v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Prenos

Države članice najpozneje do 31. decembra 2015 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo.. Komisiji nemudoma sporočijo besedila navedenih predpisov.

Navedene predpise uporabljajo od 1. januarja 2016.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 193, 20.7.2002, str. 60.

1

(2)  Standard S-1 UN/ECE o trženju in nadzoru tržne kakovosti semenskega krompirja, izdaja 2011, New York.

2

(3)  Direktiva Sveta 69/464/EGS z dne 8. decembra 1969 o obvladovanju krompirjevega raka (UL L 323, 24.12.1969, str. 1).

3

(4)  Direktiva Sveta 93/85/EGS z dne 4. oktobra 1993 o obvladovanju krompirjeve obročkaste gnilobe (UL L 259, 18.10.1993, str. 1).

4

(5)  Direktiva Sveta 2007/33/ES z dne 11. junija 2007 o obvladovanju krompirjevih ogorčic in razveljavitvi Direktive 69/465/EGS (UL L 156, 16.6.2007, str. 12).

5

(6)  Direktiva Sveta 98/57/ES z dne 20. julija 1998 o obvladovanju bakterije Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. (UL L 235, 21.8.1998, str. 1).

6

Ralstonia solanacearum

---

PRILOGA

Prilogi I in II k Direktivi 2002/56/ES se spremenita:

| 1. | Priloga I se spremeni:






  (a) | točki 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:






  „1. | Osnovni semenski krompir mora izpolnjevati vsaj naslednje pogoje:






  (a) | pri inšpekcijskem pregledu rastlin v rasti število prizadetih s črno nogo ne sme presegati 1,0 %; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Priloga I se spremeni:

(a)

točki 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„1.

Osnovni semenski krompir mora izpolnjevati vsaj naslednje pogoje:

(a)

pri inšpekcijskem pregledu rastlin v rasti število prizadetih s črno nogo ne sme presegati 1,0 %;

| (b) | število rastlin v rasti, ki niso sortno pristne, in število rastlin druge sorte skupaj ne sme presegati 0,1 %, skupaj s številom rastlin v neposrednem potomstvu pa ne sme presegati 0,25 %; |
| --- | --- |

(b)

število rastlin v rasti, ki niso sortno pristne, in število rastlin druge sorte skupaj ne sme presegati 0,1 %, skupaj s številom rastlin v neposrednem potomstvu pa ne sme presegati 0,25 %;

| (c) | v neposrednem potomstvu število rastlin, ki kažejo simptome virusne okužbe, ne sme presegati 4,0 %; |
| --- | --- |

(c)

v neposrednem potomstvu število rastlin, ki kažejo simptome virusne okužbe, ne sme presegati 4,0 %;

| (d) | pri inšpekcijskem pregledu rastlin v rasti število rastlin s simptomi mozaika in število rastlin s simptomi, ki jih povzroča virus zvijanja krompirjevih listov, skupaj ne sme presegati 0,8 %. |
| --- | --- |

(d)

pri inšpekcijskem pregledu rastlin v rasti število rastlin s simptomi mozaika in število rastlin s simptomi, ki jih povzroča virus zvijanja krompirjevih listov, skupaj ne sme presegati 0,8 %.

| 2. | Certificiran semenski krompir mora izpolnjevati vsaj naslednje pogoje:






  (a) | pri inšpekcijskem pregledu rastlin v rasti število prizadetih s črno nogo ne sme presegati 4,0 %; |
| --- | --- | --- |

2.

Certificiran semenski krompir mora izpolnjevati vsaj naslednje pogoje:

(a)

pri inšpekcijskem pregledu rastlin v rasti število prizadetih s črno nogo ne sme presegati 4,0 %;

| (b) | število rastlin, ki niso sortno pristne, in število rastlin druge sorte skupaj ne sme presegati 0,5 %, skupaj s številom rastlin v neposrednem potomstvu pa prav tako ne sme presegati 0,5 %; |
| --- | --- |

(b)

število rastlin, ki niso sortno pristne, in število rastlin druge sorte skupaj ne sme presegati 0,5 %, skupaj s številom rastlin v neposrednem potomstvu pa prav tako ne sme presegati 0,5 %;

| (c) | v neposrednem potomstvu število rastlin, ki kažejo simptome virusne okužbe, ne sme presegati 10,0 %; |
| --- | --- |

(c)

v neposrednem potomstvu število rastlin, ki kažejo simptome virusne okužbe, ne sme presegati 10,0 %;

| (d) | pri inšpekcijskem pregledu rastlin v rasti število rastlin s simptomi mozaika in število rastlin s simptomi, ki jih povzroča virus zvijanja krompirjevih listov, skupaj ne sme presegati 6,0 %.“ |
| --- | --- |

(d)

pri inšpekcijskem pregledu rastlin v rasti število rastlin s simptomi mozaika in število rastlin s simptomi, ki jih povzroča virus zvijanja krompirjevih listov, skupaj ne sme presegati 6,0 %.“

| (b) | Točka 3 se črta. |
| --- | --- |

(b)

Točka 3 se črta.

| (c) | Točka 4 se nadomesti z naslednjim:






  „4. | Dovoljena odstopanja iz točk 1(c) in (d) ter 2(c) in (d) se uporabljajo le, če virusne bolezni povzročijo virusi, ki so navzoči v Evropi.“ |
| --- | --- | --- |

(c)

Točka 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.

Dovoljena odstopanja iz točk 1(c) in (d) ter 2(c) in (d) se uporabljajo le, če virusne bolezni povzročijo virusi, ki so navzoči v Evropi.“

| (d) | Točki 5 in 6 se črtata. |
| --- | --- |

(d)

Točki 5 in 6 se črtata.

| (e) | Doda se naslednja točka:






  „7. | Generacije osnovnega krompirja so lahko največ štiri, kombiniranih generacij predosnovnega krompirja na polju in osnovnega krompirja pa je lahko največ sedem.
  Generaciji certificiranega semenskega krompirja sta lahko največ dve.
  Če generacija ni navedena na uradni etiketi, se šteje, da je zadevni krompir vključen v največje dovoljeno število generacij v ustrezni kategoriji.“ |
| --- | --- | --- |

(e)

Doda se naslednja točka:

„7.

Generacije osnovnega krompirja so lahko največ štiri, kombiniranih generacij predosnovnega krompirja na polju in osnovnega krompirja pa je lahko največ sedem.

Generaciji certificiranega semenskega krompirja sta lahko največ dve.

Če generacija ni navedena na uradni etiketi, se šteje, da je zadevni krompir vključen v največje dovoljeno število generacij v ustrezni kategoriji.“

| 2. | Priloga II se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA II

  MINIMALNI POGOJI KAKOVOSTI ZA PARTIJE SEMENSKEGA KROMPIRJA

  Odstopanja za naslednje nečistoče, poškodbe in bolezni, dovoljene za semenski krompir:






  1. | prisotnost zemlje in tujih primesi: 1,0 mas. % za osnovni semenski krompir in 2,0 mas. % za certificiran semenski krompir; |
| --- | --- | --- |

2.

Priloga II se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA II

MINIMALNI POGOJI KAKOVOSTI ZA PARTIJE SEMENSKEGA KROMPIRJA

Odstopanja za naslednje nečistoče, poškodbe in bolezni, dovoljene za semenski krompir:

1.

prisotnost zemlje in tujih primesi: 1,0 mas. % za osnovni semenski krompir in 2,0 mas. % za certificiran semenski krompir;

| 2. | suha trohnoba in mokra gniloba hkrati, razen če jo povzroča Synchytrium endobioticum, Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus ali Ralstonia solanacearum: 0,5 mas. %, od tega 0,2 mas. % mokre gnilobe; |
| --- | --- |

2.

suha trohnoba in mokra gniloba hkrati, razen če jo povzroča Synchytrium endobioticum, Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus ali Ralstonia solanacearum: 0,5 mas. %, od tega 0,2 mas. % mokre gnilobe;

| 3. | zunanje poškodbe, npr. zmaličeni ali poškodovani gomolji: 3,0 mas. %; |
| --- | --- |

3.

zunanje poškodbe, npr. zmaličeni ali poškodovani gomolji: 3,0 mas. %;

| 4. | navadna krastavost, ki prizadene več kot tretjino površine gomolja: 5,0 mas. %; |
| --- | --- |

4.

navadna krastavost, ki prizadene več kot tretjino površine gomolja: 5,0 mas. %;

| 5. | črna gniloba, ki prizadene več kot 10,0 % površine gomolja: 5,0 mas. %; |
| --- | --- |

5.

črna gniloba, ki prizadene več kot 10,0 % površine gomolja: 5,0 mas. %;

| 6. | prašnata krastavost, ki prizadene več kot 10,0 % površine gomolja: 3,0 mas. %; |
| --- | --- |

6.

prašnata krastavost, ki prizadene več kot 10,0 % površine gomolja: 3,0 mas. %;

| 7. | gomolji, uveli zaradi pretirane izsušitve ali izsušitve, ki jo povzroča srebrna gniloba: 1,0 mas. %. |
| --- | --- |

7.

gomolji, uveli zaradi pretirane izsušitve ali izsušitve, ki jo povzroča srebrna gniloba: 1,0 mas. %.

Skupno dovoljeno odstopanje za točke od 2 do 7: 6,0 mas. % za osnovni semenski krompir in 8,0 mas. % za certificiran semenski krompir.“

---

SKLEPI

| 18.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 341/56 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 341/56

---

SKLEP SVETA 2013/768/SZVP

z dne 16. decembra 2013

o delovanju EU v podporo izvajanju Pogodbe o trgovini z orožjem v okviru evropske varnostne strategije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 26(2) in 31(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Generalna skupščina ZN je 6. decembra 2006 sprejela Resolucijo 61/89 z naslovom „V smeri oblikovanja pogodbe o trgovini z orožjem: določitev skupnih mednarodnih standardov za uvoz, izvoz in prenos konvencionalnega orožja“ ter tako v ZN začela postopek za sprejetje pogodbe o trgovini z orožjem (v nadaljnjem besedilu: postopek za PTO). Generalna skupščina ZN je 2. decembra 2009 sprejela Resolucijo 64/48 z naslovom „Pogodba o trgovini z orožjem“, v kateri je sklenila, da bo leta 2012 sklicala konferenco ZN o pogodbi o trgovini z orožjem, da bi pripravila pravno zavezujoč instrument o najvišjih mogočih skupnih mednarodnih standardih za prenos konvencionalnega orožja. |
| --- | --- |

(1)

Generalna skupščina ZN je 6. decembra 2006 sprejela Resolucijo 61/89 z naslovom „V smeri oblikovanja pogodbe o trgovini z orožjem: določitev skupnih mednarodnih standardov za uvoz, izvoz in prenos konvencionalnega orožja“ ter tako v ZN začela postopek za sprejetje pogodbe o trgovini z orožjem (v nadaljnjem besedilu: postopek za PTO). Generalna skupščina ZN je 2. decembra 2009 sprejela Resolucijo 64/48 z naslovom „Pogodba o trgovini z orožjem“, v kateri je sklenila, da bo leta 2012 sklicala konferenco ZN o pogodbi o trgovini z orožjem, da bi pripravila pravno zavezujoč instrument o najvišjih mogočih skupnih mednarodnih standardih za prenos konvencionalnega orožja.

| (2) | Na konferenci ZN o pogodbi o trgovini z orožjem, ki je bila julija 2012, niso mogli doseči dogovora o sklepnem dokumentu v določenem roku, zato je bila v skladu z Resolucijo 67/234 A, ki jo je Generalna skupščina ZN sprejela 24. decembra 2012, zadnja konferenca ZN o pogodbi o trgovini z orožjem sklicana marca 2013. Na njej so sestavili uravnoteženo in široko zasnovano besedilo pogodbe, vendar o njem ni bilo mogoče doseči soglasja, saj so mu nasprotovale tri države članice ZN. Zadeva je bila nato predložena Generalni skupščini ZN, ki je 2. aprila 2013 z glasovanjem o Resoluciji A/RES/67/234 B z veliko večino sprejela Pogodbo o trgovini z orožjem. Pogodba je na voljo za podpis od 3. junija 2013 in bo začela veljati, ko jo bo ratificiralo 50 držav. Vse države članice Unije so podpisale pogodbo. |
| --- | --- |

(2)

Na konferenci ZN o pogodbi o trgovini z orožjem, ki je bila julija 2012, niso mogli doseči dogovora o sklepnem dokumentu v določenem roku, zato je bila v skladu z Resolucijo 67/234 A, ki jo je Generalna skupščina ZN sprejela 24. decembra 2012, zadnja konferenca ZN o pogodbi o trgovini z orožjem sklicana marca 2013. Na njej so sestavili uravnoteženo in široko zasnovano besedilo pogodbe, vendar o njem ni bilo mogoče doseči soglasja, saj so mu nasprotovale tri države članice ZN. Zadeva je bila nato predložena Generalni skupščini ZN, ki je 2. aprila 2013 z glasovanjem o Resoluciji A/RES/67/234 B z veliko večino sprejela Pogodbo o trgovini z orožjem. Pogodba je na voljo za podpis od 3. junija 2013 in bo začela veljati, ko jo bo ratificiralo 50 držav. Vse države članice Unije so podpisale pogodbo.

| (3) | V sklepih z dne 11. decembra 2006, 10. decembra 2007, 12. julija 2010 in 25. junija 2012 je Svet izrazil odločno zavezanost novemu pravno zavezujočemu mednarodnemu instrumentu, s katerim naj bi bili določeni najvišji mogoči skupni mednarodni standardi za ureditev zakonite trgovine s konvencionalnim orožjem in ki naj bi veljal za vse države in bi torej lahko bil univerzalen. |
| --- | --- |

(3)

V sklepih z dne 11. decembra 2006, 10. decembra 2007, 12. julija 2010 in 25. junija 2012 je Svet izrazil odločno zavezanost novemu pravno zavezujočemu mednarodnemu instrumentu, s katerim naj bi bili določeni najvišji mogoči skupni mednarodni standardi za ureditev zakonite trgovine s konvencionalnim orožjem in ki naj bi veljal za vse države in bi torej lahko bil univerzalen.

| (4) | Postopek za PTO naj bi bil vključujoč in relevanten, kar je Svet podprl s sprejetjem Sklepa 2009/42/SZVP (1) in Sklepa 2010/336/SZVP (2), ki med drugim podpirata vrsto regionalnih seminarjev po vsem svetu. Potem ko na konferenci ZN julija 2012 ni bil dosežen dogovor, je bilo neprekinjeno delovanje Unije v podporo pogodbi o trgovini z orožjem dopolnjeno s Sklepom Sveta 2013/43/SZVP (3). |
| --- | --- |

(4)

