# Az Európai Unió L 316/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.316.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 316 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. november 27. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.316.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 316

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. november 27.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1203/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 26.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet végrehajtásáról | 1 |
| | * | A Bizottság 1204/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 25.) a 798/2008/EK rendeletnek az egyes húsok, húskészítmények, tojás és tojáskészítmények Unióba történő behozatalára engedélyezett harmadik országok jegyzékében a Moldovai Köztársaságra vonatkozó bejegyzés tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 6 |
| | * | A Bizottság 1205/2013/EU rendelete (2013. november 26.) a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 8 |
| | | A Bizottság 1206/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 26.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 29 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2013/676/EU |
| | * | A Tanács végrehajtási határozata (2013. november 15.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedés alkalmazása folytatásának Románia részére történő engedélyezéséről | 31 |
| | | 2013/677/EU |
| | * | A Tanács végrehajtási határozata (2013. november 15.) Luxemburgnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 285. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére való felhatalmazásáról | 33 |
| | | 2013/678/EU |
| | * | A Tanács végrehajtási határozata (2013. november 15.) az Olasz Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 285. cikkétől eltérő különös intézkedés alkalmazása folytatására történő felhatalmazásáról | 35 |
| | | 2013/679/EU |
| | * | A Tanács végrehajtási határozata (2013. november 15.) az Olasz Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdése a) pontjától és 168. cikkétől eltérő intézkedések alkalmazására történő felhatalmazásáról szóló 2007/441/EK határozat módosításáról | 37 |
| | | 2013/680/EU |
| | * | A Tanács végrehajtási határozata (2013. november 15.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 168., 169., 170. és 171. cikkétől eltérő különös intézkedés alkalmazása meghosszabbításának a Dán Királyság és a Svéd Királyság számára történő engedélyezéséről | 39 |
| | | 2013/681/EU |
| | * | A Tanács végrehajtási határozata (2013. november 15.) az Egyesült Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdése a) pontjától, valamint 168. és 169. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának folytatására történő felhatalmazásáról szóló 2007/884/EK határozat módosításáról | 41 |
| | | 2013/682/EU |
| | * | A Tanács határozata (2013. november 19.) az Európai Vegyianyag-ügynökség egy igazgatósági tagjának kinevezéséről | 43 |
| | | 2013/683/EU |
| | * | A Tanács határozata (2013. november 19.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy francia tagjának kinevezéséről | 44 |
| | | 2013/684/EU |
| | * | A Tanács határozata (2013. november 19.) a Régiók Bizottsága egy osztrák póttagjának kinevezéséről | 45 |
| | * | A Tanács 2013/685/KKBP határozata (2013. november 26.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról | 46 |
| | | 2013/686/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. november 25.) az egyes bolgár tejfeldolgozó létesítményekben feldolgozott, nem megfelelő nyers tej vonatkozásában a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben megállapított átmeneti intézkedésekről szóló 2009/861/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2013) 8031. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 50 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 1203/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 26.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet végrehajtásáról

1

*

A Bizottság 1204/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 25.) a 798/2008/EK rendeletnek az egyes húsok, húskészítmények, tojás és tojáskészítmények Unióba történő behozatalára engedélyezett harmadik országok jegyzékében a Moldovai Köztársaságra vonatkozó bejegyzés tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

6

*

A Bizottság 1205/2013/EU rendelete (2013. november 26.) a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

8

A Bizottság 1206/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 26.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

29

HATÁROZATOK

2013/676/EU

*

A Tanács végrehajtási határozata (2013. november 15.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedés alkalmazása folytatásának Románia részére történő engedélyezéséről

31

2013/677/EU

*

A Tanács végrehajtási határozata (2013. november 15.) Luxemburgnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 285. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére való felhatalmazásáról

33

2013/678/EU

*

A Tanács végrehajtási határozata (2013. november 15.) az Olasz Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 285. cikkétől eltérő különös intézkedés alkalmazása folytatására történő felhatalmazásáról

35

2013/679/EU

*

A Tanács végrehajtási határozata (2013. november 15.) az Olasz Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdése a) pontjától és 168. cikkétől eltérő intézkedések alkalmazására történő felhatalmazásáról szóló 2007/441/EK határozat módosításáról

37

2013/680/EU

*

A Tanács végrehajtási határozata (2013. november 15.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 168., 169., 170. és 171. cikkétől eltérő különös intézkedés alkalmazása meghosszabbításának a Dán Királyság és a Svéd Királyság számára történő engedélyezéséről

39

2013/681/EU

*

A Tanács végrehajtási határozata (2013. november 15.) az Egyesült Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdése a) pontjától, valamint 168. és 169. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának folytatására történő felhatalmazásáról szóló 2007/884/EK határozat módosításáról

41

2013/682/EU

*

A Tanács határozata (2013. november 19.) az Európai Vegyianyag-ügynökség egy igazgatósági tagjának kinevezéséről

43

2013/683/EU

*

A Tanács határozata (2013. november 19.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy francia tagjának kinevezéséről

44

2013/684/EU

*

A Tanács határozata (2013. november 19.) a Régiók Bizottsága egy osztrák póttagjának kinevezéséről

45

*

A Tanács 2013/685/KKBP határozata (2013. november 26.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról

46

2013/686/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. november 25.) az egyes bolgár tejfeldolgozó létesítményekben feldolgozott, nem megfelelő nyers tej vonatkozásában a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben megállapított átmeneti intézkedésekről szóló 2009/861/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2013) 8031. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2013) 8031. számú dokumentummal történt)

1

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 27.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 316/1

---

A TANÁCS 1203/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. november 26.)

az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 961/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. március 23-i 267/2012/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 46. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2012. március 23-án elfogadta az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2012. március 23-án elfogadta az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendeletet.

| (2) | A Törvényszék a T-489/10. (2) sz. ügyben 2013. szeptember 16-án hozott ítéletével megsemmisítette a Tanács azon határozatait, melyek értelmében az Islamic Republic of Iran Shipping Lines, Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Club, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Leadmarine, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd és a Valfajr 8th Shipping Line Co. felkerült a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek és szervezeteknek a 267/2012/EU rendelet IX. mellékletében foglalt jegyzékére. |
| --- | --- |

(2)

A Törvényszék a T-489/10. (2) sz. ügyben 2013. szeptember 16-án hozott ítéletével megsemmisítette a Tanács azon határozatait, melyek értelmében az Islamic Republic of Iran Shipping Lines, Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Club, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Leadmarine, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd és a Valfajr 8th Shipping Line Co. felkerült a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek és szervezeteknek a 267/2012/EU rendelet IX. mellékletében foglalt jegyzékére.

| (3) | Az Islamic Republic of Iran Shipping Lines, Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd és Valfajr 8th Shipping Line Co. szervezeteket a rájuk vonatkozó új indokolások alapján ismét fel kell venni a 267/2012/EU rendelet IX. mellékletében foglalt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékére. |
| --- | --- |

(3)

Az Islamic Republic of Iran Shipping Lines, Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd és Valfajr 8th Shipping Line Co. szervezeteket a rájuk vonatkozó új indokolások alapján ismét fel kell venni a 267/2012/EU rendelet IX. mellékletében foglalt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékére.

| (4) | A korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó, a 267/2012/EU rendelet IX. mellékletének részét képező személyek és szervezetek jegyzékében szereplő szervezetekre vonatkozó azonosító adatokat módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó, a 267/2012/EU rendelet IX. mellékletének részét képező személyek és szervezetek jegyzékében szereplő szervezetekre vonatkozó azonosító adatokat módosítani kell.

| (5) | Három szervezetet le kell venni a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékéről, |
| --- | --- |

(5)

Három szervezetet le kell venni a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékéről,

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek a kihirdetése napján hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek a kihirdetése napján hatályba kell lépnie.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 267/2012/EU rendelet IX. melléklete az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  HL L 88., 2012.3.24., 1. o.

1

(2)  A Törvényszék 2013. szeptember 16-i ítélete a T-489/10. számú ügyben. Islamic Republic of Iran Shipping Lines és társai kontra az Európai Unió Tanácsa.

2

Islamic Republic of Iran Shipping Lines és társai kontra az Európai Unió Tanácsa.

---

MELLÉKLET

I.   A 267/2012/EU rendelet IX. mellékletében szereplő jegyzék az alább felsorolt szervezetekkel egészül ki:

III.   Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL)

B.   Szervezetek

| | Név | Azonosító adatok | Indoklás | A jegyzékbe való felvétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL) | No. 37, Aseman Tower (Sky Tower), Sayyade Shirazee Square, Pasdaran Ave., PO Box 19395-1311, Tehran. Iran;
  Az IRISL IMO-számai: 9051624; 9465849; 7632826; 7632814; 9465760; 8107581; 9226944; 7620550; 9465863; 9226956; 7375363; 9465758; 9270696; 9193214; 8107579; 9193197; 8108559; 8105284; 9465746; 9346524; 9465851; 8112990 | Az IRISL fegyverekkel kapcsolatos anyagok Iránból való szállításában vesz részt, megsértve az ENSZ BT 1747 (2007) sz. határozatának 5. pontját. Az ENSZ Biztonsági Tanácsa Iránnal foglalkozó szankcióbizottságának 2009-ben három alkalommal jelentették a határozat egyértelmű megsértését. | 2013.11.27. |
| 2. | Bushehr Shipping Company Limited (más néven: Bimeh Iran) | 143/1 Tower Road Sliema, Slm 1604, Malta;
  Cégjegyzékszám: C 37422;
  c/o Hafiz Darya Shipping Company, No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran;
  IMO-szám: 9270658 | A Bushehr Shipping Company Limited az IRISL tulajdonában van. | 2013.11.27. |
| 3. | Hafiz Darya Shipping Lines (HDSL)
  (más néven: HDS Lines) | No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran. | A HDSL tényleges tulajdonosként átvette az Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL) több vízi járművét. Ennek alapján a HDSL az IRISL nevében jár el. | 2013.11.27. |
| 4. | Irano Misr Shipping Company
  (más néven: Nefertiti Shipping) | 6, El Horeya Rd., El Attarein, Alexandria, Egypt;
  Inside Damietta Port, New Damietta City, Damietta, Egypt;
  403, El NahdaSt., Port Said, Port Said, Egypt. | Az Irano Misr Shipping Company az IRISL egyiptomi képviselőjeként alapvető szolgáltatásokat nyújt az IRISL-nek. | 2013.11.27. |
| 5. | Irinvestship Ltd | 10 Greycoat Place, London SW1P 1SB, United Kingdom;
  Company Registration Number # 41101 79 | Az Irinvestship Ltd az IRISL tulajdonában van. | 2013.11.27. |
| 6. | IRISL (Malta) Ltd | Flat 1, 143 Tower Road, Sliema SLM 1604, Malta;
  Cégjegyzékszám: C 33735 | Az IRISL (Malta) Ltd többségi tulajdonosa az IRISL, az IRISL tulajdonában lévő IRISL Europe GmbH-n keresztül. Ennek alapján az IRISL Malta Ltd az IRISL ellenőrzése alatt áll. | 2013.11.27. |
| 7. | IRISL Europe GmbH (Hamburg) | Schottweg 5, 22087 Hamburg, Germany;
  Héa-azonosítószám: DE217283818
  Cégjegyzékszám: HRB 81573 | Az IRISL Europe GmbH (Hamburg) IRISL tulajdonában van. | 2013.11.27. |
| 8. | IRISL Marine Services and Engineering Company (más néven: Qeshm Ramouz Gostar) | Sarbandar Gas Station, PO Box 199, Bandar Imam Khomeini, Iran;
  Karim Khan Zand Avenue (vagy: Karimkhan Avenue), Iran Shahr Shomai (vagy: Northern Iranshahr Street), No 221, Tehran, Iran;
  Qesm Ramouz Gostar címe: No. 86, Khalij-E-Fars Complex, Imam Gholi Khan Blvd, Qeshm Island, Iran vagy 86 2nd Floor Khajie Fars, Commercial Complex, Emam Gholi Khan Avenue, Qeshm, Iran;
  Shahaid Rajaee Port Road, Kilometer of 8, Before Tavanir Power Station, Bandar Abbas, Iran. | Az IRISL Marine Services and Engineering Company az IRISL ellenőrzése alatt áll. | 2013.11.27. |
| 9. | ISI Maritime Limited (Malta) | 147/1 St. Lucia Street, Valetta, Vlt 1185, Malta;
  Cégjegyzékszám: C 28940
  c/o IranoHind Shipping Co. Ltd., Mehrshad Street, Sedaghat St., opp. Park Mellat vali-e-asr Ave., Tehran, Iran | Az ISI Maritime Limited (Malta)az Irano Hind Shipping Company 100 %-os tulajdonában van, amelynek viszont többségi tulajdonosa az IRISL. Ennek megfelelően, a Maritime Limited (Malta) az IRISL ellenőrzése alatt áll.. Az ENSZ megállapította, hogy az Irano Hind Shipping Company az IRISL tulajdonában van, annak ellenőrzése alatt áll, illetve annak nevében jár el. | 2013.11.27. |
| 10. | Khazar Shipping Lines (Bandar Anzali) | End of Shahid Mostafa, Khomeini St., Tohid Square, Bandar Anzali 1711-324, Iran, P.O. Box 43145. | A Khazar Shipping Line az IRISL tulajdonában van. | 2013.11.27. |
| 11. | Marble Shipping Limited
  (Malta) | 143/1 Tower Road, Sliema, Slm 1604, Malta;
  Cégjegyzékszám: C 41949 | A Marble Shipping Limited
  (Malta) az IRISL tulajdonában van. | 2013.11.27. |
| 12. | Safiran Payam Darya (SAPID) Shipping Company
  (más néven: Safiran Payam Darya Shipping Lines, SAPID Shipping Company) | 33241 - Narenjestan 8th ST, Artesh Blvd, Aghdasieh, PO Box 19635-1116, Tehran, Iran. | Safiran Payam Darya (SAPID) tényleges tulajdonosként átvette az Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL) több vízi járművét. Ennek alapján az IRISL nevében jár el. | 2013.11.27. |
| 13. | Shipping Computer Services Company (SCSCOL) | No 37, Asseman, Shahid Sayyad Shirazees Ave, P.O. Box 1587553-1351, Tehran, Iran. | A Shipping Computer Services Company az IRISL ellenőrzése alatt áll. | 2013.11.27. |
| 14. | Soroush Saramin Asatir (SSA)
  (más néven: Soroush Sarzamin Asatir Ship Management Company, Rabbaran Omid Darya Ship Management Company, Sealeaders) | No 14 (alt. 5), Shabnam Alley, Fajr Street, Shahid Motahhari Avenue, PO Box 196365-1114, Tehran, Iran. | A Soroush Saramin Asatir (SSA) az Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL) több vízi járművét működteti és igazgatja. Ennek alapján az IRISL nevében jár el, és annak alapvető szolgáltatásokat nyújt. | 2013.11.27. |
| 15. | South Way Shipping Agency Co. Ltd
  (más néven: Hoopad Darya Shipping Agent) | Hoopad Darya Shipping Agency Company, No 101, Shabnam Alley, Ghaem Magham Street, Tehran, Iran;
  Bandar Abbas Branch: Hoopad Darya Shipping Agency building, Imam Khomeini Blvd, Bandar Abbas, Iran;
  Imam Khomieni Branch: Hoopad Darya Shipping Agency building B.I.K. port complex, Bandar Imam Khomeini, Iran;
  Khorramshahr Branch: Flat no.2-2nd floor, SSL Building, Coastal Blvd, between City Hall and Post Office, Khorramshahr, Iran;
  Assaluyeh Branch: Opposite to city post office, no.2 telecommunication center, Bandar Assaluyeh, Iran;
  Chabahar Branch: Cím: nem áll rendelkezésre;
  Bushehr Branch: Cím: nem áll rendelkezésre. | A South Way Shipping Agency Co Ltd az IRISL nevében Iránban konténerátrakási tevékenységeket, Bandar Abbasban pedig flottaszemélyzeti szolgáltatásokat igazgat. Ennek alapján a South Way Shipping Agency Co Ltd az IRISL nevében jár el. | 2013.11.27. |
| 16. | Valfajr 8th Shipping Line
  (más néven: Valjafr 8th Shipping Line, Valfajr) | No 119, Corner Shabnam Alley, Shoaa Square, Ghaem Magam Farahani, Tehran, Iran P.O. Box 15875/4155
  Abyar Alley, Corner of Shahid Azodi St. & Karim Khan Zand Ave., Tehran, Iran;
  Shahid Azodi St., Karim Khan Zand Ave., Abiar Alley, PO Box 4155, Tehran, Iran. | A Valfajr 8th Shipping Line az IRISL tulajdonában van. | 2013.11.27. |

Név

Azonosító adatok

Indoklás

A jegyzékbe való felvétel időpontja

1.

Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL)

No. 37, Aseman Tower (Sky Tower), Sayyade Shirazee Square, Pasdaran Ave., PO Box 19395-1311, Tehran. Iran;

Az IRISL IMO-számai: 9051624; 9465849; 7632826; 7632814; 9465760; 8107581; 9226944; 7620550; 9465863; 9226956; 7375363; 9465758; 9270696; 9193214; 8107579; 9193197; 8108559; 8105284; 9465746; 9346524; 9465851; 8112990

Az IRISL fegyverekkel kapcsolatos anyagok Iránból való szállításában vesz részt, megsértve az ENSZ BT 1747 (2007) sz. határozatának 5. pontját. Az ENSZ Biztonsági Tanácsa Iránnal foglalkozó szankcióbizottságának 2009-ben három alkalommal jelentették a határozat egyértelmű megsértését.

2013.11.27.

2.

Bushehr Shipping Company Limited (más néven: Bimeh Iran)

143/1 Tower Road Sliema, Slm 1604, Malta;

Cégjegyzékszám: C 37422;

c/o Hafiz Darya Shipping Company, No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran;

IMO-szám: 9270658

A Bushehr Shipping Company Limited az IRISL tulajdonában van.

2013.11.27.

3.

Hafiz Darya Shipping Lines (HDSL)

(más néven: HDS Lines)

No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran.

A HDSL tényleges tulajdonosként átvette az Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL) több vízi járművét. Ennek alapján a HDSL az IRISL nevében jár el.

2013.11.27.

4.

Irano Misr Shipping Company

(más néven: Nefertiti Shipping)

6, El Horeya Rd., El Attarein, Alexandria, Egypt;

Inside Damietta Port, New Damietta City, Damietta, Egypt;

403, El NahdaSt., Port Said, Port Said, Egypt.

Az Irano Misr Shipping Company az IRISL egyiptomi képviselőjeként alapvető szolgáltatásokat nyújt az IRISL-nek.

2013.11.27.

5.

Irinvestship Ltd

10 Greycoat Place, London SW1P 1SB, United Kingdom;

Company Registration Number # 41101 79

Az Irinvestship Ltd az IRISL tulajdonában van.

2013.11.27.

6.

IRISL (Malta) Ltd

Flat 1, 143 Tower Road, Sliema SLM 1604, Malta;

Cégjegyzékszám: C 33735

Az IRISL (Malta) Ltd többségi tulajdonosa az IRISL, az IRISL tulajdonában lévő IRISL Europe GmbH-n keresztül. Ennek alapján az IRISL Malta Ltd az IRISL ellenőrzése alatt áll.

2013.11.27.

7.

IRISL Europe GmbH (Hamburg)

Schottweg 5, 22087 Hamburg, Germany;

Héa-azonosítószám: DE217283818

Cégjegyzékszám: HRB 81573

Az IRISL Europe GmbH (Hamburg) IRISL tulajdonában van.

2013.11.27.

8.

IRISL Marine Services and Engineering Company (más néven: Qeshm Ramouz Gostar)

Sarbandar Gas Station, PO Box 199, Bandar Imam Khomeini, Iran;

Karim Khan Zand Avenue (vagy: Karimkhan Avenue), Iran Shahr Shomai (vagy: Northern Iranshahr Street), No 221, Tehran, Iran;

Qesm Ramouz Gostar címe: No. 86, Khalij-E-Fars Complex, Imam Gholi Khan Blvd, Qeshm Island, Iran vagy 86 2nd Floor Khajie Fars, Commercial Complex, Emam Gholi Khan Avenue, Qeshm, Iran;

Shahaid Rajaee Port Road, Kilometer of 8, Before Tavanir Power Station, Bandar Abbas, Iran.

Az IRISL Marine Services and Engineering Company az IRISL ellenőrzése alatt áll.

2013.11.27.

9.

ISI Maritime Limited (Malta)

147/1 St. Lucia Street, Valetta, Vlt 1185, Malta;

Cégjegyzékszám: C 28940

c/o IranoHind Shipping Co. Ltd., Mehrshad Street, Sedaghat St., opp. Park Mellat vali-e-asr Ave., Tehran, Iran

Az ISI Maritime Limited (Malta)az Irano Hind Shipping Company 100 %-os tulajdonában van, amelynek viszont többségi tulajdonosa az IRISL. Ennek megfelelően, a Maritime Limited (Malta) az IRISL ellenőrzése alatt áll.. Az ENSZ megállapította, hogy az Irano Hind Shipping Company az IRISL tulajdonában van, annak ellenőrzése alatt áll, illetve annak nevében jár el.

2013.11.27.

10.

Khazar Shipping Lines (Bandar Anzali)

End of Shahid Mostafa, Khomeini St., Tohid Square, Bandar Anzali 1711-324, Iran, P.O. Box 43145.

A Khazar Shipping Line az IRISL tulajdonában van.

2013.11.27.

11.

Marble Shipping Limited

(Malta)

143/1 Tower Road, Sliema, Slm 1604, Malta;

Cégjegyzékszám: C 41949

A Marble Shipping Limited

(Malta) az IRISL tulajdonában van.

2013.11.27.

12.

Safiran Payam Darya (SAPID) Shipping Company

(más néven: Safiran Payam Darya Shipping Lines, SAPID Shipping Company)

33241 - Narenjestan 8th ST, Artesh Blvd, Aghdasieh, PO Box 19635-1116, Tehran, Iran.

Safiran Payam Darya (SAPID) tényleges tulajdonosként átvette az Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL) több vízi járművét. Ennek alapján az IRISL nevében jár el.

2013.11.27.

13.

Shipping Computer Services Company (SCSCOL)

No 37, Asseman, Shahid Sayyad Shirazees Ave, P.O. Box 1587553-1351, Tehran, Iran.

A Shipping Computer Services Company az IRISL ellenőrzése alatt áll.

2013.11.27.

14.

Soroush Saramin Asatir (SSA)

(más néven: Soroush Sarzamin Asatir Ship Management Company, Rabbaran Omid Darya Ship Management Company, Sealeaders)

No 14 (alt. 5), Shabnam Alley, Fajr Street, Shahid Motahhari Avenue, PO Box 196365-1114, Tehran, Iran.

A Soroush Saramin Asatir (SSA) az Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL) több vízi járművét működteti és igazgatja. Ennek alapján az IRISL nevében jár el, és annak alapvető szolgáltatásokat nyújt.

2013.11.27.

15.

South Way Shipping Agency Co. Ltd

(más néven: Hoopad Darya Shipping Agent)

Hoopad Darya Shipping Agency Company, No 101, Shabnam Alley, Ghaem Magham Street, Tehran, Iran;

Bandar Abbas Branch: Hoopad Darya Shipping Agency building, Imam Khomeini Blvd, Bandar Abbas, Iran;

Imam Khomieni Branch: Hoopad Darya Shipping Agency building B.I.K. port complex, Bandar Imam Khomeini, Iran;

Khorramshahr Branch: Flat no.2-2nd floor, SSL Building, Coastal Blvd, between City Hall and Post Office, Khorramshahr, Iran;

Assaluyeh Branch: Opposite to city post office, no.2 telecommunication center, Bandar Assaluyeh, Iran;

Chabahar Branch: Cím: nem áll rendelkezésre;

Bushehr Branch: Cím: nem áll rendelkezésre.

A South Way Shipping Agency Co Ltd az IRISL nevében Iránban konténerátrakási tevékenységeket, Bandar Abbasban pedig flottaszemélyzeti szolgáltatásokat igazgat. Ennek alapján a South Way Shipping Agency Co Ltd az IRISL nevében jár el.

2013.11.27.

16.

Valfajr 8th Shipping Line

(más néven: Valjafr 8th Shipping Line, Valfajr)

No 119, Corner Shabnam Alley, Shoaa Square, Ghaem Magam Farahani, Tehran, Iran P.O. Box 15875/4155

Abyar Alley, Corner of Shahid Azodi St. & Karim Khan Zand Ave., Tehran, Iran;

Shahid Azodi St., Karim Khan Zand Ave., Abiar Alley, PO Box 4155, Tehran, Iran.

A Valfajr 8th Shipping Line az IRISL tulajdonában van.

2013.11.27.