Postopek za PTO naj bi bil vključujoč in relevanten, kar je Svet podprl s sprejetjem Sklepa 2009/42/SZVP (1) in Sklepa 2010/336/SZVP (2), ki med drugim podpirata vrsto regionalnih seminarjev po vsem svetu. Potem ko na konferenci ZN julija 2012 ni bil dosežen dogovor, je bilo neprekinjeno delovanje Unije v podporo pogodbi o trgovini z orožjem dopolnjeno s Sklepom Sveta 2013/43/SZVP (3).

| (5) | Zdaj je prednostna naloga podpora čimprejšnjemu začetku veljavnosti in popolnemu izvajanju pogodbe. Unija se je hitro zavezala, da bo podpirala postopek za PTO, in sedaj lahko znatno prispeva k temu cilju, zlasti s svojimi dolgoletnimi izkušnjami s financiranjem pomoči pri nadzoru izvoza in ozaveščanju o njem. Izdajanje dovoljenj za orožje in blago z dvojno rabo je v Uniji še naprej v nacionalni pristojnosti, zato je strokovno znanje o nadzoru izvoza, s katerim so podprti programi pomoči in ozaveščanja, ki jih financira Unija, močno odvisno od držav članic. Za uspeh dejavnosti, s katerimi Unija pomaga pri nadzoru izvoza in ozaveščanju o njem, je zato ključno, da države članice dodelijo strokovnjake, ki bodo prispevali k programom Unije. |
| --- | --- |

(5)

Zdaj je prednostna naloga podpora čimprejšnjemu začetku veljavnosti in popolnemu izvajanju pogodbe. Unija se je hitro zavezala, da bo podpirala postopek za PTO, in sedaj lahko znatno prispeva k temu cilju, zlasti s svojimi dolgoletnimi izkušnjami s financiranjem pomoči pri nadzoru izvoza in ozaveščanju o njem. Izdajanje dovoljenj za orožje in blago z dvojno rabo je v Uniji še naprej v nacionalni pristojnosti, zato je strokovno znanje o nadzoru izvoza, s katerim so podprti programi pomoči in ozaveščanja, ki jih financira Unija, močno odvisno od držav članic. Za uspeh dejavnosti, s katerimi Unija pomaga pri nadzoru izvoza in ozaveščanju o njem, je zato ključno, da države članice dodelijo strokovnjake, ki bodo prispevali k programom Unije.

| (6) | Dejavnosti Unije za pomoč in ozaveščanje na področju nadzora nad izvozom orožja se izvajajo na podlagi Skupnega ukrepa Sveta 2008/230/SZVP (4) in sklepov Sveta 2009/1012/SZVP (5) in 2012/711/SZVP (6). V dosedanjih dejavnostih je bilo zajetih več tretjih držav iz bližnje soseščine Unije, da bi okrepili njihove sisteme nadzora nad izvozom orožja ter povečali odgovornost in preglednost. |
| --- | --- |

(6)

Dejavnosti Unije za pomoč in ozaveščanje na področju nadzora nad izvozom orožja se izvajajo na podlagi Skupnega ukrepa Sveta 2008/230/SZVP (4) in sklepov Sveta 2009/1012/SZVP (5) in 2012/711/SZVP (6). V dosedanjih dejavnostih je bilo zajetih več tretjih držav iz bližnje soseščine Unije, da bi okrepili njihove sisteme nadzora nad izvozom orožja ter povečali odgovornost in preglednost.

| (7) | Tudi pri nadzoru izvoza blaga z dvojno rabo Unija že dolgo nudi pomoč v okviru Uredbe (ES) št. 1717/2006 (7), ki je vzpostavila instrument za stabilnost, na podlagi katerega je mogoče zagotavljati pomoč pri razvoju pravnega okvira in institucionalnih zmogljivosti za uvedbo in uveljavljanje učinkovitega nadzora nad izvozom blaga z dvojno rabo, tudi ukrepov za regionalno sodelovanje. Varnostni svet Združenih narodov je 28. aprila 2004 sprejel Resolucijo 1540 (2004) (v nadaljnjem besedilu: RVSZN 1540 (2004)), ki predpisuje učinkovit nadzor nad prenosom blaga, povezanega z orožjem za množično uničevanje. Unija podpira izvajanje RVSZN 1540 (2004) predvsem s Skupnim ukrepom Sveta 2006/419/SZVP (8), Skupnim ukrepom Sveta 2008/368/SZVP (9) in Sklepom Sveta 2013/391/SZVP (10), razsežnost RVSZN 1540 (2004), ki se nanaša na nadzor nad izvozom, pa s programi pomoči pri nadzoru izvoza blaga z dvojno rabo. |
| --- | --- |

(7)

Tudi pri nadzoru izvoza blaga z dvojno rabo Unija že dolgo nudi pomoč v okviru Uredbe (ES) št. 1717/2006 (7), ki je vzpostavila instrument za stabilnost, na podlagi katerega je mogoče zagotavljati pomoč pri razvoju pravnega okvira in institucionalnih zmogljivosti za uvedbo in uveljavljanje učinkovitega nadzora nad izvozom blaga z dvojno rabo, tudi ukrepov za regionalno sodelovanje. Varnostni svet Združenih narodov je 28. aprila 2004 sprejel Resolucijo 1540 (2004) (v nadaljnjem besedilu: RVSZN 1540 (2004)), ki predpisuje učinkovit nadzor nad prenosom blaga, povezanega z orožjem za množično uničevanje. Unija podpira izvajanje RVSZN 1540 (2004) predvsem s Skupnim ukrepom Sveta 2006/419/SZVP (8), Skupnim ukrepom Sveta 2008/368/SZVP (9) in Sklepom Sveta 2013/391/SZVP (10), razsežnost RVSZN 1540 (2004), ki se nanaša na nadzor nad izvozom, pa s programi pomoči pri nadzoru izvoza blaga z dvojno rabo.

| (8) | Nadzor, vzpostavljen za izvajanje RVSZN 1540 (2004)in v okviru programov Unije za pomoč pri nadzoru nad izvozom blaga z dvojno rabo, tako poleg posebne pomoči pri nadzoru nad izvozom orožja prispeva k splošni zmogljivosti za učinkovito izvajanje Pogodbe o trgovini z orožjem, saj se zakoni, upravni postopki in agencije, pristojne za nadzor nad izvozom blaga z dvojno rabo pogosto prekrivajo s tistimi za nadzor nad izvozom konvencionalnega orožja. Pomoč na področju blaga z dvojno rabo tako podpira tudi zmogljivosti za nadzor nad izvozom orožja. Zato je ključno zagotoviti natančno usklajevanje med dejavnostmi nadzora nad izvozom blaga z dvojno rabo in podpornimi dejavnostmi za izvajanje Pogodbe o trgovini z orožjem. |
| --- | --- |

(8)

Nadzor, vzpostavljen za izvajanje RVSZN 1540 (2004)in v okviru programov Unije za pomoč pri nadzoru nad izvozom blaga z dvojno rabo, tako poleg posebne pomoči pri nadzoru nad izvozom orožja prispeva k splošni zmogljivosti za učinkovito izvajanje Pogodbe o trgovini z orožjem, saj se zakoni, upravni postopki in agencije, pristojne za nadzor nad izvozom blaga z dvojno rabo pogosto prekrivajo s tistimi za nadzor nad izvozom konvencionalnega orožja. Pomoč na področju blaga z dvojno rabo tako podpira tudi zmogljivosti za nadzor nad izvozom orožja. Zato je ključno zagotoviti natančno usklajevanje med dejavnostmi nadzora nad izvozom blaga z dvojno rabo in podpornimi dejavnostmi za izvajanje Pogodbe o trgovini z orožjem.

| (9) | Zaradi tega zaželenega usklajevanja pomoči pri nadzoru izvoza, ki se zagotavlja na drugih ustreznih področjih, ta sklep podpira dejavnosti, namenjene okrepitvi zmogljivosti za nadzor nad prenosom orožja v več upravičenih državah, da bi tako podprl učinkovito in strokovno izvajanje Pogodbe o trgovini z orožjem. Učinek pogodbe bo odvisen od stopnje njene univerzalnosti in njenega upoštevanja, zato bi bilo treba zagotoviti tudi podporo dejavnostim ozaveščanja in seznanjanja, da bi tako okrepili podporo, ki jo pogodbi dajejo ustrezne zainteresirane strani in druge tretje države, pa tudi interes za njeno izvajanje. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi tega zaželenega usklajevanja pomoči pri nadzoru izvoza, ki se zagotavlja na drugih ustreznih področjih, ta sklep podpira dejavnosti, namenjene okrepitvi zmogljivosti za nadzor nad prenosom orožja v več upravičenih državah, da bi tako podprl učinkovito in strokovno izvajanje Pogodbe o trgovini z orožjem. Učinek pogodbe bo odvisen od stopnje njene univerzalnosti in njenega upoštevanja, zato bi bilo treba zagotoviti tudi podporo dejavnostim ozaveščanja in seznanjanja, da bi tako okrepili podporo, ki jo pogodbi dajejo ustrezne zainteresirane strani in druge tretje države, pa tudi interes za njeno izvajanje.

| (10) | Svet je tehnično izvajanje sklepov 2009/1012/SZVP in 2012/711/SZVP poveril nemškemu zveznemu uradu za gospodarstvo in nadzor nad izvozom (v nadaljnjem besedilu: BAFA, Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle). BAFA je uspešno dokončal organizacijo vseh dejavnosti iz Sklepa Sveta 2009/1012/SZVP. Poleg tega je tudi izvajalska agencija za projekte o nadzoru izvoza blaga z dvojno rabo, financirane na podlagi "instrumenta za stabilnost". Zato je izbor BAFA za izvajalsko agencijo za dejavnosti, s katerimi Unija podpira izvajanje Pogodbe o trgovini z orožjem v tretjih državah, upravičen zaradi njegovih dokazanih izkušenj, usposobljenosti in potrebnega strokovnega znanja za celoten spekter ustreznih dejavnosti Unije za nadzor nad izvozom blaga z dvojno rabo ter orožja. Zaradi izbora BAFA bo lažje ugotoviti, kje so sinergije med dejavnostmi za nadzor izvoza na področju blaga z dvojno rabo in na področju orožja, ter tako zagotoviti, da pomoč v zvezi s Pogodbo o trgovini z orožjem primerno dopolnjuje pomoč, ki se že zagotavlja na podlagi obstoječih programov pomoči za nadzor izvoza blaga z dvojno rabo in orožja – |
| --- | --- |

(10)

Svet je tehnično izvajanje sklepov 2009/1012/SZVP in 2012/711/SZVP poveril nemškemu zveznemu uradu za gospodarstvo in nadzor nad izvozom (v nadaljnjem besedilu: BAFA, Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle). BAFA je uspešno dokončal organizacijo vseh dejavnosti iz Sklepa Sveta 2009/1012/SZVP. Poleg tega je tudi izvajalska agencija za projekte o nadzoru izvoza blaga z dvojno rabo, financirane na podlagi "instrumenta za stabilnost". Zato je izbor BAFA za izvajalsko agencijo za dejavnosti, s katerimi Unija podpira izvajanje Pogodbe o trgovini z orožjem v tretjih državah, upravičen zaradi njegovih dokazanih izkušenj, usposobljenosti in potrebnega strokovnega znanja za celoten spekter ustreznih dejavnosti Unije za nadzor nad izvozom blaga z dvojno rabo ter orožja. Zaradi izbora BAFA bo lažje ugotoviti, kje so sinergije med dejavnostmi za nadzor izvoza na področju blaga z dvojno rabo in na področju orožja, ter tako zagotoviti, da pomoč v zvezi s Pogodbo o trgovini z orožjem primerno dopolnjuje pomoč, ki se že zagotavlja na podlagi obstoječih programov pomoči za nadzor izvoza blaga z dvojno rabo in orožja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   V podporo čimprejšnjemu začetku veljavnosti in izvajanju Pogodbe o trgovini z orožjem (v nadaljnjem besedilu: PTO) Unija izvaja dejavnosti z naslednjimi cilji:

| — | podpiranje več držav na njihovo prošnjo, da bi okrepile svoje sisteme za nadzor nad prenosom orožja, kar je potrebno za izvajanje PTO; |
| --- | --- |

—

podpiranje več držav na njihovo prošnjo, da bi okrepile svoje sisteme za nadzor nad prenosom orožja, kar je potrebno za izvajanje PTO;

| — | na nacionalni in regionalni ravni povečanje ozaveščenosti ustreznih nacionalnih in regionalnih organov in zainteresirani strani civilne družbe o PTO in njihove odgovornosti zanjo, tako da bodo še bolj sodelovali pri njenem izvajanju. |
| --- | --- |

—

na nacionalni in regionalni ravni povečanje ozaveščenosti ustreznih nacionalnih in regionalnih organov in zainteresirani strani civilne družbe o PTO in njihove odgovornosti zanjo, tako da bodo še bolj sodelovali pri njenem izvajanju.

2.   Unija za uresničitev ciljev iz odstavka 1 izvaja naslednje projektne dejavnosti:

| (a) | pomoč upravičenim državam pri pripravi, posodabljanju oziroma izvajanju ustreznih zakonodajnih in upravnih ukrepov za uvedbo in razvoj učinkovitega sistema nadzora nad prenosom orožja v skladu z zahtevami iz PTO; |
| --- | --- |

(a)

pomoč upravičenim državam pri pripravi, posodabljanju oziroma izvajanju ustreznih zakonodajnih in upravnih ukrepov za uvedbo in razvoj učinkovitega sistema nadzora nad prenosom orožja v skladu z zahtevami iz PTO;

| (b) | izboljšanje strokovnega znanja in sposobnosti uradnikov upravičenih držav za izdajanje dovoljenj oziroma izvrševanje nadzora, predvsem z izmenjavo najboljših praks, usposabljanjem in dostopnostjo ustreznih virov informacij, da bi zagotovili primerno izvajanje in izvrševanje nadzora nad prenosom orožja; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje strokovnega znanja in sposobnosti uradnikov upravičenih držav za izdajanje dovoljenj oziroma izvrševanje nadzora, predvsem z izmenjavo najboljših praks, usposabljanjem in dostopnostjo ustreznih virov informacij, da bi zagotovili primerno izvajanje in izvrševanje nadzora nad prenosom orožja;

| (c) | spodbujanje preglednosti mednarodne trgovine z orožjem na podlagi zahtev po preglednosti iz PTO; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje preglednosti mednarodne trgovine z orožjem na podlagi zahtev po preglednosti iz PTO;

| (d) | spodbujanje upravičenih držav k stalnemu upoštevanju PTO z vključevanjem ustreznih nacionalnih in regionalnih zainteresiranih strani, kot so nacionalni parlamenti, pristojne regionalne organizacije in predstavniki civilne družbe, ki so dolgoročno zainteresirani za spremljanje učinkovitega izvajanja PTO; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje upravičenih držav k stalnemu upoštevanju PTO z vključevanjem ustreznih nacionalnih in regionalnih zainteresiranih strani, kot so nacionalni parlamenti, pristojne regionalne organizacije in predstavniki civilne družbe, ki so dolgoročno zainteresirani za spremljanje učinkovitega izvajanja PTO;

| (e) | spodbujanje širše zainteresiranosti za PTO ter v ta namen vplivanje na države, ki niso sprejele nobenih ukrepov za pristop k PTO, da bi tako podprli njeno univerzalnost. |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje širše zainteresiranosti za PTO ter v ta namen vplivanje na države, ki niso sprejele nobenih ukrepov za pristop k PTO, da bi tako podprli njeno univerzalnost.

Projektne dejavnosti iz tega odstavka so podrobno opisane v Prilogi.

Člen 2

1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik).

2.   Projektne dejavnosti iz člena 1(2) tehnično izvaja nemški zvezni urad za gospodarstvo in nadzor nad izvozom (BAFA - Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle).

3.   BAFA svojo nalogo opravlja pod pristojnostjo visokega predstavnika. Visoki predstavnik v ta namen z BAFA sprejme potrebne dogovore.

Člen 3

1.   Finančna sredstva za izvajanje projektnih dejavnosti iz člena 1(2) znašajo 5 200 000 EUR. Skupni ocenjeni proračun za celotni projekt je 6 445 000 EUR. Del ocenjenega proračuna, ki ni krit iz referenčnega zneska, s sofinanciranjem zagotovi Vlada Zvezne republike Nemčije.

2.   Odhodki, ki se financirajo iz referenčnega zneska iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki veljajo za splošni proračun Unije.

3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje odhodkov iz odstavka 1. V ta namen z BAFA sklene sporazum o dodelit vi nepovratnih sredstev. V njem je določeno, da mora BAFA zagotoviti prepoznavnost prispevka Unije ustrezno njegovi višini.

4.   Komisija si prizadeva skleniti sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev iz odstavka 3 čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. Svet obvesti o kakršnih koli težavah v tem procesu ter o datumu sklenitve sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev.

Člen 4

1.   Visoki predstavnik o izvajanju tega sklepa poroča Svetu na podlagi rednih poročil, ki jih pripravi BAFA. Ta poročila so izhodišče za ocenjevanje, ki ga opravi Svet.

2.   Komisija zagotovi podatke o finančnih vidikih izvajanja projektnih dejavnosti iz člena 1(2).

Člen 5

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Veljati preneha 36 mesecev po datumu sklenitve sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev iz člena 3(3). Vendar preneha veljati dne 17 junija 2014, če sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev ni sklenjen pred tem datumom.

V Bruslju, 16. decembra 2013

Za Svet

Predsednica

C. ASHTON

---

(1)  Sklep Sveta 2009/42/SZVP z dne 19. januarja 2009 o podpori dejavnostim EU za spodbujanje procesa, ki vodi do oblikovanja pogodbe o trgovini z orožjem, med tretjimi državami v okviru evropske varnostne strategije (UL L 17, 22.1.2009, str. 39).

1

(2)  Sklep Sveta 2010/336/SZVP z dne 14. junija 2010 o delovanju EU v podporo sporazumu o trgovini z orožjem v okviru Evropske varnostne strategije (UL L 152, 18.6.2010, str. 14).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 43/2013 z dne 17. januarja 2013 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo (UL L 18, 22.1.2013, str. 5).

3

(4)  Skupni ukrep Sveta 2008/230/SZVP z dne 17. marca 2008 o podpori dejavnostim EU za spodbujanje nadzora nad izvozom orožja in uveljavljanje načel in meril iz Kodeksa ravnanja EU pri izvozu orožja v tretjih državah (UL L 75, 18.3.2008, str. 81).

4

(5)  Sklep Sveta 2009/1012/SZVP z dne 22. decembra 2009 o podpori dejavnostim EU za spodbujanje nadzora nad izvozom orožja ter uveljavljanje načel in meril iz Skupnega stališča 2008/944/SZVP v tretjih državah (UL L 348, 29.12.2009, str. 16).

5

(6)  Sklep Sveta 2012/711/SZVP z dne 19. novembra 2012 o podpori dejavnostim Unije za spodbujanje nadzora nad izvozom orožja ter načel in meril iz Skupnega stališča 2008/944/SZVP v tretjih državah (UL L 321, 20.11.2012, str. 62).

6

(7)  Uredba (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (UL L 327, 24.11.2006, str. 1).

7

(8)  Skupni ukrep Sveta 2006/419/SZVP z dne 12. junija 2006 za podporo pri izvajanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 165, 17.6.2006, str. 30)

8

(9)  Skupni ukrep Sveta 2008/368/SZVP z dne 14. maja 2008 za podporo pri izvajanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 127, 15.5.2008, str. 78).

9

(10)  Sklep Sveta 2013/391/SZVP z dne 22. julija 2013 za podporo pri praktičnem izvajanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) o neširjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev (UL L 198, 23.7.2013, str. 40).

10

---

PRILOGA

PROJEKTNE DEJAVNOSTI IZ ČLENA 1(2)

1.   Ozadje in razlogi za podporo SZVP

Ta sklep temelji na predhodnih sklepih Sveta o podpori postopku ZN za Pogodbo o trgovini z orožjem in spodbujanju razvoja odgovornejših in preglednejših sistemov nadzora nad izvozom orožja v tretjih državah (1). Generalna skupščina ZN je pogodbo sprejela 2. aprila 2013, pogodba pa je na voljo za podpis od 3. junija 2013.

Določeni cilj pogodbe je „vzpostaviti najvišje mogoče skupne mednarodne standarde za ureditev ali izboljšanje ureditve mednarodne trgovine s konvencionalnim orožjem, preprečiti in odpraviti nedovoljeno trgovino s konvencionalnim orožjem ter preprečiti njegovo preusmerjanje“. Njen izrecni namen je „prispevati k mednarodnemu in regionalnemu miru, varnosti in stabilnosti, zmanjšati trpljenje ljudi ter spodbujati sodelovanje, preglednost in odgovorno ravnanje držav pogodbenic v mednarodni trgovini s konvencionalnim orožjem, s čimer bo vzpostavljeno zaupanje med državami pogodbenicami“. Cilj in namen pogodbe sta tako skladna s splošnim ciljem zunanje in varnostne politike Unije, kot je zapisan v členu 21 Pogodbe o Evropski uniji in natančneje določen v evropski varnostni strategiji.

Potem ko je Generalna skupščina ZN sprejela Pogodbo o trgovini z orožjem, je Unija opredelila tri glavne izzive, povezane z navedeno pogodbo: zagotoviti je treba, da bo hitro začela veljati, zagotoviti je treba njeno učinkovito izvajanje in nazadnje je treba poskrbeti, da bo univerzalna. Pri odzivanju na te izzive sta ključna pomoč pri nadzoru izvoza in ozaveščanje, ki sta zato tudi osrednja elementa tega sklepa.

Glede pomoči pri nadzoru izvoza je v tem sklepu predviden razvoj več posebnih programov pomoči, s katerimi bo upravičenim državam nudena prilagojena in daljnosežna pomoč pri izpolnjevanju zahtev iz PTO. Pomoč se bo razvijala v skladu z načrtom za pomoč, ki bo dogovorjen z upravičenimi državami in ki bo natančno določal prednostne ukrepe, zagotavljal lokalno odgovornost ter odražal zavezanost ratifikaciji pogodbe.

Poleg posebnih programov pomoči ta sklep predvideva tudi priložnostne dejavnosti pomoči, ki bodo dopolnjevale posebne programe pomoči pri obravnavanju drugih upravičenih držav z omejenimi in jasno določenimi potrebami. Unija se bo lahko s temi priložnostnimi dejavnostmi pomoči prožno in hitro odzivala na prošnje za pomoč.

Namen tega sklepa je pritegniti zainteresirane strani, kot so nacionalni parlamenti, pristojne regionalne organizacije in predstavniki civilne družbe, ki so dolgoročno zainteresirane za spremljanje učinkovitega izvajanja PTO, ter tako prispevati k dolgoročnosti prizadevanj upravičenih držav za nadzor nad prenosom orožja.

Nazadnje pa je glede izziva za zagotovitev univerzalnosti PTO v ta sklep vključen tudi element ozaveščanja, tako da bi k sodelovanju pritegnili vse ustrezne države. Izbrana je bila možnost, da se te države pritegnejo s pomočjo pristojnih regionalnih organizacij, katerih članice so te države in ki izvajajo dejavnosti na področju nadzora prenosa orožja.

V tem sklepu je tako določen celovit niz dejavnosti pomoči in ozaveščanja, s katerimi bi se lahko ustrezno odzvali na tri navedene izzive. Dejavno reševanje teh izzivov je skladno z dolgo in predano podporo Unije in njenih držav članic Pogodbi o trgovini z orožjem.

2.   Splošni cilji

Temeljni cilj tega sklepa je, da več držav na prošnjo dobi podporo za okrepitev njihovih sistemov za nadzor nad prenosom orožja, kar je potrebno za učinkovito izvajanje PTO. Dejavnosti pomoči, ki bodo pri tem razvite, bi nato uporabili v širšem okviru zagotavljanja sodelovanja ustreznih zainteresiranih strani in ozaveščanja drugih držav. Natančneje bodo dejavnosti Unije zagotovile:

| (a) | okrepitev zmogljivosti upravičenih držav za nadzor nad prenosom orožja; |
| --- | --- |

(a)

okrepitev zmogljivosti upravičenih držav za nadzor nad prenosom orožja;

| (b) | večjo ozaveščenost in odgovornost ustreznih zainteresiranih strani, kot so pristojne regionalne organizacije, nacionalni parlamenti in predstavniki civilne družbe, ki so dolgoročno zainteresirane za učinkovitost izvajanja pogodbe; |
| --- | --- |

(b)

večjo ozaveščenost in odgovornost ustreznih zainteresiranih strani, kot so pristojne regionalne organizacije, nacionalni parlamenti in predstavniki civilne družbe, ki so dolgoročno zainteresirane za učinkovitost izvajanja pogodbe;

| (c) | ozaveščanje drugih držav, da bi podprli univerzalnost pogodbe. |
| --- | --- |

(c)

ozaveščanje drugih držav, da bi podprli univerzalnost pogodbe.

3.   Opis projektnih dejavnosti

3.1.   Oblikovanje skupine strokovnjakov

3.1.1.   Cilj projekta

Cilj oblikovanja skupine strokovnjakov je izvajalski agenciji zagotoviti natančno določen, strokovno usposobljen in zanesljiv vir, da se bo lahko ustrezno odzvala na prošnje za pomoč ter podprla poznejše dejavnosti pomoči. Z oblikovanjem take skupine naj bi tudi spodbudili agencije držav članic za nadzor nad izvozom, da imenujejo ustrezne strokovnjake, saj bosta njihova razpoložljivost in sodelovanje pri dejavnostih pomoči ključna za izvedljivost zadevnih dejavnosti.

3.1.2.   Opis projekta

Izvajalska agencija bo oblikovala skupino strokovnjakov. Ti strokovnjaki bodo izvajali dejavnosti pomoči, ki jih bodo pripravili za upravičene države glede na področja svoje strokovnosti in glede na potrebe, ki jih bodo določile upravičene države oziroma bodo določene skupaj z njimi.

Izvajalska agencija bi morala pri izbiri strokovnjakov zagotoviti čim večjo geografsko zastopanost. Na voljo bi morala imeti ustrezne in razpoložljive strokovnjake iz drugih agencij za nadzor izvoza v Uniji. Prav tako bi morala spodbujati sodelovanje strokovnjakov iz držav, ki so pred kratkim uspešno razvile nacionalne sisteme nadzora nad prenosom orožja, vključno s tistimi, ki so bili razviti v povezavi z prejeto mednarodno pomočjo.

V skupini strokovnjakov bi moralo biti združeno strokovno znanje za vse vidike nacionalnega sistema nadzora nad prenosom orožja;zlasti pravni vidik, izdajanje dovoljenj, carine/izvrševanje, ozaveščanje, kazenski pregon/sankcije, poročanje/preglednost.

3.2.   Prilagojeni nacionalni programi pomoči, ki se izvajajo v skladu z načrtom pomoči

3.2.1.   Cilj projekta

Cilj posebnih programov pomoči in načrtov zanje je okrepitev zmogljivosti upravičenih držav za celovito in trajno izpolnjevanje zahtev iz PTO. Načrt bo upravičeni državi omogočil, da predvidi, kakšna pomoč je načrtovana, hkrati pa bodo v njem predstavljene izboljšave, ki jih lahko pričakuje pri svojih zmogljivostih za nadzor nad prenosom.

3.2.2.   Opis projekta

Nacionalni programi pomoči bodo uvedeni za največ dvanajst upravičenih držav. V prvih dveh letih izvajanja sklepa ne bo uvedenih več kot deset programov pomoči za izvajanje, tako da bo Unija lahko odgovorila na dodatne prošnje za pomoč, ki bodo predložene pozneje.

Posebne programe pomoči bi bilo treba razviti po naslednjih fazah:

| (a) | Prošnja za pomoč za izvajanje PTO (ki jo izvajalski agenciji predloži tretja država). Ta prošnja bi morala biti čim bolj utemeljena in v najboljšem primeru bi morala biti v njej že določena posebna področja, za katera naj bi bila prejeta pomoč. Če je ustrezno, bi morala država prosilka navesti, kakšno pomoč je že prejela oziroma prejema iz drugih virov, ter informacije o svoji nacionalni strategiji za izvajanje PTO. |
| --- | --- |

(a)

Prošnja za pomoč za izvajanje PTO (ki jo izvajalski agenciji predloži tretja država). Ta prošnja bi morala biti čim bolj utemeljena in v najboljšem primeru bi morala biti v njej že določena posebna področja, za katera naj bi bila prejeta pomoč. Če je ustrezno, bi morala država prosilka navesti, kakšno pomoč je že prejela oziroma prejema iz drugih virov, ter informacije o svoji nacionalni strategiji za izvajanje PTO.

| (b) | Visoki predstavnik bo na podlagi stopnje utemeljenosti in meril iz točke 5.1 skupaj z Delovno skupino za izvoz konvencionalnega orožja (COARM) in izvajalsko agencijo odločil, ali je država prosilka upravičena do pomoči. |
| --- | --- |

(b)

Visoki predstavnik bo na podlagi stopnje utemeljenosti in meril iz točke 5.1 skupaj z Delovno skupino za izvoz konvencionalnega orožja (COARM) in izvajalsko agencijo odločil, ali je država prosilka upravičena do pomoči.

| (c) | Če bo prošnja za pomoč ugodno sprejeta, bo izvajalska agencija organizirala strokovni ocenjevalni obisk. Ta obisk bi morali v tesnem sodelovanju pripraviti izvajalska agencija in tretja država, ki prosi za pomoč, pri njem pa bi moralo sodelovati nekaj najustreznejših strokovnjakov iz skupine strokovnjakov iz točke 3.1.
  Strokovni ocenjevalni obisk je lahko, kadar je to mogoče, pripravljen z uporabo z uporabo vprašalnikov in z zbiranjem informacij, ki so na voljo. Med njim bo opravljena prva ocena potreb in prednostnih nalog države, ki prosi za pomoč. Omogočil bo zlasti, da se z državo, ki prosi za pomoč, razjasni, kaj je potrebno za učinkovito izvajanje PTO, ter primerjavo teh potreb s sredstvi za nadzor nad prenosom orožja, ki jih država že ima. Med tem prvim strokovnim ocenjevalnim obiskom bodo zbrane vse ustrezne domače agencije in zainteresirane strani ter določeni motivirani in zanesljivi lokalni partnerji. |
| --- | --- |

(c)

Če bo prošnja za pomoč ugodno sprejeta, bo izvajalska agencija organizirala strokovni ocenjevalni obisk. Ta obisk bi morali v tesnem sodelovanju pripraviti izvajalska agencija in tretja država, ki prosi za pomoč, pri njem pa bi moralo sodelovati nekaj najustreznejših strokovnjakov iz skupine strokovnjakov iz točke 3.1.