II.   Az alább felsorolt szervezeteket le kell venni a 267/2012/EU rendelet IX. mellékletében foglalt jegyzékről.

| | Iran Transfo |
| --- | --- |

Iran Transfo

| | Oil Turbo Compressor Company (OTC) |
| --- | --- |

Oil Turbo Compressor Company (OTC)

| | Sakhte Turbopomp va Kompressor (SATAK) (más néven: Turbo Compressor Manufacturer, TCMFG)] |
| --- | --- |

Sakhte Turbopomp va Kompressor (SATAK) (más néven: Turbo Compressor Manufacturer, TCMFG)]

III.   Az alábbi szervezetre vonatkozó, a 267/2012/EU rendelet IX. mellékletében szereplő bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

I.   1 A nukleáris tevékenységekben vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató szervezetek jegyzéke

B.   Szervezetek

| | Név | Azonosító adatok | Indoklás | A jegyzékbe való felvétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | MASNA (Modierat Saakht Niroogahye Atomi Iran) Managing Company for the Construction of Nuclear Power Plants | P.O. Box 14395-1359, Tehran, Iran | Az AEOI és a Novin Energy alá tartozó szervezet (az ENSZ BT 1737. sz. határozata mindkettőt megnevezi). Részt vesz az atomreaktorok fejlesztésében. | 2010.7.26. |

Név

Azonosító adatok

Indoklás

A jegyzékbe való felvétel időpontja

1.

MASNA (Modierat Saakht Niroogahye Atomi Iran) Managing Company for the Construction of Nuclear Power Plants

P.O. Box 14395-1359, Tehran, Iran

Az AEOI és a Novin Energy alá tartozó szervezet (az ENSZ BT 1737. sz. határozata mindkettőt megnevezi). Részt vesz az atomreaktorok fejlesztésében.

2010.7.26.

---

| 27.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 316/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 316/6

---

A BIZOTTSÁG 1204/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. november 25.)

a 798/2008/EK rendeletnek az egyes húsok, húskészítmények, tojás és tojáskészítmények Unióba történő behozatalára engedélyezett harmadik országok jegyzékében a Moldovai Köztársaságra vonatkozó bejegyzés tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke bevezető fordulatára, 8. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére és 8. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 11. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2002/99/EK irányelv megállapítja az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek uniós termelésére, feldolgozására, forgalmazására, valamint harmadik országokból történő behozatalára irányadó általános állat-egészségügyi szabályokat, és rendelkezik a különleges szabályokról és bizonyítványok kiállításáról árutovábbítás esetében. |
| --- | --- |

(1)

A 2002/99/EK irányelv megállapítja az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek uniós termelésére, feldolgozására, forgalmazására, valamint harmadik országokból történő behozatalára irányadó általános állat-egészségügyi szabályokat, és rendelkezik a különleges szabályokról és bizonyítványok kiállításáról árutovábbítás esetében.

| (2) | Az azon harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékének megállapításáról, ahonnan baromfi és baromfitermékek behozhatók a Közösségbe és átszállíthatók a Közösségen, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeinek megállapításáról szóló, 2008. augusztus 8-i 798/2008/EK bizottsági rendelet (3) előírja, hogy egyes áruk kizárólag abban az esetben hozhatók be az Unióba, illetve szállíthatók át az Unió területén, ha a rendelet I. mellékletének 1. részében szereplő táblázatban felsorolt harmadik országokból, területekről, övezetekből, illetve területi egységekből származnak. A rendelet az ilyen árukra vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeit is meghatározza. E követelmények azt is figyelembe veszik, hogy szükség van-e további garanciákra az említett harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek állat-egészségügyi státusa alapján. A 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 2. részében szerepelnek azok a további garanciák, amelyeknek ezeknek az áruknak meg kell felelniük. |
| --- | --- |

(2)

Az azon harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékének megállapításáról, ahonnan baromfi és baromfitermékek behozhatók a Közösségbe és átszállíthatók a Közösségen, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeinek megállapításáról szóló, 2008. augusztus 8-i 798/2008/EK bizottsági rendelet (3) előírja, hogy egyes áruk kizárólag abban az esetben hozhatók be az Unióba, illetve szállíthatók át az Unió területén, ha a rendelet I. mellékletének 1. részében szereplő táblázatban felsorolt harmadik országokból, területekről, övezetekből, illetve területi egységekből származnak. A rendelet az ilyen árukra vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeit is meghatározza. E követelmények azt is figyelembe veszik, hogy szükség van-e további garanciákra az említett harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek állat-egészségügyi státusa alapján. A 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 2. részében szerepelnek azok a további garanciák, amelyeknek ezeknek az áruknak meg kell felelniük.

| (3) | A Moldovai Köztársaság szerepel a harmadik országok által a 96/23/EK tanácsi irányelv 29. cikkének megfelelően benyújtott tervek jóváhagyásáról szóló, 2011. március 16-i 2011/163/EU bizottsági határozat (4) jegyzékében, és szermaradék-megfigyelési tervét a tojásra vonatkozóan jóváhagyták. |
| --- | --- |

(3)

A Moldovai Köztársaság szerepel a harmadik országok által a 96/23/EK tanácsi irányelv 29. cikkének megfelelően benyújtott tervek jóváhagyásáról szóló, 2011. március 16-i 2011/163/EU bizottsági határozat (4) jegyzékében, és szermaradék-megfigyelési tervét a tojásra vonatkozóan jóváhagyták.

| (4) | A Moldovai Köztársaság kérelmet intézett a Bizottsághoz, hogy engedélyezze számára a tojástermékek Unióba való behozatalát, és ezzel kapcsolatban információkat nyújtott be. A tojástermékek esetében alkalmazott hőkezelés elhanyagolható szintűre csökkenti az említett termékekkel járó lehetséges állat-egészségügyi kockázatokat. Ennek megfelelően e harmadik országot helyénvaló felvenni a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. részében szereplő jegyzékbe. |
| --- | --- |

(4)

A Moldovai Köztársaság kérelmet intézett a Bizottsághoz, hogy engedélyezze számára a tojástermékek Unióba való behozatalát, és ezzel kapcsolatban információkat nyújtott be. A tojástermékek esetében alkalmazott hőkezelés elhanyagolható szintűre csökkenti az említett termékekkel járó lehetséges állat-egészségügyi kockázatokat. Ennek megfelelően e harmadik országot helyénvaló felvenni a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. részében szereplő jegyzékbe.

| (5) | A 798/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 798/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 798/2008/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

1

(2)  HL L 139., 2004.4.30., 206. o.

2

(3)  HL L 226., 2008.8.23., 1. o.

3

(4)  HL L 70., 2011.3.17., 40. o.

4

---

MELLÉKLET

A 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. része a „KR – Koreai Köztársaság” bejegyzést követően a Moldovai Köztársaságra vonatkozó alábbi bejegyzéssel egészül ki:

| „MD – Moldovai Köztársaság | MD–0 | Az egész ország | EP” | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„MD – Moldovai Köztársaság

MD–0

Az egész ország

EP”

---

| 27.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 316/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 316/8

---

A BIZOTTSÁG 1205/2013/EU RENDELETE

(2013. november 26.)

a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás kezdeményezése

| (1) | 2013. február 28-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK vagy érintett ország) származó szolárüveg Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását. |
| --- | --- |

(1)

2013. február 28-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK vagy érintett ország) származó szolárüveg Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.

| (2) | A dömpingellenes vizsgálat megindítására azt követően került sor, hogy 2013. január 15-én az EU ProSun Glass (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be az Unió teljes szolárüveg-termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A dömpingellenes vizsgálat megindítására azt követően került sor, hogy 2013. január 15-én az EU ProSun Glass (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be az Unió teljes szolárüveg-termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.

| (3) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően a Bizottságot tájékoztatták, hogy hibás az eljárás megindításáról szóló értesítés 2. pontjában szereplő termékmeghatározás. Ennek megfelelően az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3) közzétették az eljárás megindításáról szóló értesítés helyesbítését, amelyben javították ezt a kisebb hibát. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően a Bizottságot tájékoztatták, hogy hibás az eljárás megindításáról szóló értesítés 2. pontjában szereplő termékmeghatározás. Ennek megfelelően az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3) közzétették az eljárás megindításáról szóló értesítés helyesbítését, amelyben javították ezt a kisebb hibát.

| (4) | A Bizottság 2013. április 27-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (4) útján párhuzamos szubvencióellenes eljárás megindítását is bejelentette a KNK-ból származó szolárüveg Unióba történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2013. április 27-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (4) útján párhuzamos szubvencióellenes eljárás megindítását is bejelentette a KNK-ból származó szolárüveg Unióba történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított.

1.2.   Nyilvántartásba vétel

| (5) | A panaszbejelentéssel együtt az érintett országból származó szolárüvegimport nyilvántartásba vételére irányuló kérelmet is benyújtottak, amelyet azonban 2013. október 2-án visszavontak. |
| --- | --- |

(5)

A panaszbejelentéssel együtt az érintett országból származó szolárüvegimport nyilvántartásba vételére irányuló kérelmet is benyújtottak, amelyet azonban 2013. október 2-án visszavontak.

1.3.   Az érintett felek

| (6) | Az eljárás megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, a KNK-ban működő ismert exportáló gyártókat, az ismert importőröket, kereskedőket, felhasználókat, beszállítókat és a KNK hatóságait. Valamennyi érdekelt fél számára lehetőséget biztosított, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertesse álláspontját, és meghallgatást kérjen. A Bizottság a lehetséges analóg országok gyártóit is tájékoztatta az eljárás megindításáról, és egyúttal felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(6)

Az eljárás megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, a KNK-ban működő ismert exportáló gyártókat, az ismert importőröket, kereskedőket, felhasználókat, beszállítókat és a KNK hatóságait. Valamennyi érdekelt fél számára lehetőséget biztosított, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertesse álláspontját, és meghallgatást kérjen. A Bizottság a lehetséges analóg országok gyártóit is tájékoztatta az eljárás megindításáról, és egyúttal felkérte őket a részvételre.

1.3.1.   Mintavétel

a)   Mintavétel az uniós gyártók körében

| (7) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelenleg hét aktív gyártó alkotja, amelyek közül kettő kkv-nak minősülő vállalkozás. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy összeállított egy uniós gyártókból álló ideiglenes mintát. Ez a minta négy olyan uniós gyártóból állt, amelyekről a Bizottság a vizsgálat megindítása előtt tudta, hogy szolárüveget gyártanak. A mintát a Bizottság a hasonló termék 2012. január 1. és 2012. december 31. közötti legnagyobb reprezentatív értékesített mennyisége alapján választotta ki. A mintába felvett uniós gyártók termelése az uniós gyártás több mint 50 %-át tette ki. A Bizottság az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához mellékelt megjegyzés útján értesítette az érdekelt feleket az uniós gyártók javasolt mintájáról. Az uniós gyártókat emellett a Bizottság levélben is tájékoztatta a javasolt mintáról. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az érdekelt feleket arra is felkérték, hogy ismertessék az ideiglenes mintával kapcsolatos álláspontjukat. |
| --- | --- |

(7)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelenleg hét aktív gyártó alkotja, amelyek közül kettő kkv-nak minősülő vállalkozás. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy összeállított egy uniós gyártókból álló ideiglenes mintát. Ez a minta négy olyan uniós gyártóból állt, amelyekről a Bizottság a vizsgálat megindítása előtt tudta, hogy szolárüveget gyártanak. A mintát a Bizottság a hasonló termék 2012. január 1. és 2012. december 31. közötti legnagyobb reprezentatív értékesített mennyisége alapján választotta ki. A mintába felvett uniós gyártók termelése az uniós gyártás több mint 50 %-át tette ki. A Bizottság az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához mellékelt megjegyzés útján értesítette az érdekelt feleket az uniós gyártók javasolt mintájáról. Az uniós gyártókat emellett a Bizottság levélben is tájékoztatta a javasolt mintáról. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az érdekelt feleket arra is felkérték, hogy ismertessék az ideiglenes mintával kapcsolatos álláspontjukat.

| (8) | Egy kkv jelezte szándékát, hogy be kíván kerülni a mintába. Ezt a vállalatot a Bizottság egy magas értékesítési volumenű vállalattal együtt felvette a mintába, amelyből egyúttal eltávolította a legalacsonyabb értékesítési volumenű vállalatot. Az ideiglenesen kiválasztott mintával kapcsolatban nem érkezett további észrevétel. Végeredményben tehát a Bizottság két vállalattal bővítette az eredetileg javasolt mintában szereplők körét, illetve egy vállalatot kivett a mintából. |
| --- | --- |

(8)

Egy kkv jelezte szándékát, hogy be kíván kerülni a mintába. Ezt a vállalatot a Bizottság egy magas értékesítési volumenű vállalattal együtt felvette a mintába, amelyből egyúttal eltávolította a legalacsonyabb értékesítési volumenű vállalatot. Az ideiglenesen kiválasztott mintával kapcsolatban nem érkezett további észrevétel. Végeredményben tehát a Bizottság két vállalattal bővítette az eredetileg javasolt mintában szereplők körét, illetve egy vállalatot kivett a mintából.

| (9) | Az ellenőrző látogatásokat követően a Bizottság úgy határozott, hogy az öt vállalatot tömörítő mintából kivesz egy vállalatot, amelyről bebizonyosodott, hogy az uniós gazdasági ágazat szempontjából nem tekinthető reprezentatívnak. Pontosabban: a vállalat működésének kezdeti szakaszában volt (ami az uniós gazdasági ágazat egészére nem volt jellemző) és emiatt a jövedelmezőségi tendencia nem nyújtott volna hiteles képet az uniós gazdasági ágazat helyzetéről. |
| --- | --- |

(9)

Az ellenőrző látogatásokat követően a Bizottság úgy határozott, hogy az öt vállalatot tömörítő mintából kivesz egy vállalatot, amelyről bebizonyosodott, hogy az uniós gazdasági ágazat szempontjából nem tekinthető reprezentatívnak. Pontosabban: a vállalat működésének kezdeti szakaszában volt (ami az uniós gazdasági ágazat egészére nem volt jellemző) és emiatt a jövedelmezőségi tendencia nem nyújtott volna hiteles képet az uniós gazdasági ágazat helyzetéről.

| (10) | Az uniós gyártók mintáját tehát végül négy uniós gyártó alkotta. A végleges minta az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítésének 79 %-át képviseli, és így az uniós gazdasági ágazat szempontjából reprezentatívnak minősül. |
| --- | --- |

(10)

Az uniós gyártók mintáját tehát végül négy uniós gyártó alkotta. A végleges minta az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítésének 79 %-át képviseli, és így az uniós gazdasági ágazat szempontjából reprezentatívnak minősül.

| (11) | A hét uniós gyártóból három kérelmezte, hogy az alaprendelet 19. cikke alapján kilétüket kezeljék bizalmasan. Állításuk szerint üzleti tevékenységüket igen kedvezőtlenül befolyásolhatja kilétük nyilvánosságra hozatala. A kérelmeket megvizsgálták és jogosnak találták. Az uniós gyártók kis számára való tekintettel az a döntés született, hogy az anonimitásuk megőrzését nem kérő uniós gyártók kilétét sem fedik fel, mert e vállalatok megnevezése révén esetleg a többi vállalat kilétét is meg lehetne állapítani. Az Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (a továbbiakban: GMB/IF) kiléte azonban már ismert, mert a vállalat nyilvánosan bejelentette, hogy egyike volt a panasz benyújtóinak. |
| --- | --- |

(11)

A hét uniós gyártóból három kérelmezte, hogy az alaprendelet 19. cikke alapján kilétüket kezeljék bizalmasan. Állításuk szerint üzleti tevékenységüket igen kedvezőtlenül befolyásolhatja kilétük nyilvánosságra hozatala. A kérelmeket megvizsgálták és jogosnak találták. Az uniós gyártók kis számára való tekintettel az a döntés született, hogy az anonimitásuk megőrzését nem kérő uniós gyártók kilétét sem fedik fel, mert e vállalatok megnevezése révén esetleg a többi vállalat kilétét is meg lehetne állapítani. Az Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (a továbbiakban: GMB/IF) kiléte azonban már ismert, mert a vállalat nyilvánosan bejelentette, hogy egyike volt a panasz benyújtóinak.

b)   Mintavétel a független importőrök körében

| (12) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte valamennyi független importőrt, hogy jelentkezzen, és bocsássa rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelő információkat. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte valamennyi független importőrt, hogy jelentkezzen, és bocsássa rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelő információkat.

| (13) | Négy független importőr töltötte ki az eljárás megindításáról szóló értesítéshez csatolt formanyomtatványt, míg mindössze két importőr válaszolt a konkrét kérdőívre. Az együttműködő importőrök kis számára való tekintettel a Bizottság nem tartotta szükségesnek a mintavételt. |
| --- | --- |

(13)

Négy független importőr töltötte ki az eljárás megindításáról szóló értesítéshez csatolt formanyomtatványt, míg mindössze két importőr válaszolt a konkrét kérdőívre. Az együttműködő importőrök kis számára való tekintettel a Bizottság nem tartotta szükségesnek a mintavételt.

c)   Mintavétel az exportáló gyártók esetében

| (14) | Tekintettel az exportáló gyártók nagy számára, az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt helyeztek kilátásba a dömping meghatározására. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte valamennyi exportáló gyártót, hogy jelentkezzen, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően bocsássa rendelkezésre az érintett termékkel kapcsolatosan 2012. január 1. és 2012. december 31. között folytatott tevékenységeire vonatkozó alapvető információkat. |
| --- | --- |

(14)

Tekintettel az exportáló gyártók nagy számára, az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt helyeztek kilátásba a dömping meghatározására. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte valamennyi exportáló gyártót, hogy jelentkezzen, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően bocsássa rendelkezésre az érintett termékkel kapcsolatosan 2012. január 1. és 2012. december 31. között folytatott tevékenységeire vonatkozó alapvető információkat.

| (15) | Tizenkét – az unióba irányuló kínai export összesen több mint 95 %-át képviselő – kínai exportáló gyártó vagy exportáló gyártókat tömörítő vállalatcsoport nyújtotta be a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. |
| --- | --- |

(15)

Tizenkét – az unióba irányuló kínai export összesen több mint 95 %-át képviselő – kínai exportáló gyártó vagy exportáló gyártókat tömörítő vállalatcsoport nyújtotta be a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában.

| (16) | A benyújtott adatok alapján és összhangban az alaprendelet 17. cikkével a Bizottság öt exportáló gyártóból álló ideiglenes mintát választott ki a szolárüveg Unióba irányuló exportjának azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen meg lehetett vizsgálni. |
| --- | --- |

(16)

A benyújtott adatok alapján és összhangban az alaprendelet 17. cikkével a Bizottság öt exportáló gyártóból álló ideiglenes mintát választott ki a szolárüveg Unióba irányuló exportjának azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen meg lehetett vizsgálni.

| (17) | A javasolt mintáról valamennyi érdekelt felet, továbbá a KNK hatóságait is tájékoztatták, illetve felkérték, hogy tegyék meg észrevételeiket. A benyújtott észrevételek vizsgálatát követően a Bizottság úgy határozott, hogy nem változtat az öt vállalatból álló javasolt minta összetételén, és a végleges mintáról valamennyi érdekelt felet megfelelően tájékoztatta. |
| --- | --- |

(17)

A javasolt mintáról valamennyi érdekelt felet, továbbá a KNK hatóságait is tájékoztatták, illetve felkérték, hogy tegyék meg észrevételeiket. A benyújtott észrevételek vizsgálatát követően a Bizottság úgy határozott, hogy nem változtat az öt vállalatból álló javasolt minta összetételén, és a végleges mintáról valamennyi érdekelt felet megfelelően tájékoztatta.

| (18) | A vizsgálat a későbbiekben megállapította, hogy a mintába felvett exportáló gyártók közül kettő az Unióba irányuló exportértékesítésükre vonatkozóan túl magas értéket adott meg, és ezért indokolatlanul kerültek be a mintába. Ennek alapján mindkét vállalatot kizárták a mintából, miután lehetőséget biztosítottak számukra, hogy megtegyék észrevételeiket. A vállalatok által benyújtott észrevételek alapos elemzését követően a Bizottság megállapította, hogy nem szándékosan szolgáltattak téves adatokat, és úgy döntött, hogy a továbbiakban is az alaprendelet 18. cikke szerinti együttműködő feleknek tekinti őket. |
| --- | --- |

(18)

A vizsgálat a későbbiekben megállapította, hogy a mintába felvett exportáló gyártók közül kettő az Unióba irányuló exportértékesítésükre vonatkozóan túl magas értéket adott meg, és ezért indokolatlanul kerültek be a mintába. Ennek alapján mindkét vállalatot kizárták a mintából, miután lehetőséget biztosítottak számukra, hogy megtegyék észrevételeiket. A vállalatok által benyújtott észrevételek alapos elemzését követően a Bizottság megállapította, hogy nem szándékosan szolgáltattak téves adatokat, és úgy döntött, hogy a továbbiakban is az alaprendelet 18. cikke szerinti együttműködő feleknek tekinti őket.

| (19) | Az említett kizárásokat követően a Bizottság mérlegelte, hogy további exportáló gyártókkal bővíti a mintát. Tekintettel azonban arra, hogy mindkét kizárásra a vizsgálat késői szakaszában került sor, ez nem tűnt megvalósíthatónak, mert így veszélybe került volna a vizsgálat jogszabályban előírt határidőn belüli lezárása. |
| --- | --- |

(19)

Az említett kizárásokat követően a Bizottság mérlegelte, hogy további exportáló gyártókkal bővíti a mintát. Tekintettel azonban arra, hogy mindkét kizárásra a vizsgálat késői szakaszában került sor, ez nem tűnt megvalósíthatónak, mert így veszélybe került volna a vizsgálat jogszabályban előírt határidőn belüli lezárása.

| (20) | A szolárüveg exportáló gyártóit, illetve exportáló gyártók csoportjait tömörítő felülvizsgált minta tehát a következő:






  — | Flat Solar Glass Group Co., Ltd, és a vele kapcsolatban álló vállalatok (a továbbiakban: Flat Glass csoport); |
| --- | --- | --- |

(20)

A szolárüveg exportáló gyártóit, illetve exportáló gyártók csoportjait tömörítő felülvizsgált minta tehát a következő:

—

Flat Solar Glass Group Co., Ltd, és a vele kapcsolatban álló vállalatok (a továbbiakban: Flat Glass csoport);

| — | Xinyi PV Products (Anhui/Anhuj) Holdings (a továbbiakban: Xinyi) és a vele kapcsolatban álló kereskedő; |
| --- | --- |

—

Xinyi PV Products (Anhui/Anhuj) Holdings (a továbbiakban: Xinyi) és a vele kapcsolatban álló kereskedő;

| — | Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, és kapcsolt vállalatai (a továbbiakban: Hehe csoport). |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, és kapcsolt vállalatai (a továbbiakban: Hehe csoport).

| (21) | Miután a Bizottság tudomást szerzett arról, hogy két exportáló gyártó túl magas exportértékesítési adatokat nyújtott be (lásd a (18) preambulumbekezdést), kiigazította a KNK-ból származó érintett termék exportértékesítésének összmennyiségét. Az együttműködő exportáló gyártók adatai alapján a végső minta több mint 50 %-át tette ki az érintett termék 2012. január 1. és 2012. december 31. között exportált összmennyiségének, és így reprezentatívnak minősül a KNK-ból az Unióba exportált szolárüveg összmennyisége tekintetében. |
| --- | --- |

(21)

Miután a Bizottság tudomást szerzett arról, hogy két exportáló gyártó túl magas exportértékesítési adatokat nyújtott be (lásd a (18) preambulumbekezdést), kiigazította a KNK-ból származó érintett termék exportértékesítésének összmennyiségét. Az együttműködő exportáló gyártók adatai alapján a végső minta több mint 50 %-át tette ki az érintett termék 2012. január 1. és 2012. december 31. között exportált összmennyiségének, és így reprezentatívnak minősül a KNK-ból az Unióba exportált szolárüveg összmennyisége tekintetében.

d)   Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (22) | A Bizottság kérdőíveket küldött valamennyi kérdőívet igénylő kínai exportáló gyártónak, illetve a mintába felvett uniós gyártóknak, a független importőröknek és azok szövetségeinek, továbbá azon felhasználóknak, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkeztek. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság kérdőíveket küldött valamennyi kérdőívet igénylő kínai exportáló gyártónak, illetve a mintába felvett uniós gyártóknak, a független importőröknek és azok szövetségeinek, továbbá azon felhasználóknak, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkeztek.

| (23) | Négy kínai exportáló gyártó, a mintába felvett összes uniós gyártó, két független uniós importőr és tizenkét felhasználó küldött vissza kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(23)

Négy kínai exportáló gyártó, a mintába felvett összes uniós gyártó, két független uniós importőr és tizenkét felhasználó küldött vissza kitöltött kérdőívet.

| (24) | A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping és az abból eredő kár, valamint az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. Az alábbi vállalatok vagy vállalatcsoportok telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat:






  (a) | uniós gyártók






  — | GMB/IF és a bizalmasan kezelendő vállalatok. |
| --- | --- | --- | --- |

(24)

A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping és az abból eredő kár, valamint az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. Az alábbi vállalatok vagy vállalatcsoportok telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat:

(a)

uniós gyártók

—

GMB/IF és a bizalmasan kezelendő vállalatok.

| (b) | importőrök






  — | Vetrad NV, Hollandia |
| --- | --- | --- |

(b)

importőrök

—

Vetrad NV, Hollandia

| (c) | felhasználók






  — | Sunerg Solar SRL, Olaszország |
| --- | --- | --- |

(c)

felhasználók

—

Sunerg Solar SRL, Olaszország

| (d) | a KNK-ban működő exportáló gyártók:






  — | a mintában szereplő vállalatok:






  — | Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (a továbbiakban: Flat Glass csoport); |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

a KNK-ban működő exportáló gyártók:

—

a mintában szereplő vállalatok:

—

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (a továbbiakban: Flat Glass csoport);

| — | Xinyi PV Products (Anhui/Anhuj) Holdings Ltd és Xinyi Solar (Hongkong) Limited (a továbbiakban: Xinyi csoport); |
| --- | --- |

—

Xinyi PV Products (Anhui/Anhuj) Holdings Ltd és Xinyi Solar (Hongkong) Limited (a továbbiakban: Xinyi csoport);

| — | Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), és Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (a továbbiakban: Hehe csoport). |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), és Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (a továbbiakban: Hehe csoport).

| — | egyedi vizsgálat alá vont vállalat:






  — | Henan Yuhua New Material Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

—

egyedi vizsgálat alá vont vállalat:

—

Henan Yuhua New Material Co. Ltd.

| (e) | analóg országbeli gyártó:






  — | Mivel a rendes értéket olyan KNK-beli exportáló gyártók tekintetében is meg kellett állapítani, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontja értelmében nem részesülhetnek piacgazdasági elbánásban, az alábbi vállalat telephelyein tettek ellenőrző látogatást azzal a céllal, hogy az analóg országnak kiválasztott Törökországból származó adatok alapján megállapítsák a rendes értéket:






  — | Trakya Cam Sanayii A.Ș., Törökország. |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

analóg országbeli gyártó:

—

Mivel a rendes értéket olyan KNK-beli exportáló gyártók tekintetében is meg kellett állapítani, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontja értelmében nem részesülhetnek piacgazdasági elbánásban, az alábbi vállalat telephelyein tettek ellenőrző látogatást azzal a céllal, hogy az analóg országnak kiválasztott Törökországból származó adatok alapján megállapítsák a rendes értéket:

—

Trakya Cam Sanayii A.Ș., Törökország.