Strokovni ocenjevalni obisk je lahko, kadar je to mogoče, pripravljen z uporabo z uporabo vprašalnikov in z zbiranjem informacij, ki so na voljo. Med njim bo opravljena prva ocena potreb in prednostnih nalog države, ki prosi za pomoč. Omogočil bo zlasti, da se z državo, ki prosi za pomoč, razjasni, kaj je potrebno za učinkovito izvajanje PTO, ter primerjavo teh potreb s sredstvi za nadzor nad prenosom orožja, ki jih država že ima. Med tem prvim strokovnim ocenjevalnim obiskom bodo zbrane vse ustrezne domače agencije in zainteresirane strani ter določeni motivirani in zanesljivi lokalni partnerji.

| (d) | Izvajalska agencija bo na podlagi rezultatov strokovnega ocenjevalnega obiska sestavila načrt pomoči. Izvajalska agencija bo pri pripravi takega načrta pomoči upoštevala vso pomoč v zvezi s PTO, ki jo morda zagotavljajo druge organizacije. Če je država, ki prosi za pomoč, že razvila nacionalno strategijo za izvajanje PTO, bo izvajalska agencija zagotovila tudi, da je načrt pomoči Unije skladen s to nacionalno strategijo za izvajanje. |
| --- | --- |

(d)

Izvajalska agencija bo na podlagi rezultatov strokovnega ocenjevalnega obiska sestavila načrt pomoči. Izvajalska agencija bo pri pripravi takega načrta pomoči upoštevala vso pomoč v zvezi s PTO, ki jo morda zagotavljajo druge organizacije. Če je država, ki prosi za pomoč, že razvila nacionalno strategijo za izvajanje PTO, bo izvajalska agencija zagotovila tudi, da je načrt pomoči Unije skladen s to nacionalno strategijo za izvajanje.

| (e) | Komisija bo posebej seznanjena z rezultati strokovnega ocenjevalnega obiska in poznejšim osnutkom načrta pomoči v okviru običajnega finančnega in opisnega poročanja, predvidenega v členu 3 tega sklepa. |
| --- | --- |

(e)

Komisija bo posebej seznanjena z rezultati strokovnega ocenjevalnega obiska in poznejšim osnutkom načrta pomoči v okviru običajnega finančnega in opisnega poročanja, predvidenega v členu 3 tega sklepa.

| (f) | Osnutek načrta pomoči bo predložen upravičeni državi, da bi ga odobrila. Ta načrt bo prilagojen upravičeni državi in v njem bodo določene prednostne naloge za pomoč. |
| --- | --- |

(f)

Osnutek načrta pomoči bo predložen upravičeni državi, da bi ga odobrila. Ta načrt bo prilagojen upravičeni državi in v njem bodo določene prednostne naloge za pomoč.

| (g) | Pri izvajanju načrta bodo sodelovali vsi ustrezni strokovnjaki iz skupine strokovnjakov in druge ustrezne zainteresirane strani. |
| --- | --- |

(g)

Pri izvajanju načrta bodo sodelovali vsi ustrezni strokovnjaki iz skupine strokovnjakov in druge ustrezne zainteresirane strani.

Odvisno od potreb zadevne upravičene države bo načrt uveden po običajnem pet-stebrnem pristopu, ki se tradicionalno uporablja za pomoč pri strateškem trgovinskem nadzoru (pravna vprašanja, izdaja dovoljenj, carine/izvrševanje, ozaveščanje in sankcije/kazenski pregon). Poleg tem petim standardnim področjem bo kar največ pozornosti namenjene tudi poročanju in preglednosti.

V spekter instrumentov pomoči bodo zajeti zlasti pravni pregledi, seminarji, delavnice, študijski obiski ter uporaba spletnih orodij in informativnih virov. Te instrumente pomoči bo izbrala izvajalska agencija v skladu s posebnimi potrebami in prednostnimi nalogami, določenimi med strokovnim ocenjevalnim obiskom, ter v skladu z dogovorjenim načrtom. V načrtu pomoči bi bilo treba jasno navesti in utemeljiti instrumente pomoči, ki bodo izbrani za ustrezen odziv na prošnjo za pomoč.

3.3.   Priložnostne delavnice za individualno pomoč

3.3.1.   Cilj projekta

S priložnostnimi delavnicami za individualno pomoč naj bi okrepili zmogljivosti upravičenih držav za nadzor nad prenosom orožja, tako da bodo lahko usmerjeno in ustrezno izpolnjevale zahteve iz PTO. Unija se bo lahko s temi priložnostnimi dejavnostmi pomoči prožno in hitro odzivala na prošnje za pomoč, v katerih so opredeljene posebne potrebe, povezane z učinkovitim izvajanjem PTO.

3.3.2.   Opis projekta

Predvidenih bo največ deset dvodnevnih delavnic za posamezno upravičeno državo, ki bodo organizirane na specifično prošnjo za pomoč in če bo izražen interes za okrepitev enega ali več posebnih področij sistema nadzora nad prenosom orožja.

S temi delavnicami bo zagotovljena omejena individualna in prilagojena pomoč, obravnavana pa bodo posebna vprašanja, ki jih bo izpostavila država prosilka, kot na primer pregled zakonodaje o nadzoru nad prenosom, najboljše prakse pri poročanju, ustrezni viri informacij o uporabi meril iz PTO za oceno tveganja in nadzor nad končno uporabo in dokumentacija o njej. Organizirane bodo v upravičenih državah, strokovno znanje pa bodo prispevali strokovnjaki iz skupine strokovnjakov iz točke 3.1.

Izvajalska agencija bo pristojna za prejemanje prošenj za pomoč in poročanje visokemu predstavniku, ki bo po posvetovanju s COARM odločil, kako je treba nanje odgovoriti. Podlaga za oceno visokega predstavnika bodo predvsem merila iz točke 5.1, natančnost prošnje in opredelitev zadevnih problemov v njej ter geografsko ravnovesje.

3.4.   Možnost prenosa sredstev od posebnih programov pomoči na priložnostne delavnice za pomoč

Kadar ni izpolnjeno največje število popolnih posebnih programov pomoči, predvideno v točki 3.2, bi lahko bilo število delavnic, predvideno v točki 3.3, povečano na največ dvajset.

Visoki predstavnik in Komisija skupaj s COARM vsakega pol leta pregledata stanje glede posebnih programov pomoči, da bi ocenila možnosti za povečanje števila delavnic za individualno pomoč sorazmerno s stopnjo neizkoriščenih posebnih programov pomoči.

3.5.   Konferenca držav, upravičenih do dejavnosti pomoči iz PTO

3.5.1.   Cilj projekta

Cilj konference je povečati ozaveščenost in odgovornost ustreznih zainteresiranih strani, kot so pristojne regionalne organizacije, nacionalni parlamenti in predstavniki civilne družbe, ki so dolgoročno zainteresirane za učinkovitost izvajanja pogodbe.

3.5.2.   Opis projekta

Projekt bo izveden v obliki dvodnevne konference, ki bo organizirana proti koncu izvajanja tega sklepa. Na konferenci se bodo zbrali ustrezni predstavniki držav, upravičenih do posebnih programov pomoči iz točke 3.2 in priložnostnih dejavnosti pomoči iz točke 3.3.

Na konferenci si bodo upravičene države lahko izmenjale izkušnje, se obvestile o svojih stališčih do PTO ter o statusu ratifikacije in izvajanja PTO ter dale ustrezne informacije predstavnikom nacionalnih parlamentov in civilne družbe.

Med udeleženci te konference bi zato morali biti:

| — | diplomatsko in vojaško/obrambno osebje iz upravičenih držav, zlasti organov, odgovornih za nacionalne politike, povezane s PTO; |
| --- | --- |

—

diplomatsko in vojaško/obrambno osebje iz upravičenih držav, zlasti organov, odgovornih za nacionalne politike, povezane s PTO;

| — | tehnično osebje in osebje organov kazenskega pregona iz upravičenih držav, zlasti uradniki organov za izdajo dovoljenj, carine in organov kazenskega pregona; |
| --- | --- |

—

tehnično osebje in osebje organov kazenskega pregona iz upravičenih držav, zlasti uradniki organov za izdajo dovoljenj, carine in organov kazenskega pregona;

| — | predstavniki nacionalnih, regionalnih in mednarodnih organizacij, ki zagotavljajo pomoč, ter predstavniki držav, ki so zainteresirane za zagotavljanje ali prejemanje pomoči pri strateškem trgovinskem nadzoru; |
| --- | --- |

—

predstavniki nacionalnih, regionalnih in mednarodnih organizacij, ki zagotavljajo pomoč, ter predstavniki držav, ki so zainteresirane za zagotavljanje ali prejemanje pomoči pri strateškem trgovinskem nadzoru;

| — | predstavniki ustreznih nevladnih organizacij, možganskih trustov, nacionalnih parlamentov in industrije. |
| --- | --- |

—

predstavniki ustreznih nevladnih organizacij, možganskih trustov, nacionalnih parlamentov in industrije.

Po pričakovanjih bo na konferenci sodelovalo do 80 udeležencev. Kraj konference in končni seznam povabljenih držav in organizacij bo določil visoki predstavnik po posvetovanju z Delovno skupino COARM na predlog izvajalske agencije.

3.6.   Regionalni seminarji

3.6.1.   Cilj projekta

Na regionalnih seminarjih bo mogoče ozaveščati druge države in tako zagotoviti univerzalnost pogodbe. Prav tako bodo podprli še večjo udeležbo ciljnih regionalnih organizacij pri PTO ter njihov interes za promocijo pogodbe v vseh njihovih državah članicah.

3.6.2.   Opis projekta

Projekt bo izveden v obliki petih dvodnevnih seminarjev, na katerih bodo obravnavani stanje v postopku za začetek veljavnosti PTO ter povezana vprašanja izvajanja.

Na seminarjih bodo lahko države, ki so upravičene do pomoči pri nadzoru nad prenosom orožja, izmenjale stališča in izkušnje ter ocenile, kako ta pomoč vpliva na dejavnosti njihovih regionalnih organizacij. Posebno pozornost bodo namenile tudi:

| — | izkušnjam pri sodelovanju jug-jug pri vzpostavljanju in razvoju sistemov nadzora nad prenosom orožja ter možnostim za tako sodelovanje; |
| --- | --- |

—

izkušnjam pri sodelovanju jug-jug pri vzpostavljanju in razvoju sistemov nadzora nad prenosom orožja ter možnostim za tako sodelovanje;

| — | dopolnjevanju med PTO in drugimi ustreznimi instrumenti ZN, zlasti Akcijskim programom ZN za preprečevanje vseh vidikov nezakonitega trgovanja z osebnim in lahkim orožjem, boj proti njim in njihovo izkoreninjenje. |
| --- | --- |

—

dopolnjevanju med PTO in drugimi ustreznimi instrumenti ZN, zlasti Akcijskim programom ZN za preprečevanje vseh vidikov nezakonitega trgovanja z osebnim in lahkim orožjem, boj proti njim in njihovo izkoreninjenje.

Seminarji bodo organizirani v prvih osemnajstih mesecih izvajanja tega sklepa Sveta, namenjeni pa bodo naslednjim regionalnim organizacijam in njihovim ustreznim državam članicam:

| — | Regionalnemu centru Združenih narodov za mir in razorožitev na območju Azije in Pacifika (UNRCPD), |
| --- | --- |

—

Regionalnemu centru Združenih narodov za mir in razorožitev na območju Azije in Pacifika (UNRCPD),

| — | Regionalnemu centru Združenih narodov za mir in razorožitev v Afriki (UNREC), |
| --- | --- |

—

Regionalnemu centru Združenih narodov za mir in razorožitev v Afriki (UNREC),

| — | Regionalnemu centru Združenih narodov za mir, razorožitev in razvoj v Latinski Ameriki in na Karibskem otočju (UNLIREC), |
| --- | --- |

—

Regionalnemu centru Združenih narodov za mir, razorožitev in razvoj v Latinski Ameriki in na Karibskem otočju (UNLIREC),

| — | Gospodarski skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS), |
| --- | --- |

—

Gospodarski skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS),

| — | Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE). |
| --- | --- |

—

Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE).

Če je mogoče, bi bilo najbolje seminarje organizirati v državi, ki je upravičena do posebnega programa pomoči. Če to ne bo mogoče, bi moral o kraju odločiti visoki predstavnik po posvetovanju z COARM.

Med udeleženci regionalnih seminarjev bi morali biti:

| (a) | diplomatsko in vojaško/obrambno osebje iz držav v regiji, zlasti organov, odgovornih za nacionalne politike, povezane s PTO, |
| --- | --- |

(a)

diplomatsko in vojaško/obrambno osebje iz držav v regiji, zlasti organov, odgovornih za nacionalne politike, povezane s PTO,

| (b) | tehnično osebje in osebje organov kazenskega pregona iz držav v regiji, zlasti uradniki organov za izdajo dovoljenj, carine in organov kazenskega pregona, |
| --- | --- |

(b)

tehnično osebje in osebje organov kazenskega pregona iz držav v regiji, zlasti uradniki organov za izdajo dovoljenj, carine in organov kazenskega pregona,

| (c) | predstavniki mednarodnih in regionalnih organizacij, nevladnih organizacij, ki delujejo v regiji, možganskih trustov, nacionalnih parlamentov ter lokalne/regionalne industrije, |
| --- | --- |

(c)

predstavniki mednarodnih in regionalnih organizacij, nevladnih organizacij, ki delujejo v regiji, možganskih trustov, nacionalnih parlamentov ter lokalne/regionalne industrije,

| (d) | nacionalni in mednarodni tehnični strokovnjaki s področja nadzora nad prenosom orožja, vključno s strokovnjaki in predstavniki industrije iz Unije. |
| --- | --- |

(d)

nacionalni in mednarodni tehnični strokovnjaki s področja nadzora nad prenosom orožja, vključno s strokovnjaki in predstavniki industrije iz Unije.