1.3.2.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (25) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2012. január 1. és 2012. december 31. közötti időszakot (a továbbiakban: vizsgálati időszak) ölelte fel. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2009. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(25)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2012. január 1. és 2012. december 31. közötti időszakot (a továbbiakban: vizsgálati időszak) ölelte fel. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2009. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

| (26) | A jelenlegi vizsgálat tárgyát képező termék a szolárüveg (a továbbiakban: érintett termék) 300 ppm-nél alacsonyabb vastartalmú, (a 300-2 500 nm közötti tartományban, AM1,5 sugárzás mellett mérve) 88 %-nál magasabb napenergia áteresztésű, (EN 12150 szabvány szerint mérve) 250 °C-ig hőálló, (EN 12150 szabvány szerint mérve) Δ 150 K hőlökésállóságú, és (EN 1288-3 szabvány szerint mérve) 90 N/mm2 vagy ennél nagyobb mechanikai szilárdságú edzett nátronmész síküvegből. |
| --- | --- |

(26)

A jelenlegi vizsgálat tárgyát képező termék a szolárüveg (a továbbiakban: érintett termék) 300 ppm-nél alacsonyabb vastartalmú, (a 300-2 500 nm közötti tartományban, AM1,5 sugárzás mellett mérve) 88 %-nál magasabb napenergia áteresztésű, (EN 12150 szabvány szerint mérve) 250 °C-ig hőálló, (EN 12150 szabvány szerint mérve) Δ 150 K hőlökésállóságú, és (EN 1288-3 szabvány szerint mérve) 90 N/mm2 vagy ennél nagyobb mechanikai szilárdságú edzett nátronmész síküvegből.

| (27) | Az érintett terméket jelenleg az ex 7007 19 80 KN-kód alá sorolják be. |
| --- | --- |

(27)

Az érintett terméket jelenleg az ex 7007 19 80 KN-kód alá sorolják be.

| (28) | A szolárüveg a villamosenergia-fejlesztésre szolgáló kristályos szilícium fényelektromos modulok és vékonyréteg fényelektromos modulok, valamint a melegvíz előállítására alkalmazott sík termikus napkollektorok gyártásához használt egyik elem. |
| --- | --- |

(28)

A szolárüveg a villamosenergia-fejlesztésre szolgáló kristályos szilícium fényelektromos modulok és vékonyréteg fényelektromos modulok, valamint a melegvíz előállítására alkalmazott sík termikus napkollektorok gyártásához használt egyik elem.

2.2.   Hasonló termék

| (29) | A vizsgálat bebizonyította, hogy az érintett termék és a KNK belföldi piacán gyártott és értékesített termék, valamint az Unióban az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített termék és az analóg országnak választott Törökország belföldi piacán gyártott és értékesített termék azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel, valamint azonos alapvető felhasználási területekkel rendelkeznek. Ezek a termékek tehát az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen „hasonló termékeknek” minősíthetők. |
| --- | --- |

(29)

A vizsgálat bebizonyította, hogy az érintett termék és a KNK belföldi piacán gyártott és értékesített termék, valamint az Unióban az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített termék és az analóg országnak választott Törökország belföldi piacán gyártott és értékesített termék azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel, valamint azonos alapvető felhasználási területekkel rendelkeznek. Ezek a termékek tehát az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen „hasonló termékeknek” minősíthetők.

2.3.   A termékkört érintő kérelmek

| (30) | Az egyik importőr kérelmezte, hogy az üvegházak építéséhez használt kertészeti üveget vonják ki a vizsgálat hatálya alól, azzal érvelve, hogy az üvegházakhoz igen különböző méretű üvegeket alkalmaznak, míg a szolárüveget kizárólag bizonyos méretekben állítják elő. Az importőr továbbá tanúsítvánnyal igazolta, hogy importja 300 ppm-nél magasabb vastartalmú üveget is magában foglal. Az importált kertészeti üveg e része nyilvánvalóan nem tartozik a jelenlegi vizsgálat hatálya alá. |
| --- | --- |

(30)

Az egyik importőr kérelmezte, hogy az üvegházak építéséhez használt kertészeti üveget vonják ki a vizsgálat hatálya alól, azzal érvelve, hogy az üvegházakhoz igen különböző méretű üvegeket alkalmaznak, míg a szolárüveget kizárólag bizonyos méretekben állítják elő. Az importőr továbbá tanúsítvánnyal igazolta, hogy importja 300 ppm-nél magasabb vastartalmú üveget is magában foglal. Az importált kertészeti üveg e része nyilvánvalóan nem tartozik a jelenlegi vizsgálat hatálya alá.

| (31) | Egy másik importőr kérelmezte, hogy az általa importált és állítása szerint a szolárüveggel megegyező, illetve a szolárüvegéhez igen hasonló műszaki jellemzőkkel rendelkező (üvegpolcokhoz, panelbetétekhez, asztallapokhoz, tolóajtóbetétekhez, felső panelekhez stb. használt) bútorüveget vonják ki a vizsgálat hatálya alól, mert annak végfelhasználási módja eltér a szolárüvegétől. A benyújtott bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy az importőr által behozott üvegek nagyobb része nem felel meg a szolárüveg fenti (26) preambulumbekezdésben meghatározott összes műszaki jellemzőjének. Konkrétabban, az importált üvegek hat típusa 300 ppm-nél jóval magasabb vastartalommal rendelkezik, míg a vastartalom egy típus esetében nem éri el a 300 ppm-t, napenergia-áteresztésük viszont jelentősen elmarad a szolárüvegként történő besoroláshoz szükséges 88 %-os minimális értéktől. Az importőr érvelése szerint annak ellenére, hogy az említett üvegtípusok nem felelnek meg a szolárüveg – fenti (26) preambulumbekezdésben ismertetett – műszaki jellemzőinek, megfelelnek a szolárüvegként történő besorolás elsődleges feltételének, vagyis edzett nátronmész síküvegek. A Bizottság azt az előzetes álláspontot képviseli, hogy kizárólag a szolárüveg összes műszaki jellemzőjének megfelelő üvegtípusok tartoznak a vizsgálat hatálya alá. Ennek alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a fentiekben említett, e konkrét importőr által importált üvegtípusokra nem terjed ki a vizsgálat hatálya. |
| --- | --- |

(31)

Egy másik importőr kérelmezte, hogy az általa importált és állítása szerint a szolárüveggel megegyező, illetve a szolárüvegéhez igen hasonló műszaki jellemzőkkel rendelkező (üvegpolcokhoz, panelbetétekhez, asztallapokhoz, tolóajtóbetétekhez, felső panelekhez stb. használt) bútorüveget vonják ki a vizsgálat hatálya alól, mert annak végfelhasználási módja eltér a szolárüvegétől. A benyújtott bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy az importőr által behozott üvegek nagyobb része nem felel meg a szolárüveg fenti (26) preambulumbekezdésben meghatározott összes műszaki jellemzőjének. Konkrétabban, az importált üvegek hat típusa 300 ppm-nél jóval magasabb vastartalommal rendelkezik, míg a vastartalom egy típus esetében nem éri el a 300 ppm-t, napenergia-áteresztésük viszont jelentősen elmarad a szolárüvegként történő besoroláshoz szükséges 88 %-os minimális értéktől. Az importőr érvelése szerint annak ellenére, hogy az említett üvegtípusok nem felelnek meg a szolárüveg – fenti (26) preambulumbekezdésben ismertetett – műszaki jellemzőinek, megfelelnek a szolárüvegként történő besorolás elsődleges feltételének, vagyis edzett nátronmész síküvegek. A Bizottság azt az előzetes álláspontot képviseli, hogy kizárólag a szolárüveg összes műszaki jellemzőjének megfelelő üvegtípusok tartoznak a vizsgálat hatálya alá. Ennek alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a fentiekben említett, e konkrét importőr által importált üvegtípusokra nem terjed ki a vizsgálat hatálya.

| (32) | Ugyanakkor a jelenlegi szakaszban az érintett termék meghatározása alá tartozik a kertészeti, illetve bútorüveg valamennyi olyan típusa, amely a szolárüveggel megegyező műszaki jellemzőkkel rendelkezik, mivel adott esetben ezeket fel lehet használni szolárüvegként. |
| --- | --- |

(32)

Ugyanakkor a jelenlegi szakaszban az érintett termék meghatározása alá tartozik a kertészeti, illetve bútorüveg valamennyi olyan típusa, amely a szolárüveggel megegyező műszaki jellemzőkkel rendelkezik, mivel adott esetben ezeket fel lehet használni szolárüvegként.

| (33) | Az importőr kifejtette továbbá, hogy az úsztatott üveget ki kell vonni a termékkörből, mert azt más eljárással állítják elő, mint az importőr által egyetlen szolárüvegtípusnak tekintett hengerelt üveget. Emellett, mivel állítása szerint a szolárüvegtermékek nem helyettesíthetők úsztatott üvegből készített lakberendezési termékekkel, az úsztatott üveg nem minősül hasonló terméknek és ki kell vonni a vizsgálat hatálya alól. A Bizottság azt az ideiglenes álláspontot képviseli, hogy az úsztatott üveg nem zárható ki a termékkörből mivel megfelel a fenti (26) preambulumbekezdésben megjelölt összes műszaki jellemzőnek. A vizsgálat továbbá arra is rámutatott, hogy az úsztatott üveg egyértelműen alkalmazható szolárüvegként, és azt az uniós gazdasági ágazat és a kínai exportőrök egyaránt előállítják. Mindezek alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az úsztatott üvegre továbbra is kiterjed a vizsgálat hatálya. |
| --- | --- |

(33)

Az importőr kifejtette továbbá, hogy az úsztatott üveget ki kell vonni a termékkörből, mert azt más eljárással állítják elő, mint az importőr által egyetlen szolárüvegtípusnak tekintett hengerelt üveget. Emellett, mivel állítása szerint a szolárüvegtermékek nem helyettesíthetők úsztatott üvegből készített lakberendezési termékekkel, az úsztatott üveg nem minősül hasonló terméknek és ki kell vonni a vizsgálat hatálya alól. A Bizottság azt az ideiglenes álláspontot képviseli, hogy az úsztatott üveg nem zárható ki a termékkörből mivel megfelel a fenti (26) preambulumbekezdésben megjelölt összes műszaki jellemzőnek. A vizsgálat továbbá arra is rámutatott, hogy az úsztatott üveg egyértelműen alkalmazható szolárüvegként, és azt az uniós gazdasági ágazat és a kínai exportőrök egyaránt előállítják. Mindezek alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az úsztatott üvegre továbbra is kiterjed a vizsgálat hatálya.

3.   DÖMPING

3.1.   Piacgazdasági elbánás

| (34) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a KNK-ból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdése szerint állapítják meg azon exportáló gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumoknak. |
| --- | --- |

(34)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a KNK-ból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdése szerint állapítják meg azon exportáló gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumoknak.

| (35) | Ezek a kritériumok a tájékozódás megkönnyítése érdekében a következőképpen foglalhatók össze:






  (1) | a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értéket tükrözik; |
| --- | --- | --- |

(35)

Ezek a kritériumok a tájékozódás megkönnyítése érdekében a következőképpen foglalhatók össze:

(1)

a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értéket tükrözik;

| (2) | a vállalkozás átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak; |
| --- | --- |

(2)

a vállalkozás átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;

| (3) | nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások; |
| --- | --- |

(3)

nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;

| (4) | a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; valamint |
| --- | --- |

(4)

a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; valamint

| (5) | a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik. |
| --- | --- |

(5)

a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.

| (36) | Tíz együttműködő vállalat nyújtott be piacgazdasági elbánás iránti kérelmet az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján, és töltött ki piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot a megadott határidőn belül. Az alaprendelet 2 cikke (7) bekezdésének d) pontjával összhangban a mintát alkotó vállalatok, valamint az egyedi vizsgálat alá vont vállalat esetében elvégezték a piacgazdasági elbánáshoz kapcsolódó ellenőrzést (lásd az alábbi (48) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(36)

Tíz együttműködő vállalat nyújtott be piacgazdasági elbánás iránti kérelmet az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján, és töltött ki piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot a megadott határidőn belül. Az alaprendelet 2 cikke (7) bekezdésének d) pontjával összhangban a mintát alkotó vállalatok, valamint az egyedi vizsgálat alá vont vállalat esetében elvégezték a piacgazdasági elbánáshoz kapcsolódó ellenőrzést (lásd az alábbi (48) preambulumbekezdést).

| (37) | Ennek alapján az alábbi négy vállalat vagy vállalatcsoport tekintetében született döntés a piacgazdasági elbánásra vonatkozóan:






  — | a mintába felvett vállalatok






  — | Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (Flat Glass csoport); |
| --- | --- | --- | --- |

(37)

Ennek alapján az alábbi négy vállalat vagy vállalatcsoport tekintetében született döntés a piacgazdasági elbánásra vonatkozóan:

—

a mintába felvett vállalatok

—

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (Flat Glass csoport);

| — | Xinyi PV Products (Anhui/Anhuj) Holdings Ltd és Xinyi Solar (Hongkong) Limited (Xinyi csoport); |
| --- | --- |

—

Xinyi PV Products (Anhui/Anhuj) Holdings Ltd és Xinyi Solar (Hongkong) Limited (Xinyi csoport);

| — | Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), és Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (Hehe csoport). |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), és Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (Hehe csoport).

| — | egyedi vizsgálat alá vont vállalat:






  — | Henan Yuhua New Material Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

—

egyedi vizsgálat alá vont vállalat:

—

Henan Yuhua New Material Co. Ltd.

| (38) | A Bizottság megvizsgált minden szükségesnek ítélt információt, és a szóban forgó vállalatok telephelyén ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben közölt adatokat. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság megvizsgált minden szükségesnek ítélt információt, és a szóban forgó vállalatok telephelyén ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben közölt adatokat.

| (39) | A kapcsolódó felek esetében a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy az egymással kapcsolatban álló vállalatok csoportja mint egész megfelel-e a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Ezért ha a kérelmező leányvállalata vagy más KNK-beli, vele kapcsolatban álló vállalat akár közvetlenül, akár közvetve részt vesz az érintett termék gyártásában vagy értékesítésében, a piacgazdasági elbánásra irányuló vizsgálatot az egyes vállalatokra külön-külön és a vállalatcsoport egészére vonatkozóan is el kell végezni. |
| --- | --- |

(39)

A kapcsolódó felek esetében a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy az egymással kapcsolatban álló vállalatok csoportja mint egész megfelel-e a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Ezért ha a kérelmező leányvállalata vagy más KNK-beli, vele kapcsolatban álló vállalat akár közvetlenül, akár közvetve részt vesz az érintett termék gyártásában vagy értékesítésében, a piacgazdasági elbánásra irányuló vizsgálatot az egyes vállalatokra külön-külön és a vállalatcsoport egészére vonatkozóan is el kell végezni.

| (40) | Ennek alapján a négy exportáló gyártó (vállaltcsoport) által benyújtott piacgazdasági elbánás iránti kérelmek vizsgálata tizenegy jogalanyra terjedt ki. |
| --- | --- |

(40)

Ennek alapján a négy exportáló gyártó (vállaltcsoport) által benyújtott piacgazdasági elbánás iránti kérelmek vizsgálata tizenegy jogalanyra terjedt ki.

| (41) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a piacgazdasági elbánást igénylő négy exportáló gyártó (vállalatcsoport) egyike sem tudta bizonyítani az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt valamennyi kritériumnak való megfelelést. |
| --- | --- |

(41)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a piacgazdasági elbánást igénylő négy exportáló gyártó (vállalatcsoport) egyike sem tudta bizonyítani az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt valamennyi kritériumnak való megfelelést.

| (42) | Konkrétabban: három exportáló gyártó nem felelt meg a piacgazdasági elbánás második feltételének, mivel sem egyénileg, sem pedig csoportként nem bizonyították, hogy átlátható könyvelést vezettek, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetettek. |
| --- | --- |

(42)

Konkrétabban: három exportáló gyártó nem felelt meg a piacgazdasági elbánás második feltételének, mivel sem egyénileg, sem pedig csoportként nem bizonyították, hogy átlátható könyvelést vezettek, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetettek.

| (43) | Emellett a négy exportáló gyártó közül egyetlen sem bizonyította – sem egyénileg, sem pedig csoportként –, hogy esetükben nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. Ezek a vállalatok, illetve vállalatcsoportok tehát nem feleltek meg a piacgazdasági elbánás harmadik feltételének. Konkrétabban: mind a négy exportáló gyártó, illetve exportáló gyártók csoportja részesült adókedvezményekből. |
| --- | --- |

(43)

Emellett a négy exportáló gyártó közül egyetlen sem bizonyította – sem egyénileg, sem pedig csoportként –, hogy esetükben nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. Ezek a vállalatok, illetve vállalatcsoportok tehát nem feleltek meg a piacgazdasági elbánás harmadik feltételének. Konkrétabban: mind a négy exportáló gyártó, illetve exportáló gyártók csoportja részesült adókedvezményekből.

| (44) | Az egyik exportáló gyártó azért sem felelt meg a harmadik feltételnek, mert a vizsgálati időszakban (illetve azt megelőzően) a csoport több, nehéz pénzügyi helyzetben lévő vállalata olyan kamat mellett jutott jelentős finanszírozáshoz, amelyet rendes piacgazdasági körülmények között csak stabil pénzügyi helyzetű vállalatoknak biztosítanak. Az exportáló gyártók egy másik csoportja amiatt nem felelt meg a harmadik feltételnek, mert a csoporthoz tartozó egyes vállalatok állami tulajdonban lévő vállalattól kedvezményes áron vásároltak földgázt. |
| --- | --- |

(44)

Az egyik exportáló gyártó azért sem felelt meg a harmadik feltételnek, mert a vizsgálati időszakban (illetve azt megelőzően) a csoport több, nehéz pénzügyi helyzetben lévő vállalata olyan kamat mellett jutott jelentős finanszírozáshoz, amelyet rendes piacgazdasági körülmények között csak stabil pénzügyi helyzetű vállalatoknak biztosítanak. Az exportáló gyártók egy másik csoportja amiatt nem felelt meg a harmadik feltételnek, mert a csoporthoz tartozó egyes vállalatok állami tulajdonban lévő vállalattól kedvezményes áron vásároltak földgázt.

| (45) | Az érintett vállalatokat, a KNK hatóságait és a panaszost a Bizottság tájékoztatta a piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat eredményéről, és felkérte őket, hogy tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(45)

Az érintett vállalatokat, a KNK hatóságait és a panaszost a Bizottság tájékoztatta a piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat eredményéről, és felkérte őket, hogy tegyék meg észrevételeiket.

| (46) | A benyújtott észrevételek nem változtattak a Bizottság ideiglenes megállapításain. 2013. szeptember 13-án, a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontja szerinti tagállami egyeztetést követően valamennyi kérelmezőt külön és hivatalos úton tájékoztatták az egyes piacgazdasági elbánások iránti kérelmek kapcsán meghozott végleges bizottsági döntésről. |
| --- | --- |

(46)

A benyújtott észrevételek nem változtattak a Bizottság ideiglenes megállapításain. 2013. szeptember 13-án, a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontja szerinti tagállami egyeztetést követően valamennyi kérelmezőt külön és hivatalos úton tájékoztatták az egyes piacgazdasági elbánások iránti kérelmek kapcsán meghozott végleges bizottsági döntésről.

| (47) | Ennek értelmében a piacgazdasági elbánást kérelmező KNK-beli négy exportáló gyártó, illetve exportáló gyártókat tömörítő csoport közül egyetlen sem tudta bizonyítani, hogy megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott valamennyi feltételnek, így piacgazdasági elbánás iránti kérelmüket elutasították. |
| --- | --- |

(47)

Ennek értelmében a piacgazdasági elbánást kérelmező KNK-beli négy exportáló gyártó, illetve exportáló gyártókat tömörítő csoport közül egyetlen sem tudta bizonyítani, hogy megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott valamennyi feltételnek, így piacgazdasági elbánás iránti kérelmüket elutasították.

3.2.   Egyedi vizsgálat

| (48) | A mintában eredetileg szereplő, majd a későbbiekben (lásd a (18) preambulumbekezdést) mintából kizárt két exportáló gyártó közül egy kérelmet nyújtott be, hogy amennyiben nem kerül be a mintába, esetében az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdése szerint egyedi vizsgálatot végezzenek. A mintából történt kizárását követően, illetve mivel már sor került a piacgazdasági elbánáshoz kapcsolódó ellenőrző látogatásra (lásd a (37) preambulumbekezdést) az a döntés született, hogy a szóban forgó vállalat egyedi vizsgálata nem jelentene túlzott terhet. A mintán kívüli többi exportáló gyártó nem kérelmezett egyedi vizsgálatot. |
| --- | --- |

(48)

A mintában eredetileg szereplő, majd a későbbiekben (lásd a (18) preambulumbekezdést) mintából kizárt két exportáló gyártó közül egy kérelmet nyújtott be, hogy amennyiben nem kerül be a mintába, esetében az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdése szerint egyedi vizsgálatot végezzenek. A mintából történt kizárását követően, illetve mivel már sor került a piacgazdasági elbánáshoz kapcsolódó ellenőrző látogatásra (lásd a (37) preambulumbekezdést) az a döntés született, hogy a szóban forgó vállalat egyedi vizsgálata nem jelentene túlzott terhet. A mintán kívüli többi exportáló gyártó nem kérelmezett egyedi vizsgálatot.

3.3.   Rendes érték

3.3.1.   Az analóg ország kiválasztása

| (49) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országbeli ár vagy számtanilag képzett érték alapján határozza meg, illetve abban esetben, ha nem tud azonosítani megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik országot, akkor a rendes értéket ugyanezen pont értelmében az uniós árak alapján állapítja meg. A Bizottság minden lehetőséget megvizsgál a megfelelő analóg ország kiválasztása tekintetében mielőtt úgy határoz, hogy az uniós árakat fogja alkalmazni. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országbeli ár vagy számtanilag képzett érték alapján határozza meg, illetve abban esetben, ha nem tud azonosítani megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik országot, akkor a rendes értéket ugyanezen pont értelmében az uniós árak alapján állapítja meg. A Bizottság minden lehetőséget megvizsgál a megfelelő analóg ország kiválasztása tekintetében mielőtt úgy határoz, hogy az uniós árakat fogja alkalmazni.

| (50) | Az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg észrevételeiket az analóg ország kiválasztásával, illetve az uniós árak alkalmazásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(50)

Az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg észrevételeiket az analóg ország kiválasztásával, illetve az uniós árak alkalmazásával kapcsolatban.

| (51) | Észrevételt a könnyűipari és a kézműipari termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (a továbbiakban: CCCLA), egy független importőr, valamint két kínai exportáló tett, amelyek mind az uniós árak alkalmazásával szemben foglaltak állást, és megfelelő analóg országként Törökországot és Indiát javasolták. |
| --- | --- |

(51)

Észrevételt a könnyűipari és a kézműipari termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (a továbbiakban: CCCLA), egy független importőr, valamint két kínai exportáló tett, amelyek mind az uniós árak alkalmazásával szemben foglaltak állást, és megfelelő analóg országként Törökországot és Indiát javasolták.

| (52) | A Bizottság szolgálatai annak érdekében, hogy a megfelelő analóg ország kiválasztásához minden lehetőséget megvizsgáljanak, miután a nyilvánosan hozzáférhető forrásokra támaszkodva tizenegy piacgazdasággal rendelkező harmadik országról állapították meg, hogy feltételezhetően rendelkeznek szolárüveggyártással, felkérték a szóban forgó országok 24 vállalatát, hogy működjenek együtt a Bizottsággal. Ezek az országok a következők voltak: Ausztrália, India, Indonézia, Japán, Szaúd-Arábia, Dél-Afrika, Dél-Korea, Tajvan, Thaiföld, Törökország és az Egyesült Államok. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság szolgálatai annak érdekében, hogy a megfelelő analóg ország kiválasztásához minden lehetőséget megvizsgáljanak, miután a nyilvánosan hozzáférhető forrásokra támaszkodva tizenegy piacgazdasággal rendelkező harmadik országról állapították meg, hogy feltételezhetően rendelkeznek szolárüveggyártással, felkérték a szóban forgó országok 24 vállalatát, hogy működjenek együtt a Bizottsággal. Ezek az országok a következők voltak: Ausztrália, India, Indonézia, Japán, Szaúd-Arábia, Dél-Afrika, Dél-Korea, Tajvan, Thaiföld, Törökország és az Egyesült Államok.

| (53) | A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján – a KNK-n és az Unión kívül – kizárólag Indiában és Törökországban foglalkoztak a hasonló termék gyártásával. A Bizottság annak érdekében, hogy kellő alapossággal felmérhesse, hogy Törökország és India alkalmas-e megfelelő analóg országnak, megvizsgálta a hasonló termékkel kapcsolatos információkat, vagyis a két ország gyártóinak számát, belföldi piacaik méretét, importjuk mértékét, valamint a kereskedelmi és nem kereskedelmi jellegű akadályokat. Ugyanakkor mindössze egyetlen, törökországi vállalat lépett kapcsolatba a Bizottsággal és jelezte együttműködési szándékát, annak ellenére, hogy a Bizottság több kísérletet tett arra, hogy indiai gyártókat is bevonjon az együttműködésbe. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján – a KNK-n és az Unión kívül – kizárólag Indiában és Törökországban foglalkoztak a hasonló termék gyártásával. A Bizottság annak érdekében, hogy kellő alapossággal felmérhesse, hogy Törökország és India alkalmas-e megfelelő analóg országnak, megvizsgálta a hasonló termékkel kapcsolatos információkat, vagyis a két ország gyártóinak számát, belföldi piacaik méretét, importjuk mértékét, valamint a kereskedelmi és nem kereskedelmi jellegű akadályokat. Ugyanakkor mindössze egyetlen, törökországi vállalat lépett kapcsolatba a Bizottsággal és jelezte együttműködési szándékát, annak ellenére, hogy a Bizottság több kísérletet tett arra, hogy indiai gyártókat is bevonjon az együttműködésbe.

| (54) | Törökország piacgazdasággal rendelkező harmadik ország. A hasonló termékre kivetett legnagyobb kedvezményes importvám mértéke 3 %, míg a Törökország és az Unió közötti vámunió alapján a két fél között alkalmazott vám mértéke 0 %. Semmi jel nem utal egyéb vám, illetve nem kereskedelmi jellegű akadály jelenlétére. |
| --- | --- |

(54)

Törökország piacgazdasággal rendelkező harmadik ország. A hasonló termékre kivetett legnagyobb kedvezményes importvám mértéke 3 %, míg a Törökország és az Unió közötti vámunió alapján a két fél között alkalmazott vám mértéke 0 %. Semmi jel nem utal egyéb vám, illetve nem kereskedelmi jellegű akadály jelenlétére.

| (55) | A vizsgálatban való együttműködésre kész törökországi gyártó állítása szerint, ő az egyetlen olyan vállalat Törökországban, amely a hasonló terméket gyártja. A vállalat gyártása jelentős, a hasonló terméket a belföldi piac mellett exportra is értékesíti, mégpedig a belföldi eladási mennyiségeket meghaladó mértékben. |
| --- | --- |

(55)

A vizsgálatban való együttműködésre kész törökországi gyártó állítása szerint, ő az egyetlen olyan vállalat Törökországban, amely a hasonló terméket gyártja. A vállalat gyártása jelentős, a hasonló terméket a belföldi piac mellett exportra is értékesíti, mégpedig a belföldi eladási mennyiségeket meghaladó mértékben.

| (56) | A kereskedelmi, illetve nem kereskedelmi jellegű akadályok hiánya ellenére a vizsgálati időszakban a törökországi piacon gyakorlatilag nem importáltak szolárüveget. A bizottsági vizsgálat azt is megerősítette, hogy az analóg országbeli együttműködő gyártó a vizsgálati időszakban ésszerű mértékű, vagyis nem túl magas nyereséget ért el. |
| --- | --- |

(56)

A kereskedelmi, illetve nem kereskedelmi jellegű akadályok hiánya ellenére a vizsgálati időszakban a törökországi piacon gyakorlatilag nem importáltak szolárüveget. A bizottsági vizsgálat azt is megerősítette, hogy az analóg országbeli együttműködő gyártó a vizsgálati időszakban ésszerű mértékű, vagyis nem túl magas nyereséget ért el.

| (57) | A fentiekben ismertettek alapján és a vizsgálat jelenlegi szakaszában rendelkezésre adatok figyelembevételével, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében ideiglenesen Törökországot választották analóg országnak. |
| --- | --- |

(57)

A fentiekben ismertettek alapján és a vizsgálat jelenlegi szakaszában rendelkezésre adatok figyelembevételével, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében ideiglenesen Törökországot választották analóg országnak.

3.3.2.   Rendes érték

| (58) | Tekintettel arra, hogy minden piacgazdasági elbánás iránti kérelmet elutasítottak, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően valamennyi kínai exportáló gyártó esetében az analóg országbeli gyártótól kapott információk alapján állapították meg a rendes értéket. |
| --- | --- |

(58)

Tekintettel arra, hogy minden piacgazdasági elbánás iránti kérelmet elutasítottak, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően valamennyi kínai exportáló gyártó esetében az analóg országbeli gyártótól kapott információk alapján állapították meg a rendes értéket.

| (59) | Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék törökországi független fogyasztók számára történő értékesítése reprezentatív volt-e. Megállapítást nyert, hogy a törökországi együttműködő gyártó reprezentatív mennyiségben értékesíti a hasonló terméket a törökországi belföldi piacon ahhoz viszonyítva, hogy mennyi érintett terméket exportálnak az Unióba a mintában szereplő kínai exportáló gyártók. |
| --- | --- |

(59)

Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék törökországi független fogyasztók számára történő értékesítése reprezentatív volt-e. Megállapítást nyert, hogy a törökországi együttműködő gyártó reprezentatív mennyiségben értékesíti a hasonló terméket a törökországi belföldi piacon ahhoz viszonyítva, hogy mennyi érintett terméket exportálnak az Unióba a mintában szereplő kínai exportáló gyártók.

| (60) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében tekinthető-e úgy, hogy ezek az értékesítések rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. Ehhez a Bizottság megállapította a független vevők részére történő nyereséges értékesítés részarányát. Az értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta az előállítási költséget. Ennek érdekében meghatározták a törökországi gyártónál a vizsgálati időszak alatt felmerült előállítási költséget. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében tekinthető-e úgy, hogy ezek az értékesítések rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. Ehhez a Bizottság megállapította a független vevők részére történő nyereséges értékesítés részarányát. Az értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta az előállítási költséget. Ennek érdekében meghatározták a törökországi gyártónál a vizsgálati időszak alatt felmerült előállítási költséget.

| (61) | Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át az egységköltségnél magasabb áron értékesítették, és amelyek esetében az adott típus eladási árának súlyozott átlaga legalább az egységnyi előállítási költség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési mennyiségére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e. |
| --- | --- |

(61)

Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át az egységköltségnél magasabb áron értékesítették, és amelyek esetében az adott típus eladási árának súlyozott átlaga legalább az egységnyi előállítási költség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési mennyiségére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.

| (62) | Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki. |
| --- | --- |

(62)

Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.

| (63) | A nem nyereséges terméktípusokat illetően a rendes értéket a törökországi gyártó előállítási költségét használva állapították meg, hozzáadva az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket és a törökországi gyártó nyereséges terméktípusainak haszonkulcsát. |
| --- | --- |

(63)

A nem nyereséges terméktípusokat illetően a rendes értéket a törökországi gyártó előállítási költségét használva állapították meg, hozzáadva az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket és a törökországi gyártó nyereséges terméktípusainak haszonkulcsát.

| (64) | Minthogy a szolárüveg törökországi gyártási folyamata során a vizsgálati időszakban nem alkalmaztak bevonási eljárást és a törökországi szolárüveget egyetlen alkalommal sem úsztatott eljárással készítették, számos terméktípus esetében nem került sor értékesítésre a törökországi belföldi piacon. Azokra a KNK-ból az Unióba exportált terméktípusokra vonatkozóan tehát, amelyek a vizsgálati időszakban nem kerültek eladásra Törökországban, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban a törökországi analóg gyártó ésszerű értékesítési, adminisztratív és általános költséggel, valamint ésszerű haszonkulccsal növelt gyártási költsége alapján számították ki. A bevonási és úsztatott gyártási eljárás költségét az uniós gazdasági ágazattól származó adatok alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(64)

Minthogy a szolárüveg törökországi gyártási folyamata során a vizsgálati időszakban nem alkalmaztak bevonási eljárást és a törökországi szolárüveget egyetlen alkalommal sem úsztatott eljárással készítették, számos terméktípus esetében nem került sor értékesítésre a törökországi belföldi piacon. Azokra a KNK-ból az Unióba exportált terméktípusokra vonatkozóan tehát, amelyek a vizsgálati időszakban nem kerültek eladásra Törökországban, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban a törökországi analóg gyártó ésszerű értékesítési, adminisztratív és általános költséggel, valamint ésszerű haszonkulccsal növelt gyártási költsége alapján számították ki. A bevonási és úsztatott gyártási eljárás költségét az uniós gazdasági ágazattól származó adatok alapján határozták meg.

3.4.   Exportárak

| (65) | Az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(65)

Az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.

3.5.   Összehasonlítás

| (66) | A rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlították össze. A dömpingkülönbözeteket a mintában szereplő exportőrök egyedi, gyártelepi alapon megállapított árainak az analóg ország gyártójának belföldi értékesítési áraival vagy adott esetben számtanilag képzett rendes értékkel való összehasonlítása alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(66)

A rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlították össze. A dömpingkülönbözeteket a mintában szereplő exportőrök egyedi, gyártelepi alapon megállapított árainak az analóg ország gyártójának belföldi értékesítési áraival vagy adott esetben számtanilag képzett rendes értékkel való összehasonlítása alapján határozták meg.

| (67) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően – kiigazítások formájában biztosították az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételét. |
| --- | --- |

(67)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően – kiigazítások formájában biztosították az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételét.

| (68) | Ez alapján az összes esetben kiigazításokat végeztek a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, exportvámok és jutalékok tekintetében, amennyiben bebizonyosodott, hogy azok befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(68)

Ez alapján az összes esetben kiigazításokat végeztek a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, exportvámok és jutalékok tekintetében, amennyiben bebizonyosodott, hogy azok befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát.

3.6.   Dömpingkülönbözet

| (69) | A mintába felvett exportáló gyártók tekintetében az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a törökországi hasonló termék valamennyi típusa számtanilag képzett rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlították a megfelelő terméktípus exportárának súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(69)

A mintába felvett exportáló gyártók tekintetében az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a törökországi hasonló termék valamennyi típusa számtanilag képzett rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlították a megfelelő terméktípus exportárának súlyozott átlagával.

| (70) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintába felvett exportáló gyártók, valamint az egyedi vizsgálat alá vont gyártó esetében a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet meghatározására úgy került sor, hogy a Törökország vonatkozásában a hasonló termék egyes típusaira számtanilag képzett rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az egyes vállalatok exportárának súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(70)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintába felvett exportáló gyártók, valamint az egyedi vizsgálat alá vont gyártó esetében a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet meghatározására úgy került sor, hogy a Törökország vonatkozásában a hasonló termék egyes típusaira számtanilag képzett rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az egyes vállalatok exportárának súlyozott átlagával.

| (71) | A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban számították ki. Ezt a dömpingkülönbözetet a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözet alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(71)

A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban számították ki. Ezt a dömpingkülönbözetet a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözet alapján állapították meg.

| (72) | Az összes többi KNK-beli exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözetet – az alaprendelet 18. cikkének megfelelően – a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. A Bizottság e célból megállapította, hogy a KNK esetében milyen szintet ért el az együttműködés. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportmennyiségének az érintett országból Unióba irányuló export panaszban ismertetett összmennyiségéhez viszonyított aránya (lásd a (15) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(72)

Az összes többi KNK-beli exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözetet – az alaprendelet 18. cikkének megfelelően – a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. A Bizottság e célból megállapította, hogy a KNK esetében milyen szintet ért el az együttműködés. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportmennyiségének az érintett országból Unióba irányuló export panaszban ismertetett összmennyiségéhez viszonyított aránya (lásd a (15) preambulumbekezdést).

| (73) | Az együttműködés magas szintű, mivel a vizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártóktól származó behozatal az Unióba irányuló export több mint 80 %-át tette ki. Ennek alapján az összes többi KNK-beli exportáló gyártóra vonatkozó maradvány dömpingkülönbözetet a mintába felvett exportáló gyártókra meghatározott legmagasabb dömpingkülönbözet szintjén állapították meg. |
| --- | --- |

(73)

Az együttműködés magas szintű, mivel a vizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártóktól származó behozatal az Unióba irányuló export több mint 80 %-át tette ki. Ennek alapján az összes többi KNK-beli exportáló gyártóra vonatkozó maradvány dömpingkülönbözetet a mintába felvett exportáló gyártókra meghatározott legmagasabb dömpingkülönbözet szintjén állapították meg.

| (74) | Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők: | Vállalat neve | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- | --- |
| A mintában szereplő vállalatok | Flat Glass csoport | 86,2 % |
| Hehe csoport | 75,3 % |
| Xinyi csoport | 74,0 % |
| Egyéni dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat | Henan Yuhua | 31,9 % |
| A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok, amelyekre a minta átlagát alkalmazzák | | 79,8 % |
| Összes többi vállalat | | 86,2 % |

(74)

Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat neve

Ideiglenes dömpingkülönbözet

A mintában szereplő vállalatok

Flat Glass csoport

86,2 %

Hehe csoport

75,3 %

Xinyi csoport

74,0 %

Egyéni dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat

Henan Yuhua

31,9 %

A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok, amelyekre a minta átlagát alkalmazzák

79,8 %

Összes többi vállalat

86,2 %

4.   A KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása

| (75) | A vizsgálati időszakban 8 gyártó állította elő a hasonló terméket az Unióban. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében ezek a gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat). |
| --- | --- |

(75)

A vizsgálati időszakban 8 gyártó állította elő a hasonló terméket az Unióban. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében ezek a gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).

| (76) | A vizsgálati időszak alatti uniós össztermelés megállapításához az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló valamennyi információt – mint például a panaszos által szolgáltatott információkat, az uniós gazdasági ágazat szövetségétől (Glass for Europe) származó makrogazdasági adatokat, valamint a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívekre adott válaszokat – felhasználták. Az import volumenének és értékének meghatározásához az Eurostat adatait nem lehetett felhasználni, mert a szolárüveget a 7007 19 80 – Más – Rétegelt biztonsági üveg vámtarifaszám alá tartozó termékként importálják az Unióba, és e vámtarifaszám olyan termékeket is magában foglal, amelyek nem képezik a jelenlegi vizsgálat tárgyát. Az import volumenét és értékét a panaszos és az uniós gazdasági ágazat szövetsége által szolgáltatott adatok alapján állapították meg, amelyeket lehetőség szerint összevetettek a kérdőívekre adott válaszokkal. Ez alapján az uniós össztermelés becsült mértéke mintegy 21 734 000 m2 volt a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(76)

A vizsgálati időszak alatti uniós össztermelés megállapításához az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló valamennyi információt – mint például a panaszos által szolgáltatott információkat, az uniós gazdasági ágazat szövetségétől (Glass for Europe) származó makrogazdasági adatokat, valamint a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívekre adott válaszokat – felhasználták. Az import volumenének és értékének meghatározásához az Eurostat adatait nem lehetett felhasználni, mert a szolárüveget a 7007 19 80 – Más – Rétegelt biztonsági üveg vámtarifaszám alá tartozó termékként importálják az Unióba, és e vámtarifaszám olyan termékeket is magában foglal, amelyek nem képezik a jelenlegi vizsgálat tárgyát. Az import volumenét és értékét a panaszos és az uniós gazdasági ágazat szövetsége által szolgáltatott adatok alapján állapították meg, amelyeket lehetőség szerint összevetettek a kérdőívekre adott válaszokkal. Ez alapján az uniós össztermelés becsült mértéke mintegy 21 734 000 m2 volt a vizsgálati időszakban.

| (77) | A (10) preambulumbekezdésben ismertettek szerint négy uniós gyártót vettek fel a mintába, amely a hasonló termék uniós összértékesítésének 79 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(77)

A (10) preambulumbekezdésben ismertettek szerint négy uniós gyártót vettek fel a mintába, amely a hasonló termék uniós összértékesítésének 79 %-át tette ki.

4.2.   Az érintett uniós piac meghatározása

| (78) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a mintába felvett uniós gyártók közül egyik sem termelt saját célú felhasználásra. |
| --- | --- |

(78)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a mintába felvett uniós gyártók közül egyik sem termelt saját célú felhasználásra.

| (79) | Következésképpen e vizsgálat esetében szükségtelen a nem szabadpiaci értékesítések külön elemzése. |
| --- | --- |

(79)

Következésképpen e vizsgálat esetében szükségtelen a nem szabadpiaci értékesítések külön elemzése.

4.3.   Uniós felhasználás

| (80) | Az uniós felhasználást az uniós gyártók által uniós piacon értékesített összmennyiség alapján állapították meg, amelyből levonták az említett gyártók exportértékesítését, majd hozzáadták a KNK-ból, illetve más harmadik országokból származó behozatalt. Ahogy az már a fenti (76) preambulumbekezdésben is szerepelt, az uniós felhasználás meghatározásához a panaszos és az uniós gazdasági ágazat szövetsége (Glass for Europe) által benyújtott adatokat használták fel, amelyeket lehetőség szerint összevetettek a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott válaszaival. |
| --- | --- |

(80)

Az uniós felhasználást az uniós gyártók által uniós piacon értékesített összmennyiség alapján állapították meg, amelyből levonták az említett gyártók exportértékesítését, majd hozzáadták a KNK-ból, illetve más harmadik országokból származó behozatalt. Ahogy az már a fenti (76) preambulumbekezdésben is szerepelt, az uniós felhasználás meghatározásához a panaszos és az uniós gazdasági ágazat szövetsége (Glass for Europe) által benyújtott adatokat használták fel, amelyeket lehetőség szerint összevetettek a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott válaszaival.

| (81) | Az uniós felhasználás alakulása:

  1.   táblázat


  Uniós felhasználás (1 000 m2) | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 19 440 | 28 504 | 35 258 | 29 040 |
| Index | 100 | 147 | 181 | 149 |
| Forrás: Glass for Europe és a panaszos |

(81)

Az uniós felhasználás alakulása:

1.   táblázat

Uniós felhasználás (1 000 m2)

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

19 440

28 504

35 258

29 040

Index

100

147

181

149

Forrás: Glass for Europe és a panaszos

| (82) | A figyelembe vett időszakban az uniós összfelhasználás 49 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között, de 2011-hez viszonyítva a vizsgálati időszakban csökkent. Összességében a szolárüveg uniós felhasználása a 2009-es szinthez képest jelentősen nőtt. Ennek hátterében elsősorban a végtermékek, különösen a napelemmodulok megnövekedett felhasználása áll (lásd a (142) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(82)

A figyelembe vett időszakban az uniós összfelhasználás 49 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között, de 2011-hez viszonyítva a vizsgálati időszakban csökkent. Összességében a szolárüveg uniós felhasználása a 2009-es szinthez képest jelentősen nőtt. Ennek hátterében elsősorban a végtermékek, különösen a napelemmodulok megnövekedett felhasználása áll (lásd a (142) preambulumbekezdést).

4.4.   Az érintett országból származó behozatal

4.4.1.   Az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumene és piaci részesedése

| (83) | Az érintett országból származó Unióba irányuló dömpingelt behozatal a következőképpen alakult:

  2.   táblázat


  A behozatal volumene (1 000 m2) és piaci részesedése | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A KNK-ból származó behozatal volumene (1 000 m2) | 1 200 | 2 050 | 6 150 | 8 350 |
| Index | 100 | 171 | 513 | 696 |
| Piaci részesedés | 6,2 % | 7,2 % | 17,4 % | 28,8 % |
| Index | 100 | 117 | 283 | 466 |
| Forrás: Glass for Europe és a panaszos |

(83)

Az érintett országból származó Unióba irányuló dömpingelt behozatal a következőképpen alakult:

2.   táblázat

A behozatal volumene (1 000 m2) és piaci részesedése

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

A KNK-ból származó behozatal volumene (1 000 m2)

1 200

2 050

6 150

8 350

Index

100

171

513

696

Piaci részesedés

6,2 %

7,2 %

17,4 %

28,8 %

Index

100

117

283

466

Forrás: Glass for Europe és a panaszos

| (84) | A figyelembe vett időszakban az érintett termék Unióba irányuló dömpingelt behozatalának volumene számottevően, 596 %-kal nőtt, ami ahhoz vezetett, hogy az érintett termék Unióba irányuló behozatalának piaci részesedése jelentős mértékben emelkedett. Konkrét adatokkal kifejezve: a szóban forgó import piaci részesedése 6,1 %-ról 28,7 %-ra nőtt. Összefoglalva az érintett termék dömpingelt behozatala mind a volumen, mind pedig a piaci részesedés tekintetében jelentős növekedést mutatott 2009 és a vizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(84)

A figyelembe vett időszakban az érintett termék Unióba irányuló dömpingelt behozatalának volumene számottevően, 596 %-kal nőtt, ami ahhoz vezetett, hogy az érintett termék Unióba irányuló behozatalának piaci részesedése jelentős mértékben emelkedett. Konkrét adatokkal kifejezve: a szóban forgó import piaci részesedése 6,1 %-ról 28,7 %-ra nőtt. Összefoglalva az érintett termék dömpingelt behozatala mind a volumen, mind pedig a piaci részesedés tekintetében jelentős növekedést mutatott 2009 és a vizsgálati időszak között.

| (85) | Az érintett országból származó dömpingelt import bővülése jóval meghaladta az érintett termék és a hasonló termékek uniós felhasználásának növekedést. Az exportáló gyártók tehát sokkal nagyobb mértékben voltak képesek kihasználni a bővülő uniós felhasználást és jelentős mértékben megerősítették piaci pozíciójukat. |
| --- | --- |

(85)

Az érintett országból származó dömpingelt import bővülése jóval meghaladta az érintett termék és a hasonló termékek uniós felhasználásának növekedést. Az exportáló gyártók tehát sokkal nagyobb mértékben voltak képesek kihasználni a bővülő uniós felhasználást és jelentős mértékben megerősítették piaci pozíciójukat.

4.4.2.   Az érintett országból származó dömpingelt behozatal árai és az alákínálás

| (86) | Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:

  3.   táblázat


  Importárak (EUR/m2) | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KNK | 6,02 | 6,10 | 4,96 | 4,38 |
| Index | 100 | 101 | 82 | 73 |
| Forrás: | a panaszos és a kínai exportáló gyártók kérdőívre adott válaszai |

(86)

Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:

3.   táblázat

Importárak (EUR/m2)

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

KNK

6,02

6,10

4,96

4,38

Index

100

101

82

73

Forrás:

a panaszos és a kínai exportáló gyártók kérdőívre adott válaszai

| (87) | A figyelembe vett időszakban csökkent az érintett termék átlagos importára. Az átlagos importár 27,2 %-kal, a 2009-es 6,02 EUR/m2-ről a vizsgálati időszakban 4,38 EUR/m2-re csökkent. |
| --- | --- |

(87)

A figyelembe vett időszakban csökkent az érintett termék átlagos importára. Az átlagos importár 27,2 %-kal, a 2009-es 6,02 EUR/m2-ről a vizsgálati időszakban 4,38 EUR/m2-re csökkent.

| (88) | A vizsgálati időszak alatti alákínálás mértékének megállapítása céljából összehasonlították a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát a mintába felvett együttműködő kínai gyártók által az Unió piacán, első független vevőnek értékesített behozatal azon, megfelelő terméktípusonkénti súlyozott átlagárával, amelyet a vámkezelés, vám, valamint kezelési és rakodási költségekkel felfelé kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg. Az említett kiigazítások, termékkódtól függően, 7 % és 15 % közötti árnövekedést eredményeztek. |
| --- | --- |

(88)

A vizsgálati időszak alatti alákínálás mértékének megállapítása céljából összehasonlították a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát a mintába felvett együttműködő kínai gyártók által az Unió piacán, első független vevőnek értékesített behozatal azon, megfelelő terméktípusonkénti súlyozott átlagárával, amelyet a vámkezelés, vám, valamint kezelési és rakodási költségekkel felfelé kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg. Az említett kiigazítások, termékkódtól függően, 7 % és 15 % közötti árnövekedést eredményeztek.

| (89) | Az árakat a kereskedelem azonos szintjén történt tranzakciókat vizsgálva termékkódonként hasonlították össze, az adatokat szükség esetén a (88) preambulumbekezdésben foglaltak szerint kiigazítva, levonva az engedményeket és a visszatérítéseket. Az összehasonlítás – a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve – kimutatta, hogy az érintett termék dömpingelt behozatala súlyozott átlagban 10,6 % és 26,7 % között kínál alá a mintába felvett uniós gyártók által alkalmazott áraknak. |
| --- | --- |

(89)

Az árakat a kereskedelem azonos szintjén történt tranzakciókat vizsgálva termékkódonként hasonlították össze, az adatokat szükség esetén a (88) preambulumbekezdésben foglaltak szerint kiigazítva, levonva az engedményeket és a visszatérítéseket. Az összehasonlítás – a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve – kimutatta, hogy az érintett termék dömpingelt behozatala súlyozott átlagban 10,6 % és 26,7 % között kínál alá a mintába felvett uniós gyártók által alkalmazott áraknak.