Po pričakovanjih bo na vsakem seminarju sodelovalo do 70 udeležencev.

4.   Odnos do drugih dejavnosti pomoči pri nadzoru izvoza

4.1.   Usklajevanje z drugimi dejavnostmi pomoči Unije pri nadzoru nad izvozom

Kadar se tretjim državam zagotavlja pomoč v zvezi s PTO, bi si bilo treba glede na izkušnje s preteklimi dejavnostmi in trenutne dejavnosti pomoči pri nadzoru nad izvozom blaga z dvojno rabo ter konvencionalnega orožja prizadevati za čim večjo sinergijo in dopolnjevanje, da bi zagotovili, da bodo dejavnosti Unije čim bolj učinkovite in usklajene, ter preprečili nepotrebno podvajanje.

4.2.   Usklajevanje z drugimi ustreznimi dejavnostmi pomoči

Izvajalska agencija bi morala veliko pozornost nameniti tudi dejavnostim v zvezi s PTO, ki se izvajajo na podlagi Akcijskega programa ZN za preprečevanje vseh vidikov nezakonitega trgovanja z osebnim in lahkim orožjem, boj proti njim in njihovo izkoreninjenje ter njegovega podpornega sistema za izvajanje (PoA-ISS), RVSZN 1540 (2004) in skrbniškega sklada ZN za podporo sodelovanju pri urejanju področja orožja (UNSCAR). Izvajalska agencija bi morala ustrezno sodelovati z navedenimi subjekti, ki zagotavljajo pomoč, da ne bi prihajalo do podvajanja prizadevanj ter da bi bila zagotovljena največja usklajenost in dopolnjevanje.

4.3.   Spodbujanje sodelovanja jug-jug pri nadzoru nad izvozom z ustreznimi instrumenti Unije

Namen projekta je tudi zagotoviti, da bodo države, upravičene do pomoči, ki se zagotavlja na podlagi tega sklepa, bolje seznanjene z instrumenti Unije, s katerimi je mogoče podpreti sodelovanje jug-jug pri nadzoru izvoza. Zato bi bilo treba pri dejavnostih pomoči, predvidenih v točkah 3.2 in 3.3, obveščati o razpoložljivih instrumentih, kot je pobuda EU za centre odličnosti na področju JRKB, in spodbujati njihovo uporabo.

5.   Upravičenke

5.1.   Upravičenke do posebnih programov pomoči in priložnostnih delavnic za pomoč v zvezi s PTO

Do projektnih dejavnosti iz točke 3.2 in 3.3 so lahko upravičene države, ki zaprosijo za pomoč pri izvajanju PTO, izbrane pa bodo, med drugim, po naslednjih merilih:

| — | podpis PTO in stanje izvajanja mednarodnih instrumentov za nadzor trgovine z orožjem in prenosa orožja, ki veljajo za zadevno državo; |
| --- | --- |

—

podpis PTO in stanje izvajanja mednarodnih instrumentov za nadzor trgovine z orožjem in prenosa orožja, ki veljajo za zadevno državo;

| — | verjetnost, da bodo dejavnosti pomoči uspešno prispevale k ratifikaciji PTO; |
| --- | --- |

—

verjetnost, da bodo dejavnosti pomoči uspešno prispevale k ratifikaciji PTO;

| — | ocena morebitne že prejete ali načrtovane pomoči pri nadzoru nad prenosom blaga z dvojno rabo in orožja; |
| --- | --- |

—

ocena morebitne že prejete ali načrtovane pomoči pri nadzoru nad prenosom blaga z dvojno rabo in orožja;

| — | pomen države pri svetovni trgovini z orožjem; |
| --- | --- |

—

pomen države pri svetovni trgovini z orožjem;

| — | pomen države za varnostne interese Unije; |
| --- | --- |

—

pomen države za varnostne interese Unije;

| — | upravičenost do uradne razvojne pomoči. |
| --- | --- |

—

upravičenost do uradne razvojne pomoči.

5.2.   Upravičenke do regionalnih seminarjev

Do regionalnih seminarjev so lahko upravičene države, ki so članice ali spadajo pod okrilje regionalnih organizacij iz točke 3.6.2.

Države, ki bodo povabljene na vsakega od seminarjev, in udeležence na predlog izvajalske agencije izbere visoki predstavnik po posvetovanju s COARM.

6.   Izvajalec

Izvajanje tega sklepa Sveta bo poverjeno uradu BAFA. BAFA bo po potrebi sodeloval z agencijami držav članic za nadzor nad izvozom, ustreznimi regionalnimi in mednarodnimi organizacijami, možganskimi trusti, raziskovalnimi instituti in nevladnimi organizacijami.

BAFA je med najbolj izkušenimi za zagotavljanje pomoči pri nadzoru nad prenosom ter dejavnosti ozaveščanja. Te izkušnje je pridobil na vseh ustreznih področjih strateškega nadzora nad prenosom, povezanih z vprašanji JRKB, blaga z dvojno rabo in orožja.

Glede pomoči pri nadzoru nad prenosom in ozaveščanja o njem je BAFA že uspešno izvedel Sklep 2009/1012/SZVP. Sedaj je odgovoren za izvajanje Sklepa 2012/711/SZVP, ki nadgrajuje Sklep 2009/1012/SZVP in naj bi okrepil sisteme nadzora nad izvozom orožja v upravičenih državah, tako da bo zagotovljena večja preglednost in odgovornost v skladu z okvirom Unije, ki je bil vzpostavljen na podlagi Skupnega stališča 2008/944/SZVP.

Glede blaga z dvojno rabo in blaga s področja JRKB je BAFA izvajalska agencija sedanjega programa pomoči in ozaveščanja pri nadzoru nad izvozom blaga z dvojno rabo, financiranega iz instrumenta za stabilnost, pri čemer je pridobil poglobljeno znanje o sistemih nadzora nad prenosom v državah, za katere se izvaja navedeni program. To znanje se še poglablja s postopnim izvajanjem projektov na področju nadzora nad prenosom na podlagi instrumenta za stabilnost, pri katerem sodeluje tudi BAFA, kot je pobuda za center odličnosti na področju JRKB.

BAFA je tako odlično usposobljen za odkrivanje prednosti in pomanjkljivosti sistemov nadzora nad prenosom v državah, ki bi lahko bile upravičene do podpornih dejavnosti pri izvajanju PTO, predvidenih v tem sklepu. Posledično je tudi najbolj sposoben izkoristiti sinergije med različnimi programi pomoči ter preprečiti nepotrebno podvajanje.

Zakoni, upravni postopki, sredstva za izvrševanje in agencije, ki urejajo nadzor nad izvozom blaga z dvojno rabo, se precej prekrivajo s tistimi, ki urejajo nadzor nad izvozom konvencionalnega orožja, zato bo ključni izziv pri dejavnostih pomoči v zvezi s PTO upoštevanje pomoči, ki je že bila zagotovljena na področju zmanjševanja nevarnosti, povezanih z JRKB in blagom z dvojno rabo. Izbor BAFA prispeva k temu, da pomoč v zvezi s PTO ustrezno dopolnjuje pomoč, ki se že zagotavlja na podlagi programov na področju blaga z dvojno rabo, zmanjševanja nevarnosti JRKB ter nadzora nad izvozom orožja.

7.   Prepoznavnost Unije in razpoložljivost gradiva o pomoči

Na gradivu, pripravljenem med projektom, bo zagotovljena prepoznavnost Unije, predvsem z logotipom in grafično podobo, ki sta bila dogovorjena za izvajanje Sklepa 2012/711/SZVP.

Za dejavnosti pomoči v zvezi s PTO, določene v tem sklepu Sveta, se bo spodbujala uporaba spletnega portala, določenega v Sklepu 2012/711/SZVP in se trenutno pripravlja.

Zato bi morala izvajalska agencija med ustreznimi dejavnostmi pomoči, ki jih izvaja, obveščati o spletnem portalu ter spodbujati njegovo uporabo in uporabo njegovih tehničnih orodij. Pri spodbujanju uporabe spletnega portala bi morala zagotoviti prepoznavnost Unije.

8.   Ocena učinka

Ko bodo končane zadnje dejavnosti, določene v tem sklepu, bi bilo treba strokovno oceniti njihov učinek. Učinek bo na podlagi informacij in poročil izvajalske agencije ocenil visoki predstavnik v sodelovanju s COARM in po potrebi delegacijami Unije v upravičenih državah ter drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi.

Pri državah, ki so prejele pomoč iz posebnih programov pomoči, bi bilo treba pri oceni učinka posebno pozornost nameniti številu držav, ki so ratificirale PTO, in razvoju njihovih zmogljivosti za nadzor nad prenosom orožja. V to oceno zmogljivosti upravičenih držav za nadzor nad prenosom orožja bi morali biti zajeti predvsem priprava in izdaja ustreznih nacionalnih predpisov, sposobnost prijave izvoza in uvoza orožja ter pristojnosti ustreznih upravnih organov, odgovornih za nadzor nad prenosom orožja.

9.   Poročanje

Izvajalska agencija bo pripravila redna poročila, tudi po dokončanju vsake od dejavnosti. Poročila bi morala biti predložena visokemu predstavniku najpozneje šest tednov po dokončanju zadevnih dejavnosti.

---

(1)  Sklep Sveta 2010/336/SZVP ,Sklep Sveta 2013/43/SZVP ,Sklep Sveta 2009/1012/SZVP in Sklep Sveta 2012/711/SZVP.

---

| 18.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 341/68 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 341/68

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 11. decembra 2013

o zavrnitvi zahtevka Madžarske za uvedbo posebnega ukrepa mehanizma za hiter odziv z odstopanjem od člena 193 Direktive Sveta 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (notificirano pod dokumentarno številko C(2013 9007)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 9007)

(Besedilo v madžarskem jeziku je edino verodostojno)

(2013/769/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1) in zlasti člena 199b Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Madžarska je s priglasitvijo, ki jo je Komisija evidentirala 27. novembra 2013, zaprosila za dovoljenje za uvedbo posebnega ukrepa mehanizma za hiter odziv z odstopanjem od člena 193 Direktive 2006/112/ES. |
| --- | --- |

(1)

Madžarska je s priglasitvijo, ki jo je Komisija evidentirala 27. novembra 2013, zaprosila za dovoljenje za uvedbo posebnega ukrepa mehanizma za hiter odziv z odstopanjem od člena 193 Direktive 2006/112/ES.

| (2) | V priglasitvi je navedla, da so nacionalni organi ugotovili, da je več gospodarskih subjektov udeleženih v davčni utaji, saj pristojnim organom ne plačujejo DDV. |
| --- | --- |

(2)

V priglasitvi je navedla, da so nacionalni organi ugotovili, da je več gospodarskih subjektov udeleženih v davčni utaji, saj pristojnim organom ne plačujejo DDV.

| (3) | V skladu z ukrepom, za katerega je zaprosila Madžarska, mora DDV namesto dobavitelja plačati davčni zavezanec, kateremu se dobavi blago, v tem primeru sladkor. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z ukrepom, za katerega je zaprosila Madžarska, mora DDV namesto dobavitelja plačati davčni zavezanec, kateremu se dobavi blago, v tem primeru sladkor.

| (4) | Komisija je 4. decembra 2013 države članice obvestila, da ima vse informacije, ki so potrebne za oceno zahtevka. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 4. decembra 2013 države članice obvestila, da ima vse informacije, ki so potrebne za oceno zahtevka.

| (5) | Iz podrobnih podatkov o goljufijah v tem sektorju, ki jih je zagotovila Madžarska, je jasno razvidno, da so bile goljufije v sektorju obsežne že v letih 2011 in 2012. |
| --- | --- |

(5)

Iz podrobnih podatkov o goljufijah v tem sektorju, ki jih je zagotovila Madžarska, je jasno razvidno, da so bile goljufije v sektorju obsežne že v letih 2011 in 2012.

| (6) | Zato je bilo ugotovljeno, da navedene goljufije niso nenadne v smislu člena 199b Direktive 2006/112/ES. |
| --- | --- |

(6)

Zato je bilo ugotovljeno, da navedene goljufije niso nenadne v smislu člena 199b Direktive 2006/112/ES.

| (7) | Zahtevanega odstopanja se zato ne sme odobriti – |
| --- | --- |

(7)

Zahtevanega odstopanja se zato ne sme odobriti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Madžarska ne sme uvesti posebnega ukrepa mehanizma za hiter odziv z odstopanjem od člena 193 Direktive 2006/112/ES.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Madžarsko.