4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (90) | A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(90)

A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (91) | Ahogy az a fenti (7) és (8) preambulumbekezdésben már említésre került, az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmaztak. |
| --- | --- |

(91)

Ahogy az a fenti (7) és (8) preambulumbekezdésben már említésre került, az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmaztak.

| (92) | A kár elemzése céljából a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A figyelembe vett időszak makrogazdasági mutatóit a Bizottság az uniós gazdasági ágazattól kapott, az uniós gyártók teljes körét lefedő adatok alapján elemezte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek alapján elemezte. |
| --- | --- |

(92)

A kár elemzése céljából a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A figyelembe vett időszak makrogazdasági mutatóit a Bizottság az uniós gazdasági ágazattól kapott, az uniós gyártók teljes körét lefedő adatok alapján elemezte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek alapján elemezte.

| (93) | A jelenlegi vizsgálat céljára az alábbi makrogazdasági mutatókat elemezték: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping hatása alól. |
| --- | --- |

(93)

A jelenlegi vizsgálat céljára az alábbi makrogazdasági mutatókat elemezték: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping hatása alól.

| (94) | Az elemzésbe bevont mikrogazdasági mutatók: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(94)

Az elemzésbe bevont mikrogazdasági mutatók: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.6.   Makrogazdasági mutatók

4.6.1.   Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

| (95) | A figyelembe vett időszak során a teljes uniós gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

  4.   táblázat


  gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártási kapacitás (1 000 m2) | 39 000 | 44 611 | 48 511 | 54 615 |
| Index (2009) | 100 | 114 | 124 | 140 |
| Gyártási volumen (1 000 m2) | 17 540 | 29 245 | 31 245 | 21 734 |
| Index | 100 | 167 | 178 | 124 |
| Kapacitáskihasználás | 45 % | 66 % | 64 % | 40 % |
| Index | 100 | 146 | 143 | 88 |
| Forrás: a panaszos és az uniós gyártók kérdőívre adott válasza |

(95)

A figyelembe vett időszak során a teljes uniós gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

4.   táblázat

gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Gyártási kapacitás (1 000 m2)

39 000

44 611

48 511

54 615

Index (2009)

100

114

124

140

Gyártási volumen (1 000 m2)

17 540

29 245

31 245

21 734

Index

100

167

178

124

Kapacitáskihasználás

45 %

66 %

64 %

40 %

Index

100

146

143

88

Forrás: a panaszos és az uniós gyártók kérdőívre adott válasza

| (96) | Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban a felhasználással párhuzamosan nőtt. A gyártás 2011-ben érte el csúcsát, majd a vizsgálati időszakban 30 %-kal csökkent. A felhasználás jelentős növekedése mellett az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban 40 %-kal növelte gyártási kapacitását. A magasabb termelési szint ellenére az uniós gyártók kapacitáskihasználása 5 százalékponttal csökkent, ami arra vezethető vissza, hogy az uniós gazdasági ágazat az erőteljes kereslet miatt bővítette termelési kapacitását, amely a vizsgálati időszakban elérte a 40 %-ot. |
| --- | --- |

(96)

Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban a felhasználással párhuzamosan nőtt. A gyártás 2011-ben érte el csúcsát, majd a vizsgálati időszakban 30 %-kal csökkent. A felhasználás jelentős növekedése mellett az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban 40 %-kal növelte gyártási kapacitását. A magasabb termelési szint ellenére az uniós gyártók kapacitáskihasználása 5 százalékponttal csökkent, ami arra vezethető vissza, hogy az uniós gazdasági ágazat az erőteljes kereslet miatt bővítette termelési kapacitását, amely a vizsgálati időszakban elérte a 40 %-ot.

| (97) | Jóllehet az uniós gazdasági ágazat a megnövekedett felhasználásra reagálva növelte kapacitását, termelési szintje a felhasználásnál kisebb mértékben emelkedett, kapacitáskihasználása pedig a figyelembe vett időszak első három évében tapasztalt jelentős növekedést követően csökkent a vizsgálati időszakban, amely egybeesett az érintett országból származó dömpingelt import piaci részesedésének bővülésével. |
| --- | --- |

(97)

Jóllehet az uniós gazdasági ágazat a megnövekedett felhasználásra reagálva növelte kapacitását, termelési szintje a felhasználásnál kisebb mértékben emelkedett, kapacitáskihasználása pedig a figyelembe vett időszak első három évében tapasztalt jelentős növekedést követően csökkent a vizsgálati időszakban, amely egybeesett az érintett országból származó dömpingelt import piaci részesedésének bővülésével.

4.6.2.   Az értékesítések volumene és a piaci részesedés

| (98) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

  5.   táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen (1 000 m2) | 17 540 | 25 568 | 27 821 | 19 667 |
| Index | 100 | 146 | 159 | 112 |
| Piaci részesedés | 90,2 % | 89,7 % | 78,9 % | 67,7 % |
| Index | 100 | 99 | 87 | 75 |
| Forrás: Glass for Europe és a panaszos |

(98)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

5.   táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen (1 000 m2)

17 540

25 568

27 821

19 667

Index

100

146

159

112

Piaci részesedés

90,2 %

89,7 %

78,9 %

67,7 %

Index

100

99

87

75

Forrás: Glass for Europe és a panaszos

| (99) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által értékesített volumen 12 %-kal nőtt. Az uniós felhasználás 49 %-os növekedése miatt azonban ez az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a 2009-es 90,2 %-ról a vizsgálati időszakban 67,7 %-ra történt – vagyis a figyelembe vett időszakban jelentős, 25 %-os – csökkenésében jelent meg. Az uniós gazdasági ágazat értékesítése az érintett országból származó dömpingelt importnál jóval kisebb mértékben nőtt. Az uniós gyártók tehát nem tudták teljes mértékben kihasználni a bővülő felhasználást és ennek következtében csökkent piaci részesedésük a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(99)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által értékesített volumen 12 %-kal nőtt. Az uniós felhasználás 49 %-os növekedése miatt azonban ez az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a 2009-es 90,2 %-ról a vizsgálati időszakban 67,7 %-ra történt – vagyis a figyelembe vett időszakban jelentős, 25 %-os – csökkenésében jelent meg. Az uniós gazdasági ágazat értékesítése az érintett országból származó dömpingelt importnál jóval kisebb mértékben nőtt. Az uniós gyártók tehát nem tudták teljes mértékben kihasználni a bővülő felhasználást és ennek következtében csökkent piaci részesedésük a figyelembe vett időszak alatt.

4.6.3.   Növekedés

| (100) | Az uniós gazdasági ágazat növekedését a volumenmutatók – vagyis a termelés, az értékesítés, főként pedig a piaci részesedés – tükrözik. Jóllehet az elemzett időszak alatt a felhasználás növekedett, az uniós gyártók piaci részesedése nem követte ezt a tendenciát: az importvolumen növekedésével egyidejűleg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csökkent. Ugyanezen időszak alatt a KNK-ból származó import piaci részesedése 366 %-kal bővült. Az, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kiaknázni a piaci növekedést, összességében negatívan érintette gazdasági helyzetét. |
| --- | --- |

(100)

Az uniós gazdasági ágazat növekedését a volumenmutatók – vagyis a termelés, az értékesítés, főként pedig a piaci részesedés – tükrözik. Jóllehet az elemzett időszak alatt a felhasználás növekedett, az uniós gyártók piaci részesedése nem követte ezt a tendenciát: az importvolumen növekedésével egyidejűleg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csökkent. Ugyanezen időszak alatt a KNK-ból származó import piaci részesedése 366 %-kal bővült. Az, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kiaknázni a piaci növekedést, összességében negatívan érintette gazdasági helyzetét.

4.6.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (101) | A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

  6.   táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás – teljes munkaidős egyenértékben (FTE) | 565 | 792 | 932 | 857 |
| Index | 100 | 140 | 165 | 152 |
| Termelékenység (1 000 m2/FTE) | 31 | 37 | 34 | 25 |
| Index | 100 | 119 | 108 | 82 |
| Forrás: a panaszos és az uniós gyártók kérdőívre adott válasza |

(101)

A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

6.   táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatás – teljes munkaidős egyenértékben (FTE)

565

792

932

857

Index

100

140

165

152

Termelékenység (1 000 m2/FTE)

31

37

34

25

Index

100

119

108

82

Forrás: a panaszos és az uniós gyártók kérdőívre adott válasza

| (102) | A foglalkoztatás összességében 52 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között. A növekedés azonban a 2011-ig tartó időszakban jelentkezett, amikor 932 teljes munkaidős egyenértéknél elérte csúcsát, és amelyet követően 857 teljes munkaidős egyenértékre csökkent a vizsgálati időszakban. A 2009–2011 közötti időszak egésze alatt a termelékenység viszonylag stabil maradt. Ez részben azzal magyarázható, hogy a hasonló termék gyártása nagymértékben automatizált és nem igényel nagy létszámú személyzetet. 2011-hez képest azonban a termelékenység 24,4 %-kal csökkent a vizsgálati időszakban, ami arra vezethető vissza, hogy ugyanezen időszakban a termelés mintegy 30 %-kal visszaesett. |
| --- | --- |

(102)

A foglalkoztatás összességében 52 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között. A növekedés azonban a 2011-ig tartó időszakban jelentkezett, amikor 932 teljes munkaidős egyenértéknél elérte csúcsát, és amelyet követően 857 teljes munkaidős egyenértékre csökkent a vizsgálati időszakban. A 2009–2011 közötti időszak egésze alatt a termelékenység viszonylag stabil maradt. Ez részben azzal magyarázható, hogy a hasonló termék gyártása nagymértékben automatizált és nem igényel nagy létszámú személyzetet. 2011-hez képest azonban a termelékenység 24,4 %-kal csökkent a vizsgálati időszakban, ami arra vezethető vissza, hogy ugyanezen időszakban a termelés mintegy 30 %-kal visszaesett.

| (103) | A vizsgálati időszakban a foglalkoztatás tehát a hasonló termék vizsgálati időszak alatti uniós termelésében megmutatkozó tendenciát követve csökkent. |
| --- | --- |

(103)

A vizsgálati időszakban a foglalkoztatás tehát a hasonló termék vizsgálati időszak alatti uniós termelésében megmutatkozó tendenciát követve csökkent.

4.6.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (104) | Valamennyi dömpingkülönbözet lényegesen meghaladja a de minimis küszöböt. Figyelembe véve az érintett országból származó import volumenét és árait a tényleges dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentősnek tekinthető. |
| --- | --- |

(104)

Valamennyi dömpingkülönbözet lényegesen meghaladja a de minimis küszöböt. Figyelembe véve az érintett országból származó import volumenét és árait a tényleges dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentősnek tekinthető.

| (105) | Mivel az érintett termék vonatkozásában ez az első dömpingellenes vizsgálat, a korábbi dömpingből való felépülés nem képezi az értékelés tárgyát. |
| --- | --- |

(105)

Mivel az érintett termék vonatkozásában ez az első dömpingellenes vizsgálat, a korábbi dömpingből való felépülés nem képezi az értékelés tárgyát.

4.6.6.   Mikrogazdasági mutatók

| (106) | Ahogy az már a (92) preambulumbekezdésben is szerepelt, a mikrogazdasági mutatókat a mintába felvett uniós gyártók kitöltött kérdőívei alapján elemezték. A mintába felvett uniós gyártók többsége 2009-ben hajtotta végre az induló beruházásokat és kezdte meg a hasonló termék gyártását. Az alábbiakban elemzett valamennyi mutatóra tehát meghatározó hatást gyakorolt az említett 2009-es évi induló szakasz. Annak érdekében, hogy a tendenciák a mintába felvett vállalatok induló szakaszának torzító hatása nélkül kerüljenek bemutatásra, az indexeket a 2010. évtől kezdődően is kifejezték. |
| --- | --- |

(106)

Ahogy az már a (92) preambulumbekezdésben is szerepelt, a mikrogazdasági mutatókat a mintába felvett uniós gyártók kitöltött kérdőívei alapján elemezték. A mintába felvett uniós gyártók többsége 2009-ben hajtotta végre az induló beruházásokat és kezdte meg a hasonló termék gyártását. Az alábbiakban elemzett valamennyi mutatóra tehát meghatározó hatást gyakorolt az említett 2009-es évi induló szakasz. Annak érdekében, hogy a tendenciák a mintába felvett vállalatok induló szakaszának torzító hatása nélkül kerüljenek bemutatásra, az indexeket a 2010. évtől kezdődően is kifejezték.

4.6.7.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (107) | A mintába felvett uniós gyártók független uniós vevőknek történő értékesítéskor alkalmazott eladási átlagárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  7.   táblázat


  Átlagos eladási árak az Unióban | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos eladási egységár az uniós piacon (EUR/m2) | 10,64 | 9,07 | 8,91 | 8,20 |
| Index (2009) | 100 | 85 | 84 | 77 |
| Index (2010) | 117 | 100 | 98 | 90 |
| Termelési egységköltség (EUR/m2) | 13,00 | 8,34 | 8,42 | 9,30 |
| Index (2009) | 100 | 64 | 65 | 72 |
| Index (2010) | 156 | 100 | 101 | 112 |
| Forrás: az uniós gyártók kérdőívre adott válaszai |

(107)

A mintába felvett uniós gyártók független uniós vevőknek történő értékesítéskor alkalmazott eladási átlagárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

7.   táblázat

Átlagos eladási árak az Unióban

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Átlagos eladási egységár az uniós piacon (EUR/m2)

10,64

9,07

8,91

8,20

Index (2009)

100

85

84

77

Index (2010)

117

100

98

90

Termelési egységköltség (EUR/m2)

13,00

8,34

8,42

9,30

Index (2009)

100

64

65

72

Index (2010)

156

100

101

112

Forrás: az uniós gyártók kérdőívre adott válaszai

| (108) | Az értékesítési egységárak a figyelembe vett időszak egésze alatt folyamatosan csökkentek, de a vizsgálati időszakban különösen nagymértékű – 2011-hez képest 7,9 %-os, 2010-hez képest 9,5 %-os, 2009-hez képest 23 %-os – csökkenés volt tapasztalható. |
| --- | --- |

(108)

Az értékesítési egységárak a figyelembe vett időszak egésze alatt folyamatosan csökkentek, de a vizsgálati időszakban különösen nagymértékű – 2011-hez képest 7,9 %-os, 2010-hez képest 9,5 %-os, 2009-hez képest 23 %-os – csökkenés volt tapasztalható.

| (109) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési egységára és a kínai import árai közötti jelentős különbség ellenére, a terméktípusonkénti összehasonlításon alapuló tényleges alákínálás mértéke jóval alacsonyabb – a vizsgálati időszakban 10,6 % és 26,7 % közötti – értéket mutatott, ahogy az a (89) preambulumbekezdésben is szerepel. |
| --- | --- |

(109)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési egységára és a kínai import árai közötti jelentős különbség ellenére, a terméktípusonkénti összehasonlításon alapuló tényleges alákínálás mértéke jóval alacsonyabb – a vizsgálati időszakban 10,6 % és 26,7 % közötti – értéket mutatott, ahogy az a (89) preambulumbekezdésben is szerepel.

| (110) | A termelési egységköltség 2011 és a vizsgálati időszak között több mint 10 %-kal nőtt, míg 2010 és 2011 között lényegében állandó szinten maradt. 2009 és a vizsgálati időszak között a termelési költségek lényegében az értékesítési árak alakulásának tendenciáját követték. A termelési egységköltség növekedése a gyártási volumen csökkenéséből adódott, miközben a teljes gyártási költség valójában csökkent 2011 és a vizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(110)

A termelési egységköltség 2011 és a vizsgálati időszak között több mint 10 %-kal nőtt, míg 2010 és 2011 között lényegében állandó szinten maradt. 2009 és a vizsgálati időszak között a termelési költségek lényegében az értékesítési árak alakulásának tendenciáját követték. A termelési egységköltség növekedése a gyártási volumen csökkenéséből adódott, miközben a teljes gyártási költség valójában csökkent 2011 és a vizsgálati időszak között.

4.6.8.   Munkaerőköltségek

| (111) | A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  8.   táblázat


  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalónkénti átlagos költség (EUR) | 45 232 | 44 503 | 48 288 | 50 615 |
| Index (2009) | 100 | 98 | 107 | 112 |
| Index (2010) | 102 | 100 | 109 | 114 |
| Forrás: az uniós gyártók kérdőívre adott válaszai |

(111)

A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

8.   táblázat

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Munkavállalónkénti átlagos költség (EUR)

45 232

44 503

48 288

50 615

Index (2009)

100

98

107

112

Index (2010)

102

100

109

114

Forrás: az uniós gyártók kérdőívre adott válaszai

| (112) | A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség 2009 és a vizsgálati időszak között folyamatosan, összességében 12 %-kal nőtt. A legjelentősebb – 4,8 %-os – növekedés 2011 és a vizsgálati időszak között volt tapasztalható. A munkaerőköltség növekedése részben magyarázható az inflációval, illetve egyes uniós gyártók esetében az iparágban 2011 és a vizsgálati időszak között tapasztalt visszaesésből adódó leépítések kapcsán felmerült költségekkel. |
| --- | --- |

(112)

A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség 2009 és a vizsgálati időszak között folyamatosan, összességében 12 %-kal nőtt. A legjelentősebb – 4,8 %-os – növekedés 2011 és a vizsgálati időszak között volt tapasztalható. A munkaerőköltség növekedése részben magyarázható az inflációval, illetve egyes uniós gyártók esetében az iparágban 2011 és a vizsgálati időszak között tapasztalt visszaesésből adódó leépítések kapcsán felmerült költségekkel.

4.6.9.   Készletek

| (113) | A mintába felvett uniós gyártók készletszintje a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  9.   táblázat


  Raktárkészlet | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (1 000 m2) | 1 540 | 1 875 | 1 657 | 1 778 |
| Index (2009) | 100 | 122 | 108 | 115 |
| Index (2010) | 82 | 100 | 88 | 95 |
| Forrás: az uniós gyártók kérdőívre adott válaszai |

(113)

A mintába felvett uniós gyártók készletszintje a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

9.   táblázat

Raktárkészlet

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Zárókészletek (1 000 m2)

1 540

1 875

1 657

1 778

Index (2009)

100

122

108

115

Index (2010)

82

100

88

95

Forrás: az uniós gyártók kérdőívre adott válaszai

| (114) | A készletek 2011 és a vizsgálati időszak között 7,3 %-kal, 2009 és a vizsgálati időszak között 15 %-kal növekedtek, míg 2010 és 2011 között 11,6 %-kal csökkentek. |
| --- | --- |

(114)

A készletek 2011 és a vizsgálati időszak között 7,3 %-kal, 2009 és a vizsgálati időszak között 15 %-kal növekedtek, míg 2010 és 2011 között 11,6 %-kal csökkentek.

| (115) | A vizsgálat rámutatott, hogy az értékesítés volumenében és értékében bekövetkezett csökkenés miatt az uniós gyártók hajlamosak korlátozott készleteket tartani a hasonló termékből. A hasonló termék készletszintjének figyelembe vett időszak alatti emelkedése tehát fontos mutatónak minősül annak megállapításakor, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte-e. |
| --- | --- |

(115)

A vizsgálat rámutatott, hogy az értékesítés volumenében és értékében bekövetkezett csökkenés miatt az uniós gyártók hajlamosak korlátozott készleteket tartani a hasonló termékből. A hasonló termék készletszintjének figyelembe vett időszak alatti emelkedése tehát fontos mutatónak minősül annak megállapításakor, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte-e.

4.6.10.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (116) | A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és a beruházások megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10.   táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jövedelmezőség | –20,3 % | 8,3 % | 8,2 % | –14,5 % |
| Index (2009) | 100 | 241 | 240 | 129 |
| Index (2010) | – 244 | 100 | 99 | – 174 |
| Pénzforgalom (ezer EUR) | –21 550 | 29 574 | 33 425 | 6 200 |
| Index (2009) | 100 | 337 | 355 | 229 |
| Index (2010) | –73 | 100 | 113 | 21 |
| Beruházások (1 000 EUR) | 46 087 | 18 230 | 7 633 | 10 712 |
| Index (2009) | 100 | 40 | 17 | 23 |
| Index (2010) | 253 | 100 | 42 | 59 |
| A beruházások megtérülése | –6,9 % | 9,6 % | 13,3 % | –11,5 % |
| Index (2009) | 100 | 339 | 393 | 66 |
| Index (2010) | –72 | 100 | 139 | – 120 |
| Forrás: az uniós gyártók kérdőívre adott válasza |

(116)

A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és a beruházások megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10.   táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Jövedelmezőség

–20,3 %

8,3 %

8,2 %

–14,5 %

Index (2009)

100

241

240

129

Index (2010)

– 244

100

99

– 174

Pénzforgalom (ezer EUR)

–21 550

29 574

33 425

6 200

Index (2009)

100

337

355

229

Index (2010)

–73

100

113

21

Beruházások (1 000 EUR)

46 087

18 230

7 633

10 712

Index (2009)

100

40

17

23

Index (2010)

253

100

42

59

A beruházások megtérülése

–6,9 %

9,6 %

13,3 %

–11,5 %

Index (2009)

100

339

393

66

Index (2010)

–72

100

139

– 120

Forrás: az uniós gyártók kérdőívre adott válasza

| (117) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét a hasonló termék független vevőknek történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó eredményben kifejezve állapították meg, a vonatkozó forgalom százalékában. |
| --- | --- |

(117)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét a hasonló termék független vevőknek történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó eredményben kifejezve állapították meg, a vonatkozó forgalom százalékában.

| (118) | 2009-ben a legtöbb mintába felvett uniós gyártó veszteséget volt kénytelen elkönyvelni, ami elsősorban azzal magyarázható, hogy a hasonló termék gyártását – a fentiekben ismertetetteknek megfelelően – ebben az időszakban kezdték meg. 2010-ben az átlagos nyereség már elérte a 8,31 %-t. A jövedelmezőség ezt követően 2011-ben a dömpingelt import növekedésével párhuzamosan enyhén visszaesett. Végezetül az iparág jelentős veszteséget – 2011-hez képest 276,6 %-os visszaesést – szenvedett el a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(118)

2009-ben a legtöbb mintába felvett uniós gyártó veszteséget volt kénytelen elkönyvelni, ami elsősorban azzal magyarázható, hogy a hasonló termék gyártását – a fentiekben ismertetetteknek megfelelően – ebben az időszakban kezdték meg. 2010-ben az átlagos nyereség már elérte a 8,31 %-t. A jövedelmezőség ezt követően 2011-ben a dömpingelt import növekedésével párhuzamosan enyhén visszaesett. Végezetül az iparág jelentős veszteséget – 2011-hez képest 276,6 %-os visszaesést – szenvedett el a vizsgálati időszakban.

| (119) | A mintába felvett uniós gyártók – tevékenységük önfinanszírozó képességét kifejező – nettó pénzforgalma 2011 és a vizsgálati időszak között számottevő mértékben, 81 %-kal esett vissza. 2010-től kezdődően folyamatosan növekedett, összességében pedig a figyelembe vett időszakban nőtt. |
| --- | --- |

(119)

A mintába felvett uniós gyártók – tevékenységük önfinanszírozó képességét kifejező – nettó pénzforgalma 2011 és a vizsgálati időszak között számottevő mértékben, 81 %-kal esett vissza. 2010-től kezdődően folyamatosan növekedett, összességében pedig a figyelembe vett időszakban nőtt.

| (120) | A beruházások megtérülését a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában meghatározott nyereségeként fejezték ki. |
| --- | --- |

(120)

A beruházások megtérülését a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában meghatározott nyereségeként fejezték ki.

| (121) | A fenti táblázat alapján a beruházások a 2009. évi induló szakaszt követően, amely időszakban az iparág jelentős beruházásokat hajtott végre az érintett termék kapcsán, 2009 és 2011 között folyamatosan csökkentek, majd a vizsgálati időszak alatt növekedtek. A vizsgálati időszakban azonban a beruházások a 2009. évhez képest alacsony szinten maradtak. A vizsgálati időszak során elsősorban a K+F-hez, illetve a gyártási technológia és folyamat hatékonyságának fokozását célzó fejlesztésekhez és karbantartásokhoz kapcsolódó beruházásokat hajtottak végre. Az iparág beruházásai különösen azokat az új terméktípusokat érintették, amelyeket ez időszak alatt nem importáltak a KNK-ból, és amelyek szempontjából a kutatás és innováció fontos szereppel bír. |
| --- | --- |

(121)

A fenti táblázat alapján a beruházások a 2009. évi induló szakaszt követően, amely időszakban az iparág jelentős beruházásokat hajtott végre az érintett termék kapcsán, 2009 és 2011 között folyamatosan csökkentek, majd a vizsgálati időszak alatt növekedtek. A vizsgálati időszakban azonban a beruházások a 2009. évhez képest alacsony szinten maradtak. A vizsgálati időszak során elsősorban a K+F-hez, illetve a gyártási technológia és folyamat hatékonyságának fokozását célzó fejlesztésekhez és karbantartásokhoz kapcsolódó beruházásokat hajtottak végre. Az iparág beruházásai különösen azokat az új terméktípusokat érintették, amelyeket ez időszak alatt nem importáltak a KNK-ból, és amelyek szempontjából a kutatás és innováció fontos szereppel bír.

| (122) | A beruházások megtérülése ezzel szemben 34 %-kal csökkent 2009 és 2012 között. Annak ellenére, hogy a vizsgálati időszak előtt folyamatos – 2009 és 2011 között 293 %-os – növekedés volt mérhető, a vizsgálati időszakban a 2011. évhez képest 186 %-os csökkenés tapasztalható. |
| --- | --- |

(122)

A beruházások megtérülése ezzel szemben 34 %-kal csökkent 2009 és 2012 között. Annak ellenére, hogy a vizsgálati időszak előtt folyamatos – 2009 és 2011 között 293 %-os – növekedés volt mérhető, a vizsgálati időszakban a 2011. évhez képest 186 %-os csökkenés tapasztalható.

| (123) | A tőkebevonási képességről megállapítást nyert, hogy a hasonló termék tekintetében az uniós gazdasági ágazat pénzeszköztermelő képessége egyre romlott, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének gyengüléséhez vezetett. |
| --- | --- |

(123)

A tőkebevonási képességről megállapítást nyert, hogy a hasonló termék tekintetében az uniós gazdasági ágazat pénzeszköztermelő képessége egyre romlott, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének gyengüléséhez vezetett.