V Bruslju, 11. decembra 2013

Za Komisijo

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

1

---

| 18.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 341/69 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 341/69

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 17. decembra 2013

o ustanovitvi Izvajalske agencije za potrošnike, zdravje in hrano ter razveljavitvi Sklepa 2004/858/ES

(2013/770/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (1), in zlasti člena 3 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 58/2003 pooblašča Komisijo, da v svojem imenu in pod svojo odgovornostjo prenese pooblastila za izvajanje celotnega programa ali projekta Unije ali njegovega dela na izvajalske agencije. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 58/2003 pooblašča Komisijo, da v svojem imenu in pod svojo odgovornostjo prenese pooblastila za izvajanje celotnega programa ali projekta Unije ali njegovega dela na izvajalske agencije.

| (2) | Komisija pooblašča izvajalske agencije za izvajanje programov z namenom, da bi se lahko usmerila na ključne dejavnosti in naloge, ki jih ni mogoče oddati v zunanje izvajanje, ne da bi izgubila nadzor ali končno odgovornost za dejavnosti, ki jih upravljajo navedene izvajalske agencije. |
| --- | --- |

(2)

Komisija pooblašča izvajalske agencije za izvajanje programov z namenom, da bi se lahko usmerila na ključne dejavnosti in naloge, ki jih ni mogoče oddati v zunanje izvajanje, ne da bi izgubila nadzor ali končno odgovornost za dejavnosti, ki jih upravljajo navedene izvajalske agencije.

| (3) | Prenos nalog, povezanih z izvajanjem programov, na izvajalske agencije zahteva jasno ločevanje med programskimi fazami, ki vključujejo veliko mero diskrecije pri sprejemanju odločitev, ki so odvisne od stališč politike, za kar so pristojne službe Komisije, in izvajanjem programov, za kar bi bilo treba pooblastiti izvajalske agencije. |
| --- | --- |

(3)

Prenos nalog, povezanih z izvajanjem programov, na izvajalske agencije zahteva jasno ločevanje med programskimi fazami, ki vključujejo veliko mero diskrecije pri sprejemanju odločitev, ki so odvisne od stališč politike, za kar so pristojne službe Komisije, in izvajanjem programov, za kar bi bilo treba pooblastiti izvajalske agencije.

| (4) | S Sklepom 2004/858/ES (2) je Komisija ustanovila Izvajalsko agencijo za program javnega zdravja (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in jo pooblastila za upravljanje programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja za obdobje od 1. januarja 2003 do 31. decembra 2008, sprejetega s Sklepom št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(4)

S Sklepom 2004/858/ES (2) je Komisija ustanovila Izvajalsko agencijo za program javnega zdravja (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in jo pooblastila za upravljanje programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja za obdobje od 1. januarja 2003 do 31. decembra 2008, sprejetega s Sklepom št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (5) | Nato je Komisija večkrat spremenila mandat Agencije zaradi razširitve njenih pristojnosti na upravljanje novih projektov in programov. S Sklepom Komisije 2008/544/ES (4) se je „Izvajalska agencija za program javnega zdravja“ preoblikovala v „Izvajalsko agencijo za zdravje in potrošnike“, njen mandat se je podaljšal do 31. decembra 2015 in razširil na izvajanje programa javnega zdravja za obdobje 2008–2013, sprejetega s Sklepom št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), programa varstva potrošnikov za obdobje 2007–2013, kot je bil sprejet s Sklepom št. 1926/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), ter ukrepov za usposabljanje glede varnosti hrane, zajetih v Direktivi Sveta 2000/29/ES (7) in Uredbi (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Z Izvedbenim sklepom Komisije 2012/740/EU (9) se je področje dejavnosti Agencije razširilo na ukrepe usposabljanja zunaj držav članic in pooblaščena je bila za upravljanje ukrepov usposabljanja glede varnosti hrane, zajetih v Sklepu Komisije C(2012) 1548 (10) ter členu 22(1) in (3) Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (11). Poleg tega je bila Agencija pooblaščena za upravljanje sporazuma z ANEC, Evropskim združenjem za usklajevanje zastopanja potrošnikov pri standardizaciji, ki ga ureja Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (12). |
| --- | --- |

(5)

Nato je Komisija večkrat spremenila mandat Agencije zaradi razširitve njenih pristojnosti na upravljanje novih projektov in programov. S Sklepom Komisije 2008/544/ES (4) se je „Izvajalska agencija za program javnega zdravja“ preoblikovala v „Izvajalsko agencijo za zdravje in potrošnike“, njen mandat se je podaljšal do 31. decembra 2015 in razširil na izvajanje programa javnega zdravja za obdobje 2008–2013, sprejetega s Sklepom št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), programa varstva potrošnikov za obdobje 2007–2013, kot je bil sprejet s Sklepom št. 1926/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), ter ukrepov za usposabljanje glede varnosti hrane, zajetih v Direktivi Sveta 2000/29/ES (7) in Uredbi (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Z Izvedbenim sklepom Komisije 2012/740/EU (9) se je področje dejavnosti Agencije razširilo na ukrepe usposabljanja zunaj držav članic in pooblaščena je bila za upravljanje ukrepov usposabljanja glede varnosti hrane, zajetih v Sklepu Komisije C(2012) 1548 (10) ter členu 22(1) in (3) Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (11). Poleg tega je bila Agencija pooblaščena za upravljanje sporazuma z ANEC, Evropskim združenjem za usklajevanje zastopanja potrošnikov pri standardizaciji, ki ga ureja Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

| (6) | Agencija, ustanovljena s Sklepom 2004/858/ES je pokazala, da deluje učinkovito in uspešno. Zunanji svetovalci so izvedli vmesno oceno Izvajalske agencije za javno zdravje (od julija 2008 znane kot Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike). Končno poročilo iz decembra 2010 je pokazalo, da so se lahko izvedbene naloge programa javnega zdravja učinkoviteje izvajale na ravni Agencije, pri čemer je Komisija zagotavljala splošno vodenje navedenih programov in ukrepov Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Agencija, ustanovljena s Sklepom 2004/858/ES je pokazala, da deluje učinkovito in uspešno. Zunanji svetovalci so izvedli vmesno oceno Izvajalske agencije za javno zdravje (od julija 2008 znane kot Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike). Končno poročilo iz decembra 2010 je pokazalo, da so se lahko izvedbene naloge programa javnega zdravja učinkoviteje izvajale na ravni Agencije, pri čemer je Komisija zagotavljala splošno vodenje navedenih programov in ukrepov Skupnosti.

| (7) | V svojem sporočilu z dne 29. junija 2011„Proračun za strategijo Evropa 2020“ (13) je Komisija predlagala, da se obstoječe izvajalske agencije še bolj izkoristijo za izvajanje programov Unije v naslednjem večletnem finančnem okviru. |
| --- | --- |

(7)

V svojem sporočilu z dne 29. junija 2011„Proračun za strategijo Evropa 2020“ (13) je Komisija predlagala, da se obstoječe izvajalske agencije še bolj izkoristijo za izvajanje programov Unije v naslednjem večletnem finančnem okviru.

| (8) | Analiza stroškov in koristi (14), ki je bila izvedena v skladu s členom 3(1) Uredbe (ES) št. 58/2003, je pokazala, da bi prenos odgovornosti za izvedbene naloge programa varstva potrošnikov, programa javnega zdravja in ukrepov usposabljanja glede varnosti hrane na Agencijo prinesel občutne kvalitativne in kvantitativne koristi v primerjavi s scenarijem internega izvajanja, po katerem bi vse vidike novih programov interno izvajala Komisija. Ti trije nasledniki programov so skladni s pristojnostmi in pooblastili Agencije ter nadaljujejo njene sedanje dejavnosti. Agencija je v obdobju več let razvila znanje, spretnosti in zmožnosti za upravljanje navedenih programov. Komisija in upravičenci programov bodo tako imeli koristi od izkušenj in strokovnega znanja, ki jih je pridobila Agencija, ter posledično od povečane produktivnosti, zlasti od visokokakovostnega upravljanja programov, poenostavljenih postopkov in boljšega izvajanja storitev v smislu hitrejšega sklepanja pogodb in hitrejših plačil. Sčasoma je Agencija razvila učinkovite načine, da se je približala upravičencem programov in zagotovila veliko prepoznavnost Unije kot podpornice zadevnih programov. S prenosom upravljanja programov na Agencijo bi se upravičencem programov, ki so Agenciji trenutno dodeljeni, in vsem deležnikom omogočilo neprekinjeno izvajanje dejavnosti. Prehod na interno izvajanje pa bi na njihovo izvajanje dejavnosti vplivalo negativno. Prenos upravljanja programov na Agencijo naj bi v obdobju od 2014 do 2024 omogočil prihranke v višini 14 milijonov EUR v primerjavi s scenarijem internega upravljanja. |
| --- | --- |

(8)

Analiza stroškov in koristi (14), ki je bila izvedena v skladu s členom 3(1) Uredbe (ES) št. 58/2003, je pokazala, da bi prenos odgovornosti za izvedbene naloge programa varstva potrošnikov, programa javnega zdravja in ukrepov usposabljanja glede varnosti hrane na Agencijo prinesel občutne kvalitativne in kvantitativne koristi v primerjavi s scenarijem internega izvajanja, po katerem bi vse vidike novih programov interno izvajala Komisija. Ti trije nasledniki programov so skladni s pristojnostmi in pooblastili Agencije ter nadaljujejo njene sedanje dejavnosti. Agencija je v obdobju več let razvila znanje, spretnosti in zmožnosti za upravljanje navedenih programov. Komisija in upravičenci programov bodo tako imeli koristi od izkušenj in strokovnega znanja, ki jih je pridobila Agencija, ter posledično od povečane produktivnosti, zlasti od visokokakovostnega upravljanja programov, poenostavljenih postopkov in boljšega izvajanja storitev v smislu hitrejšega sklepanja pogodb in hitrejših plačil. Sčasoma je Agencija razvila učinkovite načine, da se je približala upravičencem programov in zagotovila veliko prepoznavnost Unije kot podpornice zadevnih programov. S prenosom upravljanja programov na Agencijo bi se upravičencem programov, ki so Agenciji trenutno dodeljeni, in vsem deležnikom omogočilo neprekinjeno izvajanje dejavnosti. Prehod na interno izvajanje pa bi na njihovo izvajanje dejavnosti vplivalo negativno. Prenos upravljanja programov na Agencijo naj bi v obdobju od 2014 do 2024 omogočil prihranke v višini 14 milijonov EUR v primerjavi s scenarijem internega upravljanja.

| (9) | Da bi imele izvajalske agencije jasno identiteto, je Komisija, kolikor je bilo mogoče, pri dodeljevanju novih nalog delo razdelila po tematskih področjih politike. |
| --- | --- |

(9)

Da bi imele izvajalske agencije jasno identiteto, je Komisija, kolikor je bilo mogoče, pri dodeljevanju novih nalog delo razdelila po tematskih področjih politike.

| (10) | Upravljanje programov in dejavnosti, ki jih trenutno izvaja Agencija, in sicer programa javnega zdravja za obdobje 2008–2013, sprejetega s Sklepom št. 1350/2007/ES, programa varstva potrošnikov za obdobje 2007–2013, sprejetega s Sklepom št. 1926/2006/ES, ukrepov usposabljanja glede varnosti hrane, zajetih v Direktivi 2000/29/ES, Uredbi (ES) št. 882/2004, Uredbi (ES) št. 1905/2006 in Sklepu C(2012) 1548, ter sporazuma z ANEC, ki ga ureja Uredba (EU) št. 1025/2012, ter upravljanje programa varstva potrošnikov za obdobje 2014–2020 (15), programa javnega zdravja za obdobje 2014–2020 (16) in ukrepov usposabljanja glede varnosti hrane, zajetih v Uredbi (ES) št. 882/2004 in Direktivi 2000/29/ES, vključujeta izvajanje tehničnih projektov, pri katerih sprejemanje političnih odločitev ni potrebno, in zahteva visoko raven tehničnega in finančnega strokovnega znanja in izkušenj med celotnim trajanjem projekta. |
| --- | --- |

(10)

Upravljanje programov in dejavnosti, ki jih trenutno izvaja Agencija, in sicer programa javnega zdravja za obdobje 2008–2013, sprejetega s Sklepom št. 1350/2007/ES, programa varstva potrošnikov za obdobje 2007–2013, sprejetega s Sklepom št. 1926/2006/ES, ukrepov usposabljanja glede varnosti hrane, zajetih v Direktivi 2000/29/ES, Uredbi (ES) št. 882/2004, Uredbi (ES) št. 1905/2006 in Sklepu C(2012) 1548, ter sporazuma z ANEC, ki ga ureja Uredba (EU) št. 1025/2012, ter upravljanje programa varstva potrošnikov za obdobje 2014–2020 (15), programa javnega zdravja za obdobje 2014–2020 (16) in ukrepov usposabljanja glede varnosti hrane, zajetih v Uredbi (ES) št. 882/2004 in Direktivi 2000/29/ES, vključujeta izvajanje tehničnih projektov, pri katerih sprejemanje političnih odločitev ni potrebno, in zahteva visoko raven tehničnega in finančnega strokovnega znanja in izkušenj med celotnim trajanjem projekta.

| (11) | Agencija bi morala biti odgovorna za zagotavljanje upravnih in logističnih podpornih storitev, zlasti kadar bi centralizacija teh podpornih storitev omogočila dodatno povečanje stroškovne učinkovitosti in ekonomijo obsega. |
| --- | --- |

(11)

Agencija bi morala biti odgovorna za zagotavljanje upravnih in logističnih podpornih storitev, zlasti kadar bi centralizacija teh podpornih storitev omogočila dodatno povečanje stroškovne učinkovitosti in ekonomijo obsega.

| (12) | Za zagotovitev skladnega in pravočasnega izvajanja tega sklepa in zadevnih programov je treba zagotoviti, da Agencija izvaja svoje naloge, povezane z izvajanjem navedenih programov, pod pogojem in z dnem začetka izvajanja teh programov. |
| --- | --- |

(12)

Za zagotovitev skladnega in pravočasnega izvajanja tega sklepa in zadevnih programov je treba zagotoviti, da Agencija izvaja svoje naloge, povezane z izvajanjem navedenih programov, pod pogojem in z dnem začetka izvajanja teh programov.

| (13) | Ustanoviti bi bilo treba Izvajalsko agencijo za potrošnike, zdravje in hrano. Nadomestiti in naslediti bi morala izvajalsko agencijo, ustanovljeno s Sklepom 2004/858/ES. Delovati bi morala v skladu s splošnim statutom, določenim z Uredbo (ES) št. 58/2003. |
| --- | --- |

(13)

Ustanoviti bi bilo treba Izvajalsko agencijo za potrošnike, zdravje in hrano. Nadomestiti in naslediti bi morala izvajalsko agencijo, ustanovljeno s Sklepom 2004/858/ES. Delovati bi morala v skladu s splošnim statutom, določenim z Uredbo (ES) št. 58/2003.

| (14) | Zato bi bilo treba Sklep 2004/858/ES razveljaviti in določiti prehodne določbe. |
| --- | --- |

(14)

Zato bi bilo treba Sklep 2004/858/ES razveljaviti in določiti prehodne določbe.

| (15) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za izvajalske agencije – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za izvajalske agencije –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ustanovitev

Ustanovi se Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje in hrano (v nadaljnjem besedilu: Agencija) ter nadomesti in nasledi izvajalsko agencijo, ustanovljeno s Sklepom 2004/858/ES, in sicer za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2024, njen statut pa ureja Uredba (ES) št. 58/2003.

Člen 2

Sedež

Sedež agencije je v Luxembourgu.

Člen 3

Cilji in naloge

1.   Agencija je odgovorna za upravljanje delov naslednjih programov in dejavnosti Unije:

| (a) | programa varstva potrošnikov 2014–2020; |
| --- | --- |

(a)

programa varstva potrošnikov 2014–2020;

| (b) | programa javnega zdravja 2014–2020; |
| --- | --- |

(b)

programa javnega zdravja 2014–2020;

| (c) | ukrepov usposabljanja glede varnosti hrane, zajetih v Direktivi 2000/29/ES in Uredbi (ES) št. 882/2004. |
| --- | --- |

(c)

ukrepov usposabljanja glede varnosti hrane, zajetih v Direktivi 2000/29/ES in Uredbi (ES) št. 882/2004.