4.7.   A kárra vonatkozó következtetés

| (124) | Az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzése a legtöbb kármutató tekintetében egyértelműen negatív tendenciát mutat. Az általánosságban növekvő felhasználás mellett az össztermelés nőtt a figyelembe vett időszakban. Noha az értékesítés volumene nőtt, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése mégis csökkent a vizsgálati időszakban, a felhasználásnak a figyelembe vett időszakban való nagyobb mértékű növekedése következtében. A figyelembe vett időszakban az átlagos eladási ár meredeken esett, kedvezőtlen hatást gyakorolva valamennyi pénzügyi teljesítménymutatóra, például a jövedelmezőségre, a pénzforgalomra, a beruházások megtérülésére és a tőkebevonási képességre. |
| --- | --- |

(124)

Az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzése a legtöbb kármutató tekintetében egyértelműen negatív tendenciát mutat. Az általánosságban növekvő felhasználás mellett az össztermelés nőtt a figyelembe vett időszakban. Noha az értékesítés volumene nőtt, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése mégis csökkent a vizsgálati időszakban, a felhasználásnak a figyelembe vett időszakban való nagyobb mértékű növekedése következtében. A figyelembe vett időszakban az átlagos eladási ár meredeken esett, kedvezőtlen hatást gyakorolva valamennyi pénzügyi teljesítménymutatóra, például a jövedelmezőségre, a pénzforgalomra, a beruházások megtérülésére és a tőkebevonási képességre.

| (125) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési összvolumene nőtt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének emelkedését azonban az átlagos eladási ár és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének jelentős mértékű csökkenése kísérte. |
| --- | --- |

(125)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési összvolumene nőtt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének emelkedését azonban az átlagos eladási ár és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének jelentős mértékű csökkenése kísérte.

| (126) | A fentiekre figyelemmel a vizsgálat megerősítette különösen azt a tényt, hogy az uniós gazdasági ágazat eladási árai nem érték el az előállítási költségeket, ami kedvezőtlen hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére, amely a vizsgálati időszakban jelentős csökkenést mutatott. |
| --- | --- |

(126)

A fentiekre figyelemmel a vizsgálat megerősítette különösen azt a tényt, hogy az uniós gazdasági ágazat eladási árai nem érték el az előállítási költségeket, ami kedvezőtlen hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére, amely a vizsgálati időszakban jelentős csökkenést mutatott.

| (127) | A kapacitás ugyanakkor kedvezően alakult 2009 és a vizsgálati időszak között. Emellett a beruházások a 2009 és a vizsgálati időszak közötti csökkenés ellenére 2011 és a vizsgálati időszak között növekedtek. Ennek hátterében az a (121) preambulumbekezdésben már ismertetett tény áll, hogy a mintába felvett vállalatok nem hagytak fel az érintett termékhez kapcsolódó beruházásokkal, amelyek keretében többek között olyan terméktípusokra összpontosítottak, amelyek piaci szegmensében még nem jelent meg az érintett országból származó export, illetve amely típusok esetében a kutatás és innováció jelentős szereppel bír. Kétségtelen azonban, hogy állandó költségeinek csökkentése és a méretgazdaságosság megvalósítása érdekében az uniós gazdasági ágazatnak képesnek kell lennie arra, hogy az alapvetőbb (jelenleg a KNK-ból származó dömpingelt importtal versenyző) terméktípusokat is nagy volumenben tudja előállítani, illetve értékesíteni. |
| --- | --- |

(127)

A kapacitás ugyanakkor kedvezően alakult 2009 és a vizsgálati időszak között. Emellett a beruházások a 2009 és a vizsgálati időszak közötti csökkenés ellenére 2011 és a vizsgálati időszak között növekedtek. Ennek hátterében az a (121) preambulumbekezdésben már ismertetett tény áll, hogy a mintába felvett vállalatok nem hagytak fel az érintett termékhez kapcsolódó beruházásokkal, amelyek keretében többek között olyan terméktípusokra összpontosítottak, amelyek piaci szegmensében még nem jelent meg az érintett országból származó export, illetve amely típusok esetében a kutatás és innováció jelentős szereppel bír. Kétségtelen azonban, hogy állandó költségeinek csökkentése és a méretgazdaságosság megvalósítása érdekében az uniós gazdasági ágazatnak képesnek kell lennie arra, hogy az alapvetőbb (jelenleg a KNK-ból származó dömpingelt importtal versenyző) terméktípusokat is nagy volumenben tudja előállítani, illetve értékesíteni.

| (128) | Levonható tehát a következtetés, hogy amellett, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el a vizsgálati időszakban, aktívan törekedett arra, hogy az érintett országból még nem importált innovatív termékek fejlesztésével csökkentse az érintett termék dömpingelt behozatalával szembeni kiszolgáltatottságát. |
| --- | --- |

(128)

Levonható tehát a következtetés, hogy amellett, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el a vizsgálati időszakban, aktívan törekedett arra, hogy az érintett országból még nem importált innovatív termékek fejlesztésével csökkentse az érintett termék dömpingelt behozatalával szembeni kiszolgáltatottságát.

| (129) | Az előzőekre figyelemmel ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(129)

Az előzőekre figyelemmel ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (130) | Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdése értelmében megvizsgálták, hogy az érintett országból származó dömpingelt import okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentős kárnak minősíthető. A dömpingelt behozatalon kívül megvizsgáltak más ismert, az uniós gazdasági ágazatnak kárt okozható tényezőket is, annak elkerülése érdekében, hogy a szóban forgó egyéb tényezők által okozott károkat a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. |
| --- | --- |

(130)

Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdése értelmében megvizsgálták, hogy az érintett országból származó dömpingelt import okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentős kárnak minősíthető. A dömpingelt behozatalon kívül megvizsgáltak más ismert, az uniós gazdasági ágazatnak kárt okozható tényezőket is, annak elkerülése érdekében, hogy a szóban forgó egyéb tényezők által okozott károkat a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.

5.1.   A dömpingelt behozatal hatása

| (131) | A vizsgálat a figyelembe vett időszak tekintetében a dömpingelt import számottevő bővülését jelezte: volumene jelentős mértékben 596 %-kal, piaci részesedése pedig 366 %-kal nőtt. Ezek alapján megerősíthető, hogy az érintett termék behozatalának volumene és piaci részesedése a figyelembe vett időszakban drasztikusan nőtt. A dömpingelt behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése egyértelmű időbeli egybeesést mutat. A vizsgálat azt is megállapította, hogy – amint az a (89) preambulumbekezdésben is említésre került – a dömpingelt behozatal a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált. |
| --- | --- |

(131)

A vizsgálat a figyelembe vett időszak tekintetében a dömpingelt import számottevő bővülését jelezte: volumene jelentős mértékben 596 %-kal, piaci részesedése pedig 366 %-kal nőtt. Ezek alapján megerősíthető, hogy az érintett termék behozatalának volumene és piaci részesedése a figyelembe vett időszakban drasztikusan nőtt. A dömpingelt behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése egyértelmű időbeli egybeesést mutat. A vizsgálat azt is megállapította, hogy – amint az a (89) preambulumbekezdésben is említésre került – a dömpingelt behozatal a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált.

| (132) | A vizsgálat kimutatta, hogy a figyelembe vett időszak során a dömpingelt behozatal ára 27,2 %-kal csökkent, ami magasabb alákínálási különbözetet eredményezett. Az uniós gazdasági ágazat ilyen fokozott mértékű árnyomás mellett jelentős erőfeszítéseket tett előállítási költségeinek csökkentésére. Ezen erőfeszítések ellenére a kínai behozatali árak kivételesen alacsony szintje arra kényszerített az uniós gazdasági ágazatot, hogy eladási árait tovább – nem jövedelmező szintre – csökkentse. Ekként a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége drámaian csökkent és a vizsgálati időszakban veszteségeket mutatott. |
| --- | --- |

(132)

A vizsgálat kimutatta, hogy a figyelembe vett időszak során a dömpingelt behozatal ára 27,2 %-kal csökkent, ami magasabb alákínálási különbözetet eredményezett. Az uniós gazdasági ágazat ilyen fokozott mértékű árnyomás mellett jelentős erőfeszítéseket tett előállítási költségeinek csökkentésére. Ezen erőfeszítések ellenére a kínai behozatali árak kivételesen alacsony szintje arra kényszerített az uniós gazdasági ágazatot, hogy eladási árait tovább – nem jövedelmező szintre – csökkentse. Ekként a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége drámaian csökkent és a vizsgálati időszakban veszteségeket mutatott.

| (133) | A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy a dömpingelt behozatal, valamint annak a piaci részesedés tekintetében elért jelentős, a folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árak melletti növekedése meghatározó szerepet játszott abban, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(133)

A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy a dömpingelt behozatal, valamint annak a piaci részesedés tekintetében elért jelentős, a folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árak melletti növekedése meghatározó szerepet játszott abban, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett.

5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

5.2.1.   Harmadik országokból származó behozatal

| (134) | Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  11.   táblázat


  Harmadik országokból származó behozatal (1 000 m2) | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumen (m2) | 700 | 886 | 1 287 | 1 023 |
| Index | 100 | 127 | 184 | 146 |
| Piaci részesedés | 3,6 % | 3,1 % | 3,7 % | 3,5 % |
| Index | 100 | 86 | 101 | 98 |
| Átlagár EUR/m2 | 10,50 | 10,09 | 9,60 | 8,40 |
| Index | 100 | 96 | 91 | 80 |
| Forrás: Glass for Europe és a panasz |

(134)

Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

11.   táblázat

Harmadik országokból származó behozatal (1 000 m2)

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Volumen (m2)

700

886

1 287

1 023

Index

100

127

184

146

Piaci részesedés

3,6 %

3,1 %

3,7 %

3,5 %

Index

100

86

101

98

Átlagár EUR/m2

10,50

10,09

9,60

8,40

Index

100

96

91

80

Forrás: Glass for Europe és a panasz

| (135) | Az egyéb harmadik országokból származó import volumene 46 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, összhangban az uniós felhasználás növekedésével. Ezen import piaci részesedése 2011-hez képest (3,5 %) kismértékben csökkent a vizsgálati időszakban, de a figyelembe vett időszak egészét tekintve összességében stabil maradt. A KNK után Törökország a második legnagyobb exportőr, őt pedig India követi. |
| --- | --- |

(135)

Az egyéb harmadik országokból származó import volumene 46 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, összhangban az uniós felhasználás növekedésével. Ezen import piaci részesedése 2011-hez képest (3,5 %) kismértékben csökkent a vizsgálati időszakban, de a figyelembe vett időszak egészét tekintve összességében stabil maradt. A KNK után Törökország a második legnagyobb exportőr, őt pedig India követi.

| (136) | A harmadik országokból származó összimportról rendelkezésre álló adatokból kitűnik, hogy az átlagos importár magasabb volt a KNK-ból származó átlagos importárnál. Ugyanez érvényes az érintett termék egyes típusainak egységáraira is. Másfelől azonban a harmadik országok átlagos importára hasonló, vagy magasabb szintű volt az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak átlagánál. |
| --- | --- |

(136)

A harmadik országokból származó összimportról rendelkezésre álló adatokból kitűnik, hogy az átlagos importár magasabb volt a KNK-ból származó átlagos importárnál. Ugyanez érvényes az érintett termék egyes típusainak egységáraira is. Másfelől azonban a harmadik országok átlagos importára hasonló, vagy magasabb szintű volt az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak átlagánál.

| (137) | Ennek alapján, különös tekintettel a behozatal harmadik országokból érkező volumenére, piaci részesedésére és árszínvonalára, ideiglenesen megállapítható, hogy a harmadik országbeli behozatal nem befolyásolhatta a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(137)

Ennek alapján, különös tekintettel a behozatal harmadik országokból érkező volumenére, piaci részesedésére és árszínvonalára, ideiglenesen megállapítható, hogy a harmadik országbeli behozatal nem befolyásolhatta a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.

5.2.2.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (138) | A mintába felvett uniós gyártók exportvolumene a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  12.   táblázat


  A mintába felvett uniós gyártók exportteljesítménye | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportértékesítések értéke (1 000 EUR) | 19 313 | 19 814 | 27 419 | 7 001 |
| Index | 100 | 103 | 142 | 36 |
| Exportértékesítések volumene (1 000 m2) | 1 460 | 1 713 | 2 708 | 760 |
| Index | 100 | 117 | 185 | 52 |
| Átlagár (EUR/m2) | 13,22 | 11,56 | 10,12 | 9,21 |
| Index | 100 | 87 | 77 | 70 |
| Forrás: az uniós gyártók kérdőívre adott válasza |

(138)

A mintába felvett uniós gyártók exportvolumene a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

12.   táblázat

A mintába felvett uniós gyártók exportteljesítménye

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Exportértékesítések értéke (1 000 EUR)

19 313

19 814

27 419

7 001

Index

100

103

142

36

Exportértékesítések volumene (1 000 m2)

1 460

1 713

2 708

760

Index

100

117

185

52

Átlagár (EUR/m2)

13,22

11,56

10,12

9,21

Index

100

87

77

70

Forrás: az uniós gyártók kérdőívre adott válasza

| (139) | A mintába felvett uniós gyártók exportértékesítése 2009 és 2011 között nőtt, a vizsgálati időszakban azonban az értékesítések értéke 74 %-kal, volumene pedig 71,9 %-kal hirtelen visszaesett. A mintába felvett kínai exportőrök válaszai alapján ennek hátterében legnagyobb valószínűséggel az uniós gazdasági ágazat fő célpiacaira (például az Egyesült Államokba, Kanadába) irányuló kínai export alacsony ára áll. |
| --- | --- |

(139)

A mintába felvett uniós gyártók exportértékesítése 2009 és 2011 között nőtt, a vizsgálati időszakban azonban az értékesítések értéke 74 %-kal, volumene pedig 71,9 %-kal hirtelen visszaesett. A mintába felvett kínai exportőrök válaszai alapján ennek hátterében legnagyobb valószínűséggel az uniós gazdasági ágazat fő célpiacaira (például az Egyesült Államokba, Kanadába) irányuló kínai export alacsony ára áll.

| (140) | A mintába felvett uniós gyártók összértékesítésén belül az exportértékesítési volumen 2009-ben (vagyis az induló szakaszban) 20 %-ot, 2010-ben 11 %-ot, a csúcsévnek számító 2011-es évben pedig mindössze 14 %-ot tett ki. 2012-ben, amikor az uniós gyártók versenyre keltek a főbb harmadik országok célpiacain az alacsony kínai exportárakkal, további 5 %-os csökkenés volt tapasztalható. Minthogy az uniós gazdasági ágazat fő piacának az Unió számít, és mivel a szolárüveg viszonylag nagy súlyú és törékeny termék, aminek következtében a távolabbi pontokra történő szállítása (a törés és korrózió miatt) járulékos költségekkel jár, a jelenlegi szakaszban nem vonható le az a következtetés, hogy a mintába felvett uniós gyártók romló exportteljesítménye befolyásolja a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(140)

A mintába felvett uniós gyártók összértékesítésén belül az exportértékesítési volumen 2009-ben (vagyis az induló szakaszban) 20 %-ot, 2010-ben 11 %-ot, a csúcsévnek számító 2011-es évben pedig mindössze 14 %-ot tett ki. 2012-ben, amikor az uniós gyártók versenyre keltek a főbb harmadik országok célpiacain az alacsony kínai exportárakkal, további 5 %-os csökkenés volt tapasztalható. Minthogy az uniós gazdasági ágazat fő piacának az Unió számít, és mivel a szolárüveg viszonylag nagy súlyú és törékeny termék, aminek következtében a távolabbi pontokra történő szállítása (a törés és korrózió miatt) járulékos költségekkel jár, a jelenlegi szakaszban nem vonható le az a következtetés, hogy a mintába felvett uniós gyártók romló exportteljesítménye befolyásolja a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.

5.2.3.   A felhasználás alakulása

| (141) | Ahogy az korábban említésre került, az uniós felhasználás 49 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között. A legmagasabb szintet 2011-ben érte el, amikor 2009-hez képest 81 %-kos növekedést mutatott. Az uniós gazdasági ágazat azonban nem tudott előnyt kovácsolni a növekvő felhasználásból. A figyelembe vett időszak alatt piaci részesedése folyamatosan, 2009-hez képest a vizsgálati időszakban 25 %-kal, 2011-hez képest pedig 14,1 %-kal csökkent. A kínai piaci részesedés ezzel szemben még a felhasználás 2011 és vizsgálati időszak alatt tapasztalt visszaesésekor is rohamos ütemben, 2011 és a vizsgálati időszakban 64,8 %-kal, a teljes időszak tekintetében pedig összességében pedig 366 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszakban a kínai behozatal rendkívüli 596 %-os növekedést mutatott. |
| --- | --- |

(141)

Ahogy az korábban említésre került, az uniós felhasználás 49 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között. A legmagasabb szintet 2011-ben érte el, amikor 2009-hez képest 81 %-kos növekedést mutatott. Az uniós gazdasági ágazat azonban nem tudott előnyt kovácsolni a növekvő felhasználásból. A figyelembe vett időszak alatt piaci részesedése folyamatosan, 2009-hez képest a vizsgálati időszakban 25 %-kal, 2011-hez képest pedig 14,1 %-kal csökkent. A kínai piaci részesedés ezzel szemben még a felhasználás 2011 és vizsgálati időszak alatt tapasztalt visszaesésekor is rohamos ütemben, 2011 és a vizsgálati időszakban 64,8 %-kal, a teljes időszak tekintetében pedig összességében pedig 366 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszakban a kínai behozatal rendkívüli 596 %-os növekedést mutatott.

| (142) | Minthogy növekedett a figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás, alakulása olyan tényező, amely megerősíti a megnövekedett dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést, és amely nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak. Ráadásul a dömpingelt kínai behozatal még a csökkenő felhasználást mutató vizsgálati időszakban is képes volt bővíteni piaci részesedését az uniós gazdasági ágazat kárára. Ezért ideiglenesen levonható a következtetés, amely szerint a felhasználás vizsgálati időszak alatti visszaesése nem olyan jellegű, hogy befolyásolná a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(142)

Minthogy növekedett a figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás, alakulása olyan tényező, amely megerősíti a megnövekedett dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést, és amely nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak. Ráadásul a dömpingelt kínai behozatal még a csökkenő felhasználást mutató vizsgálati időszakban is képes volt bővíteni piaci részesedését az uniós gazdasági ágazat kárára. Ezért ideiglenesen levonható a következtetés, amely szerint a felhasználás vizsgálati időszak alatti visszaesése nem olyan jellegű, hogy befolyásolná a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést.

5.2.4.   A napelemmodulokkal kapcsolatos tendenciák

| (143) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján a szolárüveg-értékesítés hozzávetőleg 80–85 %-át a napelemmodulok (kristályos szilícium fényelektromos modulok és vékonyrétegű fényelektromos napelemmodulok) gyártói számára, mintegy 15–20 %-át pedig a meleg víz előállítására használt sík termikus napkollektorok gyártói felé történő eladások teszik ki. A napelemmodulok kapcsán megfigyelhető tendenciák tehát jelentős hatással bírnak a szolárüveg felhasználása szempontjából. Ugyanezen, vagyis a 2009 és 2012 közötti időszak tekintetében folyamatos növekedés volt tapasztalható a napelemmodulok felhasználása terén, és a felhasználás még a 2012-ben bekövetkezett csökkenés ellenére is 221 %-kal meghaladta a 2009. évi, 44 %-kal pedig a 2010. évi (5) szinteket. Megállapítást nyert továbbá, hogy bár a kereslet kezdeti növekedését az átvételi árak idézték elő, nem lehet azt a következtetést levonni, hogy az átvételi árak (2011. év végi, illetve 2012. év eleji) csökkentése befolyásolta volna a dömpingelt import és a kár közötti okozati összefüggést (6). Ez azzal magyarázható, hogy a 2009 és 2012 közötti időszakban viszonylag magas maradt a napelemodulok iránti kereslet. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján a szolárüveg-értékesítés hozzávetőleg 80–85 %-át a napelemmodulok (kristályos szilícium fényelektromos modulok és vékonyrétegű fényelektromos napelemmodulok) gyártói számára, mintegy 15–20 %-át pedig a meleg víz előállítására használt sík termikus napkollektorok gyártói felé történő eladások teszik ki. A napelemmodulok kapcsán megfigyelhető tendenciák tehát jelentős hatással bírnak a szolárüveg felhasználása szempontjából. Ugyanezen, vagyis a 2009 és 2012 közötti időszak tekintetében folyamatos növekedés volt tapasztalható a napelemmodulok felhasználása terén, és a felhasználás még a 2012-ben bekövetkezett csökkenés ellenére is 221 %-kal meghaladta a 2009. évi, 44 %-kal pedig a 2010. évi (5) szinteket. Megállapítást nyert továbbá, hogy bár a kereslet kezdeti növekedését az átvételi árak idézték elő, nem lehet azt a következtetést levonni, hogy az átvételi árak (2011. év végi, illetve 2012. év eleji) csökkentése befolyásolta volna a dömpingelt import és a kár közötti okozati összefüggést (6). Ez azzal magyarázható, hogy a 2009 és 2012 közötti időszakban viszonylag magas maradt a napelemodulok iránti kereslet.

| (144) | A napelemmodulok felhasználása, és így a szolárüveg iránti kereslet is tehát magas maradt a figyelembe vett időszakban. A 2012. évben tapasztalt kismértékű csökkenés önmagában nem tekinthető olyan jellegű tényezőnek, amely befolyásolná a KNK-ból származó dömpingelt import és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(144)

A napelemmodulok felhasználása, és így a szolárüveg iránti kereslet is tehát magas maradt a figyelembe vett időszakban. A 2012. évben tapasztalt kismértékű csökkenés önmagában nem tekinthető olyan jellegű tényezőnek, amely befolyásolná a KNK-ból származó dömpingelt import és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést.

5.2.5.   Következtetés

| (145) | A vizsgálat megállapította, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár és a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal között. A kár további lehetséges okait – például az egyéb harmadik országokból történő behozatalt, a felhasználást, felhasználási piacaik, így a napelemmodulok piacának helyzetét – együttesen és külön-külön is elemezték, de egyik sem befolyásolta a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(145)

A vizsgálat megállapította, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár és a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal között. A kár további lehetséges okait – például az egyéb harmadik országokból történő behozatalt, a felhasználást, felhasználási piacaik, így a napelemmodulok piacának helyzetét – együttesen és külön-külön is elemezték, de egyik sem befolyásolta a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést.

| (146) | A fenti elemzés alapján – amely egyértelműen megkülönböztette és elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól – ideiglenesen tehát azt a következtetést lehet levonni, hogy az érintett országból történt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(146)

A fenti elemzés alapján – amely egyértelműen megkülönböztette és elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól – ideiglenesen tehát azt a következtetést lehet levonni, hogy az érintett országból történt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

6.   AZ UNIÓS ÉRDEK

| (147) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping meglétét alátámasztó ideiglenes megállapítás ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyekből arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek elemzése az összes különböző érintett érdek felmérésével történt, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a nyersanyag-beszállítók és az érintett termék felhasználóinak érdekeit. |
| --- | --- |

(147)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping meglétét alátámasztó ideiglenes megállapítás ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyekből arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek elemzése az összes különböző érintett érdek felmérésével történt, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a nyersanyag-beszállítók és az érintett termék felhasználóinak érdekeit.