Prvi pododstavek se uporablja pod pogojem in od dne začetka veljavnosti vsakega od teh programov.

2.   Agencija je odgovorna za izvajanje preostanka delov naslednjih programov in dejavnosti:

| (a) | programa varstva potrošnikov 2007–2013; |
| --- | --- |

(a)

programa varstva potrošnikov 2007–2013;

| (b) | programa javnega zdravja 2008–2013; |
| --- | --- |

(b)

programa javnega zdravja 2008–2013;

| (c) | ukrepov usposabljanja glede varnosti hrane, zajetih v Direktivi 2000/29/ES, Uredbi (ES) št. 882/2004, Uredbi (ES) št. 1905/2006 in Sklepu C(2012) 1548; |
| --- | --- |

(c)

ukrepov usposabljanja glede varnosti hrane, zajetih v Direktivi 2000/29/ES, Uredbi (ES) št. 882/2004, Uredbi (ES) št. 1905/2006 in Sklepu C(2012) 1548;

| (d) | upravljanja sporazuma z ANEC, Evropskim združenjem za usklajevanje zastopanja potrošnikov pri standardizaciji, ki ga ureja Uredba (EU) št. 1025/2012. |
| --- | --- |

(d)

upravljanja sporazuma z ANEC, Evropskim združenjem za usklajevanje zastopanja potrošnikov pri standardizaciji, ki ga ureja Uredba (EU) št. 1025/2012.

3.   V okviru izvajanja delov programov in dejavnosti Unije iz odstavkov 1 in 2 je Agencija odgovorna za naslednje naloge:

| (a) | upravljanje vseh ali nekaterih faz izvajanja programov in vseh ali nekaterih faz posameznih projektov na podlagi ustreznih delovnih programov, ki jih je sprejela Komisija, na osnovi ustreznega pooblastila Komisije v aktu o prenosu pooblastil; |
| --- | --- |

(a)

upravljanje vseh ali nekaterih faz izvajanja programov in vseh ali nekaterih faz posameznih projektov na podlagi ustreznih delovnih programov, ki jih je sprejela Komisija, na osnovi ustreznega pooblastila Komisije v aktu o prenosu pooblastil;

| (b) | sprejemanje instrumentov za proračunsko izvrševanje prihodkov in odhodkov ter izvajanje vseh operacij, potrebnih za upravljanje programov, in sicer na podlagi pooblastila Komisije v aktu o prenosu pooblastil; |
| --- | --- |

(b)

sprejemanje instrumentov za proračunsko izvrševanje prihodkov in odhodkov ter izvajanje vseh operacij, potrebnih za upravljanje programov, in sicer na podlagi pooblastila Komisije v aktu o prenosu pooblastil;

| (c) | zagotavljanje podpore pri izvajanju programov na podlagi pooblastila Komisije v aktu o prenosu pooblastil. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje podpore pri izvajanju programov na podlagi pooblastila Komisije v aktu o prenosu pooblastil.

4.   Agencija je lahko odgovorna za zagotavljanje upravnih in logističnih podpornih storitev, če tako določa akt o prenosu pooblastil, v korist organov, ki izvajajo programe, in v okviru programov, ki so v njem navedeni.

Člen 4

Trajanje mandata

1.   Člani usmerjevalnega odbora so imenovani za dve leti.

2.   Direktor je imenovan za štiri leta.

Člen 5

Nadzor in poročilo o izvajanju

Agencija je pod nadzorom Komisije in redno poroča o napredku pri izvajanju programov Unije ali delov teh programov, za katere je odgovorna, na način in tako pogosto, kakor je določeno v aktu o prenosu pooblastil.

Člen 6

Izvrševanje operativnega proračuna

Agencija izvršuje svoj operativni proračun v skladu z določbami Uredbe Komisije (ES) št. 1653/2004 (17).

Člen 7

Razveljavitev in prehodne določbe

1.   Sklep 2004/858/ES se razveljavi s 1. januarjem 2014. Sklicevanja na razveljavljeni sklep se razumejo kot sklicevanja na ta sklep.

2.   Šteje se, da je Agencija pravna naslednica izvajalske agencije, ustanovljene s Sklepom 2004/858/ES.

3.   Brez poseganja v spremembo razvrščanja napotenih uradnikov v razrede, predvideno v aktu o prenosu pooblastil, ta sklep ne vpliva na pravice in obveznosti uslužbencev Agencije, tudi direktorja.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2014.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 11, 16.1.2003, str. 1.

1

(2)  Sklep Komisije 2004/858/ES z dne 15. decembra 2004 o ustanovitvi izvajalske agencije, poimenovane „Izvajalska agencija za program javnega zdravja“, za upravljanje dejavnosti Skupnosti na področju javnega zdravja – v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 (UL L 369, 16.12.2004, str. 73).

2

(3)  Sklep št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (UL L 271, 9.10.2002, str. 1).

3

(4)  Sklep Komisije 2008/544/ES z dne 20. junija 2008 o spremembi Sklepa 2004/858/ES, da se „Izvajalska agencija za program javnega zdravja“ preoblikuje v „Izvajalsko agencijo za zdravje in potrošnike“ (UL L 173, 3.7.2008, str. 27).

4

(5)  Sklep št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013) (UL L 301, 20.11.2007, str. 3).

5

(6)  Sklep št. 1926/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o uvedbi programa ukrepov Skupnosti na področju potrošniške politike (2007–2013) (UL L 404, 30.12.2006, str. 39).

6

(7)  Direktiva Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (UL L 169, 10.7.2000, str. 1).

7

(8)  Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).

8

(9)  Izvedbeni sklep Komisije 2012/740/EU z dne 29. novembra 2012 o spremembi Sklepa Komisije 2004/858/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom Komisije 2008/544/ES, o ustanovitvi Izvajalske agencije za zdravje in potrošnike v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 (UL L 331, 1.12.2012, str. 50).

9

(10)  Sklep Komisije C(2012) 1548 z dne 15. marca 2012 o sprejetju delovnega programa 2012, ki se uporablja kot sklep za financiranje projektov na področju zunanjetrgovinskih odnosov, vključno z dostopom na trge držav, ki niso članice Evropske unije, in pobudami na področju pomoči za trgovino.

10

(11)  Uredba (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (UL L 378, 27.12.2006, str. 41).

11

(12)  Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 316, 14.11.2012, str. 12).

12

(13)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Proračun za strategijo Evropa 2020, COM(2011) 500 final.

13

(14)  Analiza stroškov in koristi prenosa nekaterih nalog v zvezi z izvajanjem programov Unije v obdobju 2014–2020 na izvajalske agencije (končno poročilo, 19. avgust 2013).

14

(15)  Predlog Komisije COM(2011) 707 z dne 9. novembra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o programu varstva potrošnikov 2014–2020.

15

(16)  Predlog Komisije COM(2011) 709 z dne 9. novembra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Zdravje za rast, tretjega večletnega programa ukrepov EU na področju zdravja za obdobje 2014–2020.

16

(17)  Uredba Komisije (ES) št. 1653/2004 z dne 21. septembra 2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (UL L 297, 22.9.2004, str. 6).

17

---

| 18.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 341/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 341/73

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 17. decembra 2013

o ustanovitvi Izvajalske agencije za mala in srednja podjetja ter razveljavitvi sklepov 2004/20/ES in 2007/372/ES

(2013/771/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (1), in zlasti člena 3 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 58/2003 pooblašča Komisijo, da v svojem imenu in pod svojo odgovornostjo prenese pooblastila za izvajanje celotnega ali dela programa ali projekta Unije na izvajalske agencije. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 58/2003 pooblašča Komisijo, da v svojem imenu in pod svojo odgovornostjo prenese pooblastila za izvajanje celotnega ali dela programa ali projekta Unije na izvajalske agencije.

| (2) | Komisija pooblašča izvajalske agencije za izvajanje programov zato, da bi se lahko osredotočila na ključne dejavnosti in naloge, ki jih ni mogoče oddati v izvajanje, ne da bi pri tem izgubila nadzor in končno odgovornost za dejavnosti, ki jih upravljajo navedene izvajalske agencije. |
| --- | --- |

(2)

Komisija pooblašča izvajalske agencije za izvajanje programov zato, da bi se lahko osredotočila na ključne dejavnosti in naloge, ki jih ni mogoče oddati v izvajanje, ne da bi pri tem izgubila nadzor in končno odgovornost za dejavnosti, ki jih upravljajo navedene izvajalske agencije.

| (3) | Prenos nalog, povezanih z izvajanjem programov, na izvajalske agencije zahteva jasno ločevanje med programskimi fazami, ki vključujejo veliko mero diskrecije pri sprejemanju odločitev, ki so odvisne od stališč politike, za kar so pristojne službe Komisije, in izvajanjem programov, za kar bi bilo treba pooblastiti izvajalske agencije. |
| --- | --- |

(3)

Prenos nalog, povezanih z izvajanjem programov, na izvajalske agencije zahteva jasno ločevanje med programskimi fazami, ki vključujejo veliko mero diskrecije pri sprejemanju odločitev, ki so odvisne od stališč politike, za kar so pristojne službe Komisije, in izvajanjem programov, za kar bi bilo treba pooblastiti izvajalske agencije.

| (4) | S Sklepom 2004/20/ES (2) je Komisija ustanovila Izvajalsko agencijo za inteligentno energijo (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in jo pooblastila za upravljanje ukrepov Skupnosti na področju obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(4)

S Sklepom 2004/20/ES (2) je Komisija ustanovila Izvajalsko agencijo za inteligentno energijo (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in jo pooblastila za upravljanje ukrepov Skupnosti na področju obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti.

| (5) | Komisija je nato s Sklepom 2007/372/ES (3) razširila pooblastila Agencije, tako da je postala odgovorna za upravljanje novih projektov in programov na področju inovacij, podjetništva in mobilnosti, ter spremenila njeno ime v „Izvajalsko agencijo za konkurenčnost in inovativnost“. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je nato s Sklepom 2007/372/ES (3) razširila pooblastila Agencije, tako da je postala odgovorna za upravljanje novih projektov in programov na področju inovacij, podjetništva in mobilnosti, ter spremenila njeno ime v „Izvajalsko agencijo za konkurenčnost in inovativnost“.

| (6) | Ustanovitev Agencije s Sklepom 2004/20/ES je pokazala, da se je z oddajo upravljanja določenih operativnih programov omogočilo, da se pristojni generalni direktorat osredotoči na politične vidike programov. Glede na nadaljnje omejevanje proračuna EU se je pokazalo, da je prenos nalog na izvajalske agencije stroškovno bolj učinkovit. Obe vmesni vrednotenji Agencije sta pokazali, da Agencija na splošno dobro deluje ter da je učinkovit in uspešen mehanizem za izvajanje pobud, za katere je operativno odgovorna. |
| --- | --- |

(6)

Ustanovitev Agencije s Sklepom 2004/20/ES je pokazala, da se je z oddajo upravljanja določenih operativnih programov omogočilo, da se pristojni generalni direktorat osredotoči na politične vidike programov. Glede na nadaljnje omejevanje proračuna EU se je pokazalo, da je prenos nalog na izvajalske agencije stroškovno bolj učinkovit. Obe vmesni vrednotenji Agencije sta pokazali, da Agencija na splošno dobro deluje ter da je učinkovit in uspešen mehanizem za izvajanje pobud, za katere je operativno odgovorna.

| (7) | V svojem sporočilu z dne 29. junija 2011„Proračun za strategijo Evropa 2020“ (4) je Komisija predlagala, da se obstoječe izvajalske agencije še bolj izkoristijo za izvajanje programov Unije v naslednjem večletnem finančnem okviru. |
| --- | --- |

(7)

V svojem sporočilu z dne 29. junija 2011„Proračun za strategijo Evropa 2020“ (4) je Komisija predlagala, da se obstoječe izvajalske agencije še bolj izkoristijo za izvajanje programov Unije v naslednjem večletnem finančnem okviru.

| (8) | Analiza stroškov in koristi, ki je bila izvedena v skladu s členom 3(1) Uredbe (ES) št. 58/2003, je pokazala, da bodo pričakovani stroški znašali 295 milijonov EUR v primerjavi s 399 milijoni EUR, kolikor bi znašali po scenariju internega izvajanja (5). Prenos izvajanja programov na Agencijo naj bi v primerjavi z internim izvajanjem omogočil prihranek v višini 104 milijonov EUR. Poleg tega bo prilagoditev več skladnih portfeljev programov glavnim pristojnostim Agencije in njeni identiteti prinesla velike koristi v smislu kakovosti. Analiza je pokazala, da bo združitev upravljanja okvirnega programa za raziskave in inovacije 2014–2020, Obzorje 2020 (6) (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020), programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja 2014–2020 (7) (v nadaljnjem besedilu: COSME) in programa za okoljske in podnebne ukrepe (8) (v nadaljnjem besedilu: LIFE) Agenciji prinesla koristi zaradi nastalih sinergij, poenostavitve in ekonomije obsega. Poleg tega bo združevanje vseh vidikov „instrumenta za MSP“ programa Obzorje 2020 zagotovilo enotno točko dostopa za možne upravičence in dosledno izvajanje storitev. V okviru Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (9) (v nadaljnjem besedilu: ESPR) so zlasti ukrepi, predvideni na področju celostne pomorske politike, dobro usklajeni s sedanjim profilom Agencije v zvezi z inovacijami in konkurenčnostjo. Prav tako se bo s prenosom upravljanja preostanka programa Marco Polo (2007–2013) na Izvajalsko agencijo za inovacije in omrežja v navedeni agenciji centraliziralo upravljanje infrastrukturnih programov na področju prometa, s čimer se bo upravičencem zagotovila enotna točka dostopa do financiranja. |
| --- | --- |

(8)

Analiza stroškov in koristi, ki je bila izvedena v skladu s členom 3(1) Uredbe (ES) št. 58/2003, je pokazala, da bodo pričakovani stroški znašali 295 milijonov EUR v primerjavi s 399 milijoni EUR, kolikor bi znašali po scenariju internega izvajanja (5). Prenos izvajanja programov na Agencijo naj bi v primerjavi z internim izvajanjem omogočil prihranek v višini 104 milijonov EUR. Poleg tega bo prilagoditev več skladnih portfeljev programov glavnim pristojnostim Agencije in njeni identiteti prinesla velike koristi v smislu kakovosti. Analiza je pokazala, da bo združitev upravljanja okvirnega programa za raziskave in inovacije 2014–2020, Obzorje 2020 (6) (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020), programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja 2014–2020 (7) (v nadaljnjem besedilu: COSME) in programa za okoljske in podnebne ukrepe (8) (v nadaljnjem besedilu: LIFE) Agenciji prinesla koristi zaradi nastalih sinergij, poenostavitve in ekonomije obsega. Poleg tega bo združevanje vseh vidikov „instrumenta za MSP“ programa Obzorje 2020 zagotovilo enotno točko dostopa za možne upravičence in dosledno izvajanje storitev. V okviru Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (9) (v nadaljnjem besedilu: ESPR) so zlasti ukrepi, predvideni na področju celostne pomorske politike, dobro usklajeni s sedanjim profilom Agencije v zvezi z inovacijami in konkurenčnostjo. Prav tako se bo s prenosom upravljanja preostanka programa Marco Polo (2007–2013) na Izvajalsko agencijo za inovacije in omrežja v navedeni agenciji centraliziralo upravljanje infrastrukturnih programov na področju prometa, s čimer se bo upravičencem zagotovila enotna točka dostopa do financiranja.