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (148) | A vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat közvetlenül mintegy 860 főt foglalkoztatott a hasonló termék gyártása és értékesítése terén. A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, amelynek oka a vizsgálati időszakban az érintett országból érkező dömpingelt behozatal volt. Néhány uniós gyártó már kénytelen volt bezárni gyártó létesítményeit, mások pedig a fizetésképtelenség küszöbén álltak. Intézkedések hiányában igen valószínűnek tűnik az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének további romlása. |
| --- | --- |

(148)

A vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat közvetlenül mintegy 860 főt foglalkoztatott a hasonló termék gyártása és értékesítése terén. A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, amelynek oka a vizsgálati időszakban az érintett országból érkező dömpingelt behozatal volt. Néhány uniós gyártó már kénytelen volt bezárni gyártó létesítményeit, mások pedig a fizetésképtelenség küszöbén álltak. Intézkedések hiányában igen valószínűnek tűnik az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének további romlása.

| (149) | A dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a tisztességes kereskedelmi feltételeket, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a hasonló termék árát hozzáigazítsa a termelési költségekhez és ezzel javítsa jövedelmezőségét. Az intézkedések elrendelése várhatóan azt is lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszaszerezze, ami kedvező hatással lenne általános pénzügyi helyzetére. Ezen túlmenően javulna az uniós gazdasági ágazat tőkéhez való hozzájutása és további K+F beruházásokra és innovációra lenne lehetősége a szolárüveg piacán. Végezetül meg kell jegyezni, hogy azok az uniós gyártók, amelyek a kínai dömpingelt import nyomása miatt voltak kénytelenek leállítani a gyártást, valószínűleg ismét megkezdik üzleti tevékenységüket. Összességében – e forgatókönyv szerint – nemcsak a meglévő munkahelyek lennének biztosítva, hanem reális lehetőség nyílna a termelés további bővítésére és a foglalkoztatás növelésére. |
| --- | --- |

(149)

A dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a tisztességes kereskedelmi feltételeket, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a hasonló termék árát hozzáigazítsa a termelési költségekhez és ezzel javítsa jövedelmezőségét. Az intézkedések elrendelése várhatóan azt is lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszaszerezze, ami kedvező hatással lenne általános pénzügyi helyzetére. Ezen túlmenően javulna az uniós gazdasági ágazat tőkéhez való hozzájutása és további K+F beruházásokra és innovációra lenne lehetősége a szolárüveg piacán. Végezetül meg kell jegyezni, hogy azok az uniós gyártók, amelyek a kínai dömpingelt import nyomása miatt voltak kénytelenek leállítani a gyártást, valószínűleg ismét megkezdik üzleti tevékenységüket. Összességében – e forgatókönyv szerint – nemcsak a meglévő munkahelyek lennének biztosítva, hanem reális lehetőség nyílna a termelés további bővítésére és a foglalkoztatás növelésére.

| (150) | Intézkedések hiányában a piaci részesedés további csökkenése várható, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége pedig tovább romlana. Ez rövid és középtávon nem lenne fenntartható. Ennek következtében a piacról már kivonulni kényszerült nagyszámú uniós gyártón túlmenően más gyártók is fizetésképtelenséggel szembesülhetnek, ami rövid- és középtávon az uniós gazdasági ágazat eltűnését eredményezné, és ennek a meglévő munkahelyekre is jelentős hatása lenne. |
| --- | --- |

(150)

Intézkedések hiányában a piaci részesedés további csökkenése várható, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége pedig tovább romlana. Ez rövid és középtávon nem lenne fenntartható. Ennek következtében a piacról már kivonulni kényszerült nagyszámú uniós gyártón túlmenően más gyártók is fizetésképtelenséggel szembesülhetnek, ami rövid- és középtávon az uniós gazdasági ágazat eltűnését eredményezné, és ennek a meglévő munkahelyekre is jelentős hatása lenne.

| (151) | Ezért ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(151)

Ezért ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

6.2.   A független importőrök és kereskedők érdeke

| (152) | A két együttműködő importőr fő üzleti tevékenységét az érintett termék kereskedelme jelentette. Az érintett termék beszerzéséhez mindkét vállalat diverzifikált, azaz nem kizárólag KNK-beli, hanem uniós és harmadik országokbeli forrásokkal is rendelkezik. |
| --- | --- |

(152)

A két együttműködő importőr fő üzleti tevékenységét az érintett termék kereskedelme jelentette. Az érintett termék beszerzéséhez mindkét vállalat diverzifikált, azaz nem kizárólag KNK-beli, hanem uniós és harmadik országokbeli forrásokkal is rendelkezik.

| (153) | Az egyik benyújtott érv szerint, ha az érintett termékre intézkedéseket vezetnek be, akkor az kedvezőtlenül fogja befolyásolni az importőrök üzleti tevékenységét. Először is a vámok kivetése nem feltétlenül vezet a KNK-ból történő behozatal teljes megszűnéséhez. Másodszor, noha az intézkedések bevezetése várhatóan kedvezőtlenül fog hatni a kizárólag, illetve elsősorban a KNK-ból importáló importőrök pénzügyi helyzetére, a harmadik országokból történő termékbeszerzés lehetősége alapján feltételezhető, hogy az importőrök adott esetben rugalmasan reagálnak és más beszerzési forrásokra fognak váltani. |
| --- | --- |

(153)

Az egyik benyújtott érv szerint, ha az érintett termékre intézkedéseket vezetnek be, akkor az kedvezőtlenül fogja befolyásolni az importőrök üzleti tevékenységét. Először is a vámok kivetése nem feltétlenül vezet a KNK-ból történő behozatal teljes megszűnéséhez. Másodszor, noha az intézkedések bevezetése várhatóan kedvezőtlenül fog hatni a kizárólag, illetve elsősorban a KNK-ból importáló importőrök pénzügyi helyzetére, a harmadik országokból történő termékbeszerzés lehetősége alapján feltételezhető, hogy az importőrök adott esetben rugalmasan reagálnak és más beszerzési forrásokra fognak váltani.

| (154) | Mindezek alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az intézkedések javasolt szinten történő bevezetésének lehet bizonyos kedvezőtlen hatása az érintett termék független importőreinek helyzetére, de egyrészről, ezt a hatást részben ellensúlyozza, hogy az importőröknek és a kereskedőknek lehetőségük kínálkozik egyéb – mind harmadik országokbeli, mind pedig a termelésnövelési kapacitásokkal rendelkező uniós gazdasági ágazat által biztosított – beszerzési források igénybevételére, másrészről pedig semmiféleképpen sem haladja meg a többi félre gyakorolt pozitív hatás mértékét. |
| --- | --- |

(154)

Mindezek alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az intézkedések javasolt szinten történő bevezetésének lehet bizonyos kedvezőtlen hatása az érintett termék független importőreinek helyzetére, de egyrészről, ezt a hatást részben ellensúlyozza, hogy az importőröknek és a kereskedőknek lehetőségük kínálkozik egyéb – mind harmadik országokbeli, mind pedig a termelésnövelési kapacitásokkal rendelkező uniós gazdasági ágazat által biztosított – beszerzési források igénybevételére, másrészről pedig semmiféleképpen sem haladja meg a többi félre gyakorolt pozitív hatás mértékét.

6.3.   A nyersanyag-beszállítók érdeke

| (155) | A vizsgálatban egyetlen nyersanyag-beszállító sem működött együtt. A beszállítóktól származó adatok hiányában nem állt rendelkezésre arra vonatkozó bizonyíték, hogy az intézkedések bevezetése sértené e felek érdekeit. |
| --- | --- |

(155)

A vizsgálatban egyetlen nyersanyag-beszállító sem működött együtt. A beszállítóktól származó adatok hiányában nem állt rendelkezésre arra vonatkozó bizonyíték, hogy az intézkedések bevezetése sértené e felek érdekeit.

6.4.   A felhasználók érdeke

| (156) | Valamennyi válaszadó felhasználó gyárt napelemodult és/vagy napkollektort. Három felhasználó határozottan a dömpingellenes vámok kivetése mellett foglalt állást, arra hivatkozva, hogy az uniós gazdasági ágazat gyártói olyan, magasabb minőséget képviselő szolárüveget állítanak elő, amelyet a kínai vállalatok nem minden esetben képesek biztosítani. Három másik felhasználó ezzel szemben nem támogatta a dömpingellenes intézkedések bevezetését. E felhasználók arra számítanak, hogy a dömpingellenes vámok kivetése kedvezőtlen hatást fog gyakorolni üzleti tevékenységükre. Meglátásuk szerint a nepelemmodulok iparágának kritikus helyzetéből adódóan az áramemelkedést nem fogják tudni áthárítani a végső fogyasztókra. |
| --- | --- |

(156)

Valamennyi válaszadó felhasználó gyárt napelemodult és/vagy napkollektort. Három felhasználó határozottan a dömpingellenes vámok kivetése mellett foglalt állást, arra hivatkozva, hogy az uniós gazdasági ágazat gyártói olyan, magasabb minőséget képviselő szolárüveget állítanak elő, amelyet a kínai vállalatok nem minden esetben képesek biztosítani. Három másik felhasználó ezzel szemben nem támogatta a dömpingellenes intézkedések bevezetését. E felhasználók arra számítanak, hogy a dömpingellenes vámok kivetése kedvezőtlen hatást fog gyakorolni üzleti tevékenységükre. Meglátásuk szerint a nepelemmodulok iparágának kritikus helyzetéből adódóan az áramemelkedést nem fogják tudni áthárítani a végső fogyasztókra.

| (157) | A felhasználók által szolgáltatott adatok alapján a szolárüveg csupán mintegy 6–8 %-át teszi ki a napelemmodulok összköltségének. A szolárüveg tehát úgy a költségek, mint a fényelektromos napelemmodulok végső értékének csak töredék részét jelenti. Ezenfelül a becslések szerint a KNK-ból származó szolárüveg-behozatalra alkalmazandó dömpingellenes vámok kivetése esetén a napelemmodulok összköltségére gyakorolt hatás nem fogja elérni az 1 %-ot sem. Ennek hátterében elsősorban az áll, hogy az együttműködő felhasználók a szolárüveg jelentős mennyiségét uniós gyártóktól szerzik be. Mindezek alapján megállapítható, hogy bár a dömpingellenes vámok esetleges kivetésével nagy valószínűséggel valamelyest növekednének a napelemmodulok inputárai, a vámok mégsem gyakorolnának jelentős mértékű negatív hatást a költségekre és a napelemmodulok uniós iparága által alkalmazott végső árakra. |
| --- | --- |

(157)

A felhasználók által szolgáltatott adatok alapján a szolárüveg csupán mintegy 6–8 %-át teszi ki a napelemmodulok összköltségének. A szolárüveg tehát úgy a költségek, mint a fényelektromos napelemmodulok végső értékének csak töredék részét jelenti. Ezenfelül a becslések szerint a KNK-ból származó szolárüveg-behozatalra alkalmazandó dömpingellenes vámok kivetése esetén a napelemmodulok összköltségére gyakorolt hatás nem fogja elérni az 1 %-ot sem. Ennek hátterében elsősorban az áll, hogy az együttműködő felhasználók a szolárüveg jelentős mennyiségét uniós gyártóktól szerzik be. Mindezek alapján megállapítható, hogy bár a dömpingellenes vámok esetleges kivetésével nagy valószínűséggel valamelyest növekednének a napelemmodulok inputárai, a vámok mégsem gyakorolnának jelentős mértékű negatív hatást a költségekre és a napelemmodulok uniós iparága által alkalmazott végső árakra.

| (158) | Ezenkívül a felhasználók bizonyos köre már rendelkezik alternatív, így például törökországi és indiai beszerzési forrásokkal, amelyeket nem fog kedvezőtlenül érinteni a dömpingellenes vámok kivetése. A többi felhasználó szintén átállhat egyéb – harmadik országbeli, vagy az uniós gazdasági ágazat kínálta – beszerzési forrásra. |
| --- | --- |

(158)

Ezenkívül a felhasználók bizonyos köre már rendelkezik alternatív, így például törökországi és indiai beszerzési forrásokkal, amelyeket nem fog kedvezőtlenül érinteni a dömpingellenes vámok kivetése. A többi felhasználó szintén átállhat egyéb – harmadik országbeli, vagy az uniós gazdasági ágazat kínálta – beszerzési forrásra.

| (159) | A fentiek alapján az említett felhasználók intézkedések bevezetésével szemben felsorakoztatott érveit ideiglenesen elutasították. |
| --- | --- |

(159)

A fentiek alapján az említett felhasználók intézkedések bevezetésével szemben felsorakoztatott érveit ideiglenesen elutasították.

6.5.   Versenyszempontok

| (160) | Az egyik importőr azzal érvelt, hogy egyes uniós gyártók arra használják a dömpinggel szemben alkalmazható eszközöket, hogy ellentételezzék azon veszteségüket, amelyet a (szolárüveget is magában foglaló) síküveg piacát érintő világszintű kartellben való részvételük kapcsán 2007-ben, az Európai Bizottság által kiszabott büntetés miatt, valamint az uniós piaci részesedésük csökkenése következtében szenvedtek el. Ezenfelül az uniós piachoz való hozzáférés dömpingellenes vámokkal történő korlátozásával az uniós gyártók számára nagyobb lenne a késztetés, hogy kartellbe tömörüljenek vagy más versenyellenes gyakorlatot folytassanak az olyan – például lakberendezési – termékek esetében, amelyeknél az Unióban korlátozott mértékben lehet kihasználni a méretgazdaságosságból adódó előnyöket. |
| --- | --- |

(160)

Az egyik importőr azzal érvelt, hogy egyes uniós gyártók arra használják a dömpinggel szemben alkalmazható eszközöket, hogy ellentételezzék azon veszteségüket, amelyet a (szolárüveget is magában foglaló) síküveg piacát érintő világszintű kartellben való részvételük kapcsán 2007-ben, az Európai Bizottság által kiszabott büntetés miatt, valamint az uniós piaci részesedésük csökkenése következtében szenvedtek el. Ezenfelül az uniós piachoz való hozzáférés dömpingellenes vámokkal történő korlátozásával az uniós gyártók számára nagyobb lenne a késztetés, hogy kartellbe tömörüljenek vagy más versenyellenes gyakorlatot folytassanak az olyan – például lakberendezési – termékek esetében, amelyeknél az Unióban korlátozott mértékben lehet kihasználni a méretgazdaságosságból adódó előnyöket.

| (161) | Ezeket az érveket ideiglenesen elutasították. Először is a kartell legalább 2007 óta nem működik, és ezért a korábbiakban kifejtett hatásai a figyelembe vett időszakban nem érhették el iparágat. Másodszor, e tekintetben a mintába felvett uniós gyártók és a legjelentősebb értékesítési volumennel rendelkező jelenlegi uniós gyártók többsége nem érintett. Harmadszor, amennyiben kivetik a dömpingellenes vámokat, akkor azok várhatóan egyáltalán nem fogják befolyásolni az uniós gazdasági ágazat versenymagatartását, hiszen egyrészről a vámok nem alakítják át az uniós piac szerkezetét, másrészről pedig a vállalatok a vámok kivetésétől függetlenül kötelesek tiszteletben tartani az alkalmazandó uniós és nemzeti versenyszabályokat. |
| --- | --- |

(161)

Ezeket az érveket ideiglenesen elutasították. Először is a kartell legalább 2007 óta nem működik, és ezért a korábbiakban kifejtett hatásai a figyelembe vett időszakban nem érhették el iparágat. Másodszor, e tekintetben a mintába felvett uniós gyártók és a legjelentősebb értékesítési volumennel rendelkező jelenlegi uniós gyártók többsége nem érintett. Harmadszor, amennyiben kivetik a dömpingellenes vámokat, akkor azok várhatóan egyáltalán nem fogják befolyásolni az uniós gazdasági ágazat versenymagatartását, hiszen egyrészről a vámok nem alakítják át az uniós piac szerkezetét, másrészről pedig a vállalatok a vámok kivetésétől függetlenül kötelesek tiszteletben tartani az alkalmazandó uniós és nemzeti versenyszabályokat.

| (162) | Az egyik importőr azzal érvelt továbbá, hogy a vámok kivetése kedvezőtlen hatást fog gyakorolni a szolárüveg fényvisszaverő rétegének uniós piacára. Erre a piacra, amelyet az importőr kapcsolódó piacnak tartott, állítólag az uniós gyártók túlsúlya jellemző, amely pozíciót a fényvisszaverő rétegeket beszállító versenytársak kárára csak tovább erősítene az intézkedések bevezetése. Azt állították továbbá, hogy az importőrök számára nehézséget jelentett, hogy az uniós gyártóktól megkapják a megrendeléseket, illetve, hogy azokat ésszerű határidőn belül és elfogadható árakon szállítassák le. |
| --- | --- |

(162)

Az egyik importőr azzal érvelt továbbá, hogy a vámok kivetése kedvezőtlen hatást fog gyakorolni a szolárüveg fényvisszaverő rétegének uniós piacára. Erre a piacra, amelyet az importőr kapcsolódó piacnak tartott, állítólag az uniós gyártók túlsúlya jellemző, amely pozíciót a fényvisszaverő rétegeket beszállító versenytársak kárára csak tovább erősítene az intézkedések bevezetése. Azt állították továbbá, hogy az importőrök számára nehézséget jelentett, hogy az uniós gyártóktól megkapják a megrendeléseket, illetve, hogy azokat ésszerű határidőn belül és elfogadható árakon szállítassák le.

| (163) | Először is a fényvisszaverő rétegek piaca részét képezi a vizsgálatnak, és nem minősül kapcsolódó piacnak. A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az uniós gyártók az általuk alkalmazott viszonylag magasabb árak ellenére is versenyképesek ebben a piaci szegmensben, annak köszönhetően, hogy a KNK-ból importált bevont szolárüvegek látszólag alacsonyabb minőséget képviselnek. Annak alátámasztására azonban, hogy az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes kielégíteni a fényvisszaverő réteggel bevont szolárüveg iránti kereslet esetleges bővülését, nem szolgáltattak bizonyítékot. Ezt az érvelést ezért a jelenlegi szakaszban elutasították. Azzal az állítással kapcsolatban, amely szerint az uniós gyártók nem voltak hajlandók teljesíteni a megrendeléseket, illetve nem voltak hajlandók elfogadható áron határidőre szállítani, meg kell jegyezni, hogy minden gyártó egészen addig teljes mértékben szabadon dönthet kereskedelmi stratégiája megválasztásáról, amíg az adott gyártó, illetve gyártók egy csoportja nem rendelkezik egyedüli, illetve közös erőfölénnyel az érintett piacon. Az uniós piacon megfelelő verseny érvényesül mind a beszállítóváltás, mind pedig a beszerzési források diverzifikációja szempontjából. Ezt az érvelést ezért ideiglenesen elutasították. |
| --- | --- |

(163)

Először is a fényvisszaverő rétegek piaca részét képezi a vizsgálatnak, és nem minősül kapcsolódó piacnak. A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az uniós gyártók az általuk alkalmazott viszonylag magasabb árak ellenére is versenyképesek ebben a piaci szegmensben, annak köszönhetően, hogy a KNK-ból importált bevont szolárüvegek látszólag alacsonyabb minőséget képviselnek. Annak alátámasztására azonban, hogy az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes kielégíteni a fényvisszaverő réteggel bevont szolárüveg iránti kereslet esetleges bővülését, nem szolgáltattak bizonyítékot. Ezt az érvelést ezért a jelenlegi szakaszban elutasították. Azzal az állítással kapcsolatban, amely szerint az uniós gyártók nem voltak hajlandók teljesíteni a megrendeléseket, illetve nem voltak hajlandók elfogadható áron határidőre szállítani, meg kell jegyezni, hogy minden gyártó egészen addig teljes mértékben szabadon dönthet kereskedelmi stratégiája megválasztásáról, amíg az adott gyártó, illetve gyártók egy csoportja nem rendelkezik egyedüli, illetve közös erőfölénnyel az érintett piacon. Az uniós piacon megfelelő verseny érvényesül mind a beszállítóváltás, mind pedig a beszerzési források diverzifikációja szempontjából. Ezt az érvelést ezért ideiglenesen elutasították.

6.6.   Az uniós érdekkel kapcsolatos következtetés

| (164) | A fentiekre tekintettel ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy a különböző érdekek összességének – mint az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek – értékelése alapján nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a KNK-ból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen szólnának. |
| --- | --- |

(164)

A fentiekre tekintettel ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy a különböző érdekek összességének – mint az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek – értékelése alapján nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a KNK-ból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen szólnának.

7.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (165) | Figyelembe véve a dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket, ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(165)

Figyelembe véve a dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket, ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (166) | Az intézkedések szintjének meghatározása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözeteket és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárnak a megállapított dömpingkülönbözetek túllépése nélkül történő felszámolásához szükséges vám összegét. |
| --- | --- |

(166)

Az intézkedések szintjének meghatározása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözeteket és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárnak a megállapított dömpingkülönbözetek túllépése nélkül történő felszámolásához szükséges vám összegét.

| (167) | A kárt okozó dömping hatásainak ellensúlyozásához szükséges vám mértékének kiszámításakor abból indultak ki, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük, hogy az uniós gazdasági ágazat fedezze gyártási költségeit, és a hasonló termék Unióban történő értékesítésével olyan adózás előtti nyereséget érjen el, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, azaz dömpingelt import nélkül elérhet. A forgalom 8,3 %-ával megegyező haszonkulcs tekinthető annak a megfelelő minimumnak, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna. Ez a haszonkulcs a mintába felvett uniós gyártók 2010-ben elért átlagnyereségén alapul, amely évben az érintett termék importja még mérsékelt volt, és így nem torzíthatta a rendes versenyfeltételeket. |
| --- | --- |

(167)

A kárt okozó dömping hatásainak ellensúlyozásához szükséges vám mértékének kiszámításakor abból indultak ki, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük, hogy az uniós gazdasági ágazat fedezze gyártási költségeit, és a hasonló termék Unióban történő értékesítésével olyan adózás előtti nyereséget érjen el, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, azaz dömpingelt import nélkül elérhet. A forgalom 8,3 %-ával megegyező haszonkulcs tekinthető annak a megfelelő minimumnak, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna. Ez a haszonkulcs a mintába felvett uniós gyártók 2010-ben elért átlagnyereségén alapul, amely évben az érintett termék importja még mérsékelt volt, és így nem torzíthatta a rendes versenyfeltételeket.

| (168) | Ez alapján kiszámították a hasonló terméknek az uniós gazdasági ágazat szempontjából kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy a fent említett 8,3 %-os haszonkulcsot hozzáadták a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt felmerült előállítási költségeihez. |
| --- | --- |

(168)

Ez alapján kiszámították a hasonló terméknek az uniós gazdasági ágazat szempontjából kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy a fent említett 8,3 %-os haszonkulcsot hozzáadták a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt felmerült előállítási költségeihez.

| (169) | A szükséges áremelést ezután a mintába felvett együttműködő KNK-beli exportáló gyártóknak az alákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára és a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján határozták meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet ezután a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(169)

A szükséges áremelést ezután a mintába felvett együttműködő KNK-beli exportáló gyártóknak az alákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára és a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján határozták meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet ezután a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.

7.2.   Ideiglenes intézkedések

| (170) | Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetek közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a KNK-ból származó szolárüveg behozatalára. |
| --- | --- |

(170)

Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetek közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a KNK-ból származó szolárüveg behozatalára.

| (171) | A fentiek alapján a dömpingellenes vámtételeket a kár megszüntetéséhez szükséges különbözet és a dömpingkülönbözet összehasonlításával állapították meg. Ennek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:








  Vállalat | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Ideiglenes dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Xinyi csoport | 74,0 % | 39,3 % | 39,3 % |
| Hehe csoport | 75,3 % | 32,3 % | 32,3 % |
| Flat Glass csoport | 86,2 % | 42,1 % | 42,1 % |
| Henan Yuhua | 31,9 % | 17,1 % | 17,1 % |
| Egyéb együttműködő vállalatok | 79,8 % | 38,4 % | 38,4 % |
| Összes többi vállalat | 86,2 % | 42,1 % | 42,1 % |

(171)

A fentiek alapján a dömpingellenes vámtételeket a kár megszüntetéséhez szükséges különbözet és a dömpingkülönbözet összehasonlításával állapították meg. Ennek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Ideiglenes dömpingellenes vám

Xinyi csoport

74,0 %

39,3 %

39,3 %

Hehe csoport

75,3 %

32,3 %

32,3 %

Flat Glass csoport

86,2 %

42,1 %

42,1 %

Henan Yuhua

31,9 %

17,1 %

17,1 %

Egyéb együttműködő vállalatok

79,8 %

38,4 %

38,4 %

Összes többi vállalat

86,2 %

42,1 %

42,1 %

| (172) | Az e rendeletben megállapított, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ennek megfelelően a vámtételek az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében tapasztalt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (ellentétben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) ennélfogva kizárólag az érintett termék érintett országokból származó, és a vállalatok – ily módon az említett konkrét jogalanyok – által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. E vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott importált érintett termékre; azokra az „összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételek alkalmazandók. Az exportáló gyártók magas (a (15) preambulumbekezdésben említettek szerint 80 % feletti) együttműködési szintjéből adódóan e vámtétel alapját a mintába felvett exportáló gyártók esetében megállapított legmagasabb kárkülönbözet képezte. Az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámtétel a mintába felvett exportőrök súlyozott átlagán alapul és valamennyi mintában nem szereplő együttműködő vállalatra alkalmazandó (kivéve a Henan Yuhua vállalatot, amelynek esetében az egyéni vizsgálat iránti kérelmét követően egyéni vámot állapítottak meg, lásd a (48) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(172)

Az e rendeletben megállapított, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ennek megfelelően a vámtételek az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében tapasztalt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (ellentétben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) ennélfogva kizárólag az érintett termék érintett országokból származó, és a vállalatok – ily módon az említett konkrét jogalanyok – által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. E vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott importált érintett termékre; azokra az „összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételek alkalmazandók. Az exportáló gyártók magas (a (15) preambulumbekezdésben említettek szerint 80 % feletti) együttműködési szintjéből adódóan e vámtétel alapját a mintába felvett exportáló gyártók esetében megállapított legmagasabb kárkülönbözet képezte. Az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámtétel a mintába felvett exportőrök súlyozott átlagán alapul és valamennyi mintában nem szereplő együttműködő vállalatra alkalmazandó (kivéve a Henan Yuhua vállalatot, amelynek esetében az egyéni vizsgálat iránti kérelmét követően egyéni vámot állapítottak meg, lásd a (48) preambulumbekezdést).

| (173) | A vállalatspecifikus egyéni dömpingellenes vámok alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően benyújtott kérelmeket) a Bizottsághoz (7) kell intézni, mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával. |
| --- | --- |

(173)

A vállalatspecifikus egyéni dömpingellenes vámok alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően benyújtott kérelmeket) a Bizottsághoz (7) kell intézni, mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.

7.3.   Záró rendelkezések

| (174) | A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, illetve meghallgatást kérhetnek. Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni, |
| --- | --- |

(174)

A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, illetve meghallgatást kérhetnek. Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,

ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ideiglenes dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó és jelenleg ex 7007 19 80 KN-kód (7007198010 TARIC-kód) alá besorolt 300 ppm-nél alacsonyabb vastartalmú, (a 300-2 500 nm közötti tartományban, AM1,5 sugárzás mellett mérve) 88 %-nál magasabb napenergia-áteresztésű, (EN 12150 szabvány szerint mérve) 250 °C-ig hőálló, (EN 12150 szabvány szerint mérve) Δ 150 K hőlökésállóságú, és (EN 1288-3 szabvány szerint mérve) 90 N/mm2 vagy ennél nagyobb mechanikai szilárdságú edzett nátronmész síküveget tartalmazó szolárüveg behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Ideiglenes dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd; | 39,3 % | B943 |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd; | 32,3 % | B944 |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 42,1 % | B945 |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 17,1 % | B946 |
| Az I. mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok | 38,4 % | |
| Összes többi vállalat | 42,1 % | B999 |

Vállalat

Ideiglenes dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;

39,3 %

B943

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;

32,3 %

B944

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

42,1 %

B945

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

17,1 %

B946

Az I. mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok

38,4 %

Összes többi vállalat

42,1 %

B999

(3)   A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy az összes többi vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.

(4)   Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   A 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak az alapvető tényeknek és megfontolásoknak a közzétételét, amelyek alapján e rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, vagy kérhetnek szóbeli meghallgatást a Bizottságtól és/vagy a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjétől.

(2)   Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése szerint az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL C 58., 2013.2.28., 6. o., és annak helyesbítése: HL C 94., 2013.4.3., 11. o.

2

(3)  HL C 94., 2013.4.3., 11. o.

3

(4)  HL C 122., 2013.4.27., 24. o.

4

(5)  A Bizottság 2013. június 4-i 513/2013/EU rendelete a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott e behozatal tekintetében nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről szóló 182/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 152., 2013.6.5.,5. o., a továbbiakban: a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet). A fotovoltaikus panelekről szóló rendelet B. szakasza értelmében a vizsgálat tárgyát képező termék a kristályos szilícium fotovillamos (fényelektromos) modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos (fényelektromos) modulokban vagy panelekben használatos elemek és lemezek. Következésképpen a vékonyrétegű fényelektromos napelemmodulok nem képezték az említett vizsgálat tárgyát és felhasználásukat sem elemezték.

5

(6)  Lásd a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet 3.2. szakaszát.

6

(7)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

7

---

I. MELLÉKLET

A mintában nem szereplő és egyedi vizsgálat alá nem vont együttműködő exportáló gyártók

| Név | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- |
| Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd | B947 |
| Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation | B948 |
| Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd;
  Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd | B949 |
| Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd | B950 |
| Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd | B951 |
| Pilkington Solar Taicang, Limited | B952 |
| Zibo Jinxing Glass Co., Ltd | B953 |
| Novatech Glass Co., Ltd | B954 |

Név

TARIC-kiegészítő kód

Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd

B947

Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation

B948

Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd;

Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

B949

Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

B950

Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

B951

Pilkington Solar Taicang, Limited

B952

Zibo Jinxing Glass Co., Ltd

B953

Novatech Glass Co., Ltd

B954

---

II. MELLÉKLET

Az 1. cikk (3) bekezdésben említett érvényes kereskedelmi számlán kötelező feltüntetni a számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt, alábbi formátumú nyilatkozatot:

| 1. | A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztviselőjének neve és beosztása. |
| --- | --- |

1.

A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztviselőjének neve és beosztása.

| 2. | Nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített szolárüveget (volumen) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” |
| --- | --- |

2.

Nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített szolárüveget (volumen) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”

| 3. | Dátum és aláírás. |
| --- | --- |

3.

Dátum és aláírás.

---

| 27.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 316/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 316/29

---

A BIZOTTSÁG 1206/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. november 26.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 26-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 48,7 |
| MA | 40,3 |
| MK | 36,9 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 47,7 |
| 0707 00 05 | AL | 52,8 |
| TR | 84,7 |
| ZZ | 68,8 |
| 0709 93 10 | MA | 148,6 |
| TR | 139,6 |
| ZZ | 144,1 |
| 0805 20 10 | MA | 67,0 |
| TR | 76,1 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 76,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PK | 59,4 |
| SZ | 56,2 |
| TR | 73,8 |
| UY | 56,2 |
| ZA | 192,9 |
| ZZ | 87,7 |
| 0805 50 10 | TR | 70,6 |
| ZZ | 70,6 |
| 0808 10 80 | BA | 45,7 |
| MK | 41,5 |
| US | 135,1 |
| ZA | 116,3 |
| ZZ | 84,7 |
| 0808 30 90 | TR | 116,7 |
| ZZ | 116,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

48,7

MA

40,3

MK

36,9

TR

65,0

ZZ

47,7

0707 00 05

AL

52,8

TR

84,7

ZZ

68,8

0709 93 10

MA

148,6

TR

139,6

ZZ

144,1

0805 20 10

MA

67,0

TR

76,1

ZA

87,1

ZZ

76,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PK

59,4

SZ

56,2

TR

73,8

UY

56,2

ZA

192,9

ZZ

87,7

0805 50 10

TR

70,6

ZZ

70,6

0808 10 80

BA

45,7

MK

41,5

US

135,1

ZA

116,3

ZZ

84,7

0808 30 90

TR

116,7

ZZ

116,7

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 27.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 316/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 316/31

---

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. november 15.)

a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedés alkalmazása folytatásának Románia részére történő engedélyezéséről

(2013/676/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Románia a Bizottság Főtitkársága által 2013. március 13-án iktatott levélben a faáruk értékesítésére vonatkozóan a 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedés meghosszabbítását kérte. |
| --- | --- |

(1)

Románia a Bizottság Főtitkársága által 2013. március 13-án iktatott levélben a faáruk értékesítésére vonatkozóan a 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedés meghosszabbítását kérte.

| (2) | A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően a Bizottság 2013. június 17-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Románia kérelméről. A Bizottság 2013. június 18-án kelt levelében értesítette Romániát, hogy a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információ a birtokában van. |
| --- | --- |

(2)

A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően a Bizottság 2013. június 17-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Románia kérelméről. A Bizottság 2013. június 18-án kelt levelében értesítette Romániát, hogy a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információ a birtokában van.

| (3) | A 2006/112/EK irányelv 193. cikke általános szabályként előírja, hogy a termékértékesítést vagy szolgáltatást végző adóalany köteles az adóhatóságoknak a hozzáadottérték-adót (héa) megfizetni. |
| --- | --- |

(3)

A 2006/112/EK irányelv 193. cikke általános szabályként előírja, hogy a termékértékesítést vagy szolgáltatást végző adóalany köteles az adóhatóságoknak a hozzáadottérték-adót (héa) megfizetni.

| (4) | A 2010/583/EU tanácsi végrehajtási határozat (2) engedélyezte Románia számára, hogy a 2006/112/EK irányelv 395. cikkétől eltérő intézkedést alkalmazzon azzal a céllal, hogy a faáruk adóalanyok által való értékesítése esetében a vevőt jelölje meg a héa megfizetésére kötelezett félként. |
| --- | --- |

(4)

A 2010/583/EU tanácsi végrehajtási határozat (2) engedélyezte Románia számára, hogy a 2006/112/EK irányelv 395. cikkétől eltérő intézkedést alkalmazzon azzal a céllal, hogy a faáruk adóalanyok által való értékesítése esetében a vevőt jelölje meg a héa megfizetésére kötelezett félként.

| (5) | A fordított adózás faáruk értékesítésére vonatkozó alkalmazásának korábbi engedélyezése előtt Romániában a fapiac és az érintett vállalkozások jellege miatt gondok mutatkoztak. Az ágazatban számos kisebb vállalkozás van jelen, amelyek ellenőrzését a román illetékes hatóságok nehezen képesek ellátni. A vevőnek a héa megfizetésére kötelezett félként való megjelölése a román hatóságok szerint megelőzte az adócsalást és adókikerülést ezen ágazatban, tehát az továbbra is indokolt. |
| --- | --- |

(5)

A fordított adózás faáruk értékesítésére vonatkozó alkalmazásának korábbi engedélyezése előtt Romániában a fapiac és az érintett vállalkozások jellege miatt gondok mutatkoztak. Az ágazatban számos kisebb vállalkozás van jelen, amelyek ellenőrzését a román illetékes hatóságok nehezen képesek ellátni. A vevőnek a héa megfizetésére kötelezett félként való megjelölése a román hatóságok szerint megelőzte az adócsalást és adókikerülést ezen ágazatban, tehát az továbbra is indokolt.

| (6) | Az intézkedés arányos a kitűzött célokkal, mivel alkalmazási köre nem általános, hanem meghatározott műveletekre terjed ki egy olyan ágazatban, amellyel összefüggésben jelentős adócsalási vagy adókikerülési problémák merültek fel. |
| --- | --- |

(6)

Az intézkedés arányos a kitűzött célokkal, mivel alkalmazási köre nem általános, hanem meghatározott műveletekre terjed ki egy olyan ágazatban, amellyel összefüggésben jelentős adócsalási vagy adókikerülési problémák merültek fel.

| (7) | A Bizottság álláspontja szerint az intézkedés valószínűleg nem gyakorol kedvezőtlen hatást a csalások megelőzésére kiskereskedelmi szinten, más ágazatokban vagy más tagállamokban. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság álláspontja szerint az intézkedés valószínűleg nem gyakorol kedvezőtlen hatást a csalások megelőzésére kiskereskedelmi szinten, más ágazatokban vagy más tagállamokban.

| (8) | Az engedélynek korlátozott időtartamra, 2016. december 31-ig kell szólnia. |
| --- | --- |

(8)

Az engedélynek korlátozott időtartamra, 2016. december 31-ig kell szólnia.

| (9) | Amennyiben Románia további, 2016 utánra történő meghosszabbítást kér, legkésőbb 2016. április 1-jéig be kell nyújtania a Bizottsághoz egy jelentést a meghosszabbítás iránti kérelemmel együtt. Az említett időpontig szerzett tapasztalatokra tekintettel fel kell mérni, indokolt-e még az eltérés. |
| --- | --- |

(9)

Amennyiben Románia további, 2016 utánra történő meghosszabbítást kér, legkésőbb 2016. április 1-jéig be kell nyújtania a Bizottsághoz egy jelentést a meghosszabbítás iránti kérelemmel együtt. Az említett időpontig szerzett tapasztalatokra tekintettel fel kell mérni, indokolt-e még az eltérés.

| (10) | Az eltérésnek nincs kedvezőtlen hatása az Unió héa-bevételekből származó saját forrásaira, |
| --- | --- |

(10)

Az eltérésnek nincs kedvezőtlen hatása az Unió héa-bevételekből származó saját forrásaira,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérve Románia 2016. december 31-ig engedélyt kap arra, hogy azt az adóalanyt jelölje meg az adó megfizetésére kötelezett félként, akinek a részére az e határozat 2. cikke szerinti termékeket értékesítették vagy szolgáltatásokat nyújtották.

2. cikk

Az 1. cikkben említett eltérés a faáruk, beleértve a lábon álló faanyag, rönk- és hasított fa, tűzifa, faipari termékek, valamint élfa, faforgács, nyers, feldolgozott vagy félig feldolgozott faanyag adóalanyok általi értékesítésére alkalmazandó.

3. cikk

Az e határozatban előírt intézkedés meghosszabbítása iránti kérelmet legkésőbb 2016. április 1-jéig kell a Bizottsághoz benyújtani egy jelentéssel együtt, amely jelentés tartalmazza az intézkedés hatékonyságának elemzését, valamint az erdészeti ágazatban felmerülő csalás kockázatának értékelését.

4. cikk

Ennek a határozatnak Románia a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

R. ŠADŽIUS

---

(1)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2010. szeptember 27-i 2010/583/EU végrehajtási határozata a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésének Románia részére történő engedélyezéséről (HL L 256., 2010.9.30., 27. o.).

2

---

| 27.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 316/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 316/33

---

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. november 15.)

Luxemburgnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 285. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére való felhatalmazásáról

(2013/677/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Luxemburg a Bizottság Főtitkársága által 2012. október 24-én iktatott levelében felhatalmazást kért a 2006/112/EK irányelv 285. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására annak érdekében, hogy a legfeljebb 25 000 EUR éves árbevétellel rendelkező adóalanyoknak hozzáadottérték-adó (héa) alóli mentességet biztosíthasson. Ezen intézkedés révén az említett adóalanyok mentesülnének a 2006/112/EK irányelv XI. címének 2–6. fejezetében említett héakötelezettségek egy része vagy összessége alól. |
| --- | --- |

(1)

Luxemburg a Bizottság Főtitkársága által 2012. október 24-én iktatott levelében felhatalmazást kért a 2006/112/EK irányelv 285. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására annak érdekében, hogy a legfeljebb 25 000 EUR éves árbevétellel rendelkező adóalanyoknak hozzáadottérték-adó (héa) alóli mentességet biztosíthasson. Ezen intézkedés révén az említett adóalanyok mentesülnének a 2006/112/EK irányelv XI. címének 2–6. fejezetében említett héakötelezettségek egy része vagy összessége alól.

| (2) | A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2012. november 9-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Luxemburg kérelméről. A Bizottság 2012. november 12-én kelt levelében értesítette Luxemburgot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak. |
| --- | --- |

(2)

A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2012. november 9-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Luxemburg kérelméről. A Bizottság 2012. november 12-én kelt levelében értesítette Luxemburgot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak.

| (3) | A 2006/112/EK irányelv 285. cikke alapján azok a tagállamok, amelyek nem éltek a 67/228/EGK második tanácsi irányelv (2) 14. cikkében megállapított lehetőséggel, mentességet adhatnak a héa alól azoknak az adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele legfeljebb 5 000 EUR vagy ennek az összegnek a nemzeti valutában kifejezett ellenértéke, továbbá degresszív adókedvezményt nyújthatnak azoknak az adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele meghaladja a tagállam által az adómentesség alkalmazására megállapított felső határt. |
| --- | --- |

(3)

A 2006/112/EK irányelv 285. cikke alapján azok a tagállamok, amelyek nem éltek a 67/228/EGK második tanácsi irányelv (2) 14. cikkében megállapított lehetőséggel, mentességet adhatnak a héa alól azoknak az adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele legfeljebb 5 000 EUR vagy ennek az összegnek a nemzeti valutában kifejezett ellenértéke, továbbá degresszív adókedvezményt nyújthatnak azoknak az adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele meghaladja a tagállam által az adómentesség alkalmazására megállapított felső határt.

| (4) | Luxemburg tájékoztatta a Bizottságot, hogy jelenleg azoknak az adóalanyoknak biztosít mentességet a hozzáadottérték-adó alól, amelyek éves árbevétele legfeljebb 10 000 EUR, továbbá azon adóalanyok tekintetében teszi lehetővé a degresszív adókedvezmény igénybevételét, amelyek éves árbevétele 10 000 EUR és 25 000 EUR között van. Luxemburg felhatalmazást kért, hogy mentesíthesse a héa alól – eltérő intézkedésként –azokat az adóalanyokat, amelyek éves árbevétele legfeljebb 25 000 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Luxemburg tájékoztatta a Bizottságot, hogy jelenleg azoknak az adóalanyoknak biztosít mentességet a hozzáadottérték-adó alól, amelyek éves árbevétele legfeljebb 10 000 EUR, továbbá azon adóalanyok tekintetében teszi lehetővé a degresszív adókedvezmény igénybevételét, amelyek éves árbevétele 10 000 EUR és 25 000 EUR között van. Luxemburg felhatalmazást kért, hogy mentesíthesse a héa alól – eltérő intézkedésként –azokat az adóalanyokat, amelyek éves árbevétele legfeljebb 25 000 EUR.

| (5) | A különös szabályozás által biztosított magasabb küszöbérték egyszerűsítési intézkedés, mivel jelentősen csökkentheti a kisvállalkozások héakötelezettségeit, valamint lehetővé tenné Luxemburg számára, hogy mellőzze a vállalkozások számára jelentős terhet jelentő degresszív adókedvezmény rendszerének alkalmazását. Az adóalanyok számára továbbra is biztosítani kell annak lehetőségét, hogy az általános héaszabályozást válasszák. |
| --- | --- |

(5)

A különös szabályozás által biztosított magasabb küszöbérték egyszerűsítési intézkedés, mivel jelentősen csökkentheti a kisvállalkozások héakötelezettségeit, valamint lehetővé tenné Luxemburg számára, hogy mellőzze a vállalkozások számára jelentős terhet jelentő degresszív adókedvezmény rendszerének alkalmazását. Az adóalanyok számára továbbra is biztosítani kell annak lehetőségét, hogy az általános héaszabályozást válasszák.

| (6) | A Bizottság 2004. október 29-én elfogadta a hozzáadottértékadó-kötelezettségek egyszerűsítése végett a 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (3) módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatot, amely annak lehetővé tételét célzó rendelkezéseket tartalmaz, hogy a tagállamok a héamentesség feltételeként megállapított éves árbevételi felső határt legfeljebb 100 000 EUR összegben vagy ennek az összegnek a nemzeti valutában kifejezett ellenértékében állapítsák meg, és ezt az összeget évente kiigazítsák. E határozat összhangban van ezzel a javaslattal. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2004. október 29-én elfogadta a hozzáadottértékadó-kötelezettségek egyszerűsítése végett a 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (3) módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatot, amely annak lehetővé tételét célzó rendelkezéseket tartalmaz, hogy a tagállamok a héamentesség feltételeként megállapított éves árbevételi felső határt legfeljebb 100 000 EUR összegben vagy ennek az összegnek a nemzeti valutában kifejezett ellenértékében állapítsák meg, és ezt az összeget évente kiigazítsák. E határozat összhangban van ezzel a javaslattal.

| (7) | Az eltérő intézkedés hatása elhanyagolható a végső fogyasztói szinten beszedett tagállami adóbevétel teljes összegét tekintve, és nem lesz kedvezőtlen hatása az Unió héabevételekből származó saját forrásaira, |
| --- | --- |

(7)

Az eltérő intézkedés hatása elhanyagolható a végső fogyasztói szinten beszedett tagállami adóbevétel teljes összegét tekintve, és nem lesz kedvezőtlen hatása az Unió héabevételekből származó saját forrásaira,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/112/EK irányelv 285. cikkétől eltérve Luxemburg felhatalmazást kap arra, hogy mentesítse a héa alól a legfeljebb 25 000 EUR éves árbevétellel rendelkező adóalanyokat.

2. cikk

Ez a határozat az erről szóló értesítés napján lép hatályba.

E határozatot az adóalanyoknak a héa alóli mentességére vonatkozó éves árbevételi felső határ összegeit módosító uniós szabályok hatálybalépésének napjáig vagy 2016. december 31-ig – e kettő közül a korábbi időpontig – kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Luxemburgi Nagyhercegség a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

R. ŠADŽIUS

---

(1)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

1

(2)  A Tanács 1967. április 11-i 67/228/EGK második irányelve a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – a közös hozzáadottértékadórendszer struktúrájáról és alkalmazási módjairól (HL 71., 1967.4.14., 1303. o.).

2

(3)  A Tanács 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik irányelve a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás (HL L 145., 1977.6.13., 1. o.).

3

---

| 27.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 316/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 316/35

---

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. november 15.)

az Olasz Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 285. cikkétől eltérő különös intézkedés alkalmazása folytatására történő felhatalmazásáról

(2013/678/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Olaszország a Bizottság Főtitkársága által 2013. április 8-án iktatott levelében felhatalmazást kért a 2006/112/EK irányelv 285. cikkétől eltérő intézkedésre abból a célból, hogy továbbra is mentességet adhasson a hozzáadottérték-adó (héa) alól bizonyos éves árbevételt el nem érő adóalanyoknak, és hogy ezt a felső határt 30 000 EUR-ról 65 000 EUR-ra emelje. Ezen intézkedés révén az említett adóalanyok mentesülnének a 2006/112/EK irányelv XI. címének 2–6. fejezetében rögzített héakötelezettségek egy része vagy összessége alól. |
| --- | --- |

(1)

Olaszország a Bizottság Főtitkársága által 2013. április 8-án iktatott levelében felhatalmazást kért a 2006/112/EK irányelv 285. cikkétől eltérő intézkedésre abból a célból, hogy továbbra is mentességet adhasson a hozzáadottérték-adó (héa) alól bizonyos éves árbevételt el nem érő adóalanyoknak, és hogy ezt a felső határt 30 000 EUR-ról 65 000 EUR-ra emelje. Ezen intézkedés révén az említett adóalanyok mentesülnének a 2006/112/EK irányelv XI. címének 2–6. fejezetében rögzített héakötelezettségek egy része vagy összessége alól.

| (2) | A Bizottság 2013. június 10-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Olaszország kérelméről. A Bizottság 2013. június 14-én kelt levelében értesítette Olaszországot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2013. június 10-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Olaszország kérelméről. A Bizottság 2013. június 14-én kelt levelében értesítette Olaszországot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak.

| (3) | A 2006/112/EK irányelv XII. címe alapján a tagállamok már alkalmazhatnak különös szabályozást a kisvállalkozások tekintetében. Az Olaszország esetében alkalmazott, meghosszabbított hatályú intézkedés annyiban tér el az említett irányelv 285. cikkétől, hogy az említett szabályozás szerinti éves árbevételi felső határ meghaladja az 5 000 EUR-ban rögzített felső határt. |
| --- | --- |

(3)

A 2006/112/EK irányelv XII. címe alapján a tagállamok már alkalmazhatnak különös szabályozást a kisvállalkozások tekintetében. Az Olaszország esetében alkalmazott, meghosszabbított hatályú intézkedés annyiban tér el az említett irányelv 285. cikkétől, hogy az említett szabályozás szerinti éves árbevételi felső határ meghaladja az 5 000 EUR-ban rögzített felső határt.

| (4) | A 2008/737/EK tanácsi határozattal (2) Olaszország felhatalmazást kapott arra, hogy 2010. december 31-ig mentességet biztosítson – eltérő intézkedésként – azon adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele nem haladja meg a 30 000 EUR-t. Ezt követően a 2010/688/EU tanácsi végrehajtási határozat (3)2013. december 31-ig meghosszabbította ezen eltérés alkalmazását. Mivel ez a felső határ azt eredményezte, hogy csökkentek a kisvállalkozások héakötelezettségei, Olaszországot fel kell hatalmazni az intézkedés további korlátozott ideig történő alkalmazására, valamint a felső határ 65 000 EUR-ra emelésére. Továbbra is lehetővé kell tenni, hogy az adóalanyok a rendes héaelőírásokat válasszák. |
| --- | --- |

(4)

A 2008/737/EK tanácsi határozattal