| (9) | Da bi imele izvajalske agencije jasno identiteto, je Komisija, kolikor je bilo mogoče, pri dodeljevanju novih nalog delo razdelila po tematskih področjih politike. |
| --- | --- |

(9)

Da bi imele izvajalske agencije jasno identiteto, je Komisija, kolikor je bilo mogoče, pri dodeljevanju novih nalog delo razdelila po tematskih področjih politike.

| (10) | Agenciji bi bilo treba dodeliti upravljanje programa LIFE (naslednika predhodnega programa LIFE+), ki ga v okviru večletnega finančnega okvira (2007–2013) interno upravlja Komisija. Upravljanje programa LIFE vključuje izvajanje tehničnih projektov, pri katerih sprejemanje političnih odločitev ni potrebno, in zahteva visoko raven tehničnega in finančnega strokovnega znanja in izkušenj ves čas trajanja projekta. Za LIFE so značilni projekti, ki vključujejo veliko število homogenih in standardiziranih operacij. |
| --- | --- |

(10)

Agenciji bi bilo treba dodeliti upravljanje programa LIFE (naslednika predhodnega programa LIFE+), ki ga v okviru večletnega finančnega okvira (2007–2013) interno upravlja Komisija. Upravljanje programa LIFE vključuje izvajanje tehničnih projektov, pri katerih sprejemanje političnih odločitev ni potrebno, in zahteva visoko raven tehničnega in finančnega strokovnega znanja in izkušenj ves čas trajanja projekta. Za LIFE so značilni projekti, ki vključujejo veliko število homogenih in standardiziranih operacij.

| (11) | Agenciji bi bilo treba dodeliti upravljanje delov programa COSME, ki so nasledili dele programa za podjetništvo in inovativnost v okviru okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost 2007–2013 (10) in ki jih trenutno delno upravlja Agencija, delno pa interno Komisija. Upravljanje delov programa COSME, ki naj bi se dodelili Agenciji, vključuje izvajanje tehničnih projektov, pri katerih sprejemanje političnih odločitev ni potrebno, in zahteva visoko raven tehničnega in finančnega strokovnega znanja in izkušenj ves čas trajanja projekta. Za nekatere dele programa COSME so značilni projekti, ki vključujejo veliko število homogenih in standardiziranih operacij. |
| --- | --- |

(11)

Agenciji bi bilo treba dodeliti upravljanje delov programa COSME, ki so nasledili dele programa za podjetništvo in inovativnost v okviru okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost 2007–2013 (10) in ki jih trenutno delno upravlja Agencija, delno pa interno Komisija. Upravljanje delov programa COSME, ki naj bi se dodelili Agenciji, vključuje izvajanje tehničnih projektov, pri katerih sprejemanje političnih odločitev ni potrebno, in zahteva visoko raven tehničnega in finančnega strokovnega znanja in izkušenj ves čas trajanja projekta. Za nekatere dele programa COSME so značilni projekti, ki vključujejo veliko število homogenih in standardiziranih operacij.

| (12) | Agenciji bi bilo treba dodeliti upravljanje delov programa ESPR na področju celostne pomorske politike (CPP), nadzora ter znanstvenih nasvetov in znanja, ki so nasledili podobne dejavnosti, ki jih v okviru večletnega finančnega okvira (2007–2013) interno upravlja Komisija. Upravljanje programa ESPR vključuje izvajanje tehničnih projektov, pri katerih sprejemanje političnih odločitev ni potrebno, in zahteva visoko raven tehničnega in finančnega strokovnega znanja in izkušenj ves čas trajanja projekta. |
| --- | --- |

(12)

Agenciji bi bilo treba dodeliti upravljanje delov programa ESPR na področju celostne pomorske politike (CPP), nadzora ter znanstvenih nasvetov in znanja, ki so nasledili podobne dejavnosti, ki jih v okviru večletnega finančnega okvira (2007–2013) interno upravlja Komisija. Upravljanje programa ESPR vključuje izvajanje tehničnih projektov, pri katerih sprejemanje političnih odločitev ni potrebno, in zahteva visoko raven tehničnega in finančnega strokovnega znanja in izkušenj ves čas trajanja projekta.

| (13) | Agenciji bi bilo treba dodeliti upravljanje naslednjih delov programa Obzorje 2020:






  (a) | delov „Dela II – Vodilni položaj industrije“, za katere so značilni projekti, ki vključujejo veliko število homogenih in standardiziranih operacij; |
| --- | --- | --- |

(13)

Agenciji bi bilo treba dodeliti upravljanje naslednjih delov programa Obzorje 2020:

(a)

delov „Dela II – Vodilni položaj industrije“, za katere so značilni projekti, ki vključujejo veliko število homogenih in standardiziranih operacij;

| (b) | delov „Dela III – Družbene spremembe“, ki vključujejo izvajanje tehničnih projektov, pri katerih sprejemanje političnih odločitev ni potrebno, in zahtevajo visoko raven tehničnega in finančnega strokovnega znanja in izkušenj ves čas trajanja projekta. |
| --- | --- |

(b)

delov „Dela III – Družbene spremembe“, ki vključujejo izvajanje tehničnih projektov, pri katerih sprejemanje političnih odločitev ni potrebno, in zahtevajo visoko raven tehničnega in finančnega strokovnega znanja in izkušenj ves čas trajanja projekta.

| (14) | Agenciji bi bilo treba dodeliti upravljanje preostalih dejavnosti, ki so ji že bile dodeljene kot del okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost v okviru večletnega finančnega okvira (2007–2013): programa „Inteligentna energija – Evropa II“, Evropske podjetniške mreže, poslovnega portala Tvoja Evropa, Službe za pomoč glede pravic intelektualne lastnine, pobude za ekološke inovacije in projekta IPorta. |
| --- | --- |

(14)

Agenciji bi bilo treba dodeliti upravljanje preostalih dejavnosti, ki so ji že bile dodeljene kot del okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost v okviru večletnega finančnega okvira (2007–2013): programa „Inteligentna energija – Evropa II“, Evropske podjetniške mreže, poslovnega portala Tvoja Evropa, Službe za pomoč glede pravic intelektualne lastnine, pobude za ekološke inovacije in projekta IPorta.

| (15) | Agencija bi morala biti odgovorna za zagotavljanje upravnih in logističnih podpornih storitev, zlasti kadar bi centralizacija teh podpornih storitev omogočila dodatno povečanje stroškovne učinkovitosti in ekonomijo obsega. |
| --- | --- |

(15)

Agencija bi morala biti odgovorna za zagotavljanje upravnih in logističnih podpornih storitev, zlasti kadar bi centralizacija teh podpornih storitev omogočila dodatno povečanje stroškovne učinkovitosti in ekonomijo obsega.

| (16) | Ustanoviti bi bilo treba Izvajalsko agencijo za mala in srednja podjetja. Nadomestiti in naslediti bi morala agencijo, ustanovljeno s Sklepom 2004/20/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2007/372/ES. Delovati bi morala v skladu s splošnim statutom, določenim z Uredbo (ES) št. 58/2003. |
| --- | --- |

(16)

Ustanoviti bi bilo treba Izvajalsko agencijo za mala in srednja podjetja. Nadomestiti in naslediti bi morala agencijo, ustanovljeno s Sklepom 2004/20/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2007/372/ES. Delovati bi morala v skladu s splošnim statutom, določenim z Uredbo (ES) št. 58/2003.

| (17) | Sklepa 2004/20/ES in 2007/372/ES bi bilo treba razveljaviti in določiti prehodne določbe. |
| --- | --- |

(17)

Sklepa 2004/20/ES in 2007/372/ES bi bilo treba razveljaviti in določiti prehodne določbe.

| (18) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za izvajalske agencije – |
| --- | --- |

(18)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za izvajalske agencije –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ustanovitev

Ustanovi se Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja (v nadaljnjem besedilu: Agencija), in sicer za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2024, ter nadomesti in nasledi izvajalsko agencijo, ustanovljeno s Sklepom 2004/20/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2007/372/ES, njen statut pa ureja Uredba (ES) št. 58/2003.

Člen 2

Sedež

Sedež Agencije je v Bruslju.

Člen 3

Cilji in naloge

1.   Agencija je odgovorna za izvajanje delov naslednjih programov Unije:

| (a) | programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) 2014–2020 (11); |
| --- | --- |

(a)

programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) 2014–2020 (11);

| (b) | programa za okoljske in podnebne ukrepe (LIFE) 2014–2020 (12); |
| --- | --- |

(b)

programa za okoljske in podnebne ukrepe (LIFE) 2014–2020 (12);

| (c) | Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR) (13), vključno s področjem celostne pomorske politike in nadzora ter znanstvenih nasvetov in znanja; |
| --- | --- |

(c)

Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR) (13), vključno s področjem celostne pomorske politike in nadzora ter znanstvenih nasvetov in znanja;

| (d) | okvirnega programa za raziskave in inovacije 2014–2020 (Obzorje 2020) (14) – delov „Dela II – Vodilni položaj industrije“ in „Dela III – Družbene spremembe“. |
| --- | --- |

(d)

okvirnega programa za raziskave in inovacije 2014–2020 (Obzorje 2020) (14) – delov „Dela II – Vodilni položaj industrije“ in „Dela III – Družbene spremembe“.

Prvi pododstavek se uporablja pod pogojem in od datuma začetka veljavnosti vsakega od teh programov.

2.   Agencija je odgovorna za izvajanje preostalih delov naslednjih programov v okviru okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost:

| (a) | programa „Inteligentna energija – Evropa II“; |
| --- | --- |

(a)

programa „Inteligentna energija – Evropa II“;

| (b) | pobude za ekološke inovacije; |
| --- | --- |

(b)

pobude za ekološke inovacije;

| (c) | Evropske podjetniške mreže; |
| --- | --- |

(c)

Evropske podjetniške mreže;

| (d) | poslovnega portala Tvoja Evropa; |
| --- | --- |

(d)

poslovnega portala Tvoja Evropa;

| (e) | Službe za pomoč glede pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(e)

Službe za pomoč glede pravic intelektualne lastnine;

| (f) | projekta IPorta. |
| --- | --- |

(f)

projekta IPorta.

3.   V okviru izvajanja delov programov Unije iz odstavkov 1 in 2 je Agencija odgovorna za naslednje naloge:

| (a) | upravljanje vseh ali nekaterih faz izvajanja programov ter nekaterih ali vseh faz posameznih projektov na podlagi ustreznih delovnih programov, ki jih je sprejela Komisija, na osnovi ustreznega pooblastila Komisije v aktu o prenosu pooblastil; |
| --- | --- |

(a)

upravljanje vseh ali nekaterih faz izvajanja programov ter nekaterih ali vseh faz posameznih projektov na podlagi ustreznih delovnih programov, ki jih je sprejela Komisija, na osnovi ustreznega pooblastila Komisije v aktu o prenosu pooblastil;

| (b) | sprejemanje instrumentov za proračunsko izvrševanje prihodkov in odhodkov ter izvajanje vseh potrebnih ukrepov za upravljanje programov na osnovi ustreznega pooblastila Komisije v aktu o prenosu pooblastil; |
| --- | --- |

(b)

sprejemanje instrumentov za proračunsko izvrševanje prihodkov in odhodkov ter izvajanje vseh potrebnih ukrepov za upravljanje programov na osnovi ustreznega pooblastila Komisije v aktu o prenosu pooblastil;

| (c) | zagotavljanje podpore pri izvajanju programov na osnovi ustreznega pooblastila Komisije v aktu o prenosu pooblastil. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje podpore pri izvajanju programov na osnovi ustreznega pooblastila Komisije v aktu o prenosu pooblastil.

4.   Agencija je lahko odgovorna za zagotavljanje upravnih in logističnih podpornih storitev, če tako določa akt o prenosu pooblastil, v korist organov, ki izvajajo programe, in v okviru programov, ki so v njem navedeni.

Člen 4

Trajanje mandata

1.   Člani usmerjevalnega odbora so imenovani za dve leti.

2.   Direktor je imenovan za pet let.

Člen 5

Nadzor in poročilo o izvajanju

Agencija je pod nadzorom Komisije in redno poroča o napredku pri izvajanju programov Unije ali njihovih delov, za katere je odgovorna, na način in tako pogosto, kakor je določeno v aktu o prenosu pooblastil.

Člen 6

Izvrševanje operativnega proračuna

Agencija izvršuje operativni proračun v skladu z določbami Uredbe Komisije (ES) št. 1653/2004 (15).

Člen 7

Razveljavitev in prehodne določbe

1.   Sklepa 2004/20/ES in 2007/372/ES se razveljavita z učinkom od 1. januarja 2014. Sklicevanja na razveljavljena sklepa se razumejo kot sklicevanja na ta sklep.

2.   Šteje se, da je Agencija pravna naslednica izvajalske agencije, ustanovljene s Sklepom 2004/20/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2007/372/ES.

3.   Brez poseganja v spremembo razvrščanja napotenih uradnikov v razrede, predvideno v aktu o prenosu pooblastil, ta sklep ne vpliva na pravice in obveznosti uslužbencev Agencije, tudi direktorja.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2014.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 11, 16.1.2003, str. 1.

1

(2)  UL L 5, 9.1.2004, str. 85.

2

(3)  UL L 140, 1.6.2007, str. 52.

3

(4)  COM(2011) 500 final.

4

(5)  Analiza stroškov in koristi za prenos določenih nalog v zvezi z izvajanjem programov Unije za obdobje 2014–2020 na izvajalske agencije (končno poročilo), 19. avgust 2013.

5

(6)  COM(2011) 809 final.

6

(7)  COM(2011) 834 final.

7

(8)  COM(2011) 874 final.

8

(9)  COM(2011) 804 final.

9

(10)  UL L 310, 9.11.2006, str. 15.

10

(11)  COM(2011) 834 final.

11

(12)  COM(2011) 874 final.

12

(13)  COM(2011) 804 final.

13

(14)  COM(2011) 809 final.

14

(15)  UL L 297, 22.9.2004, str. 6.

15

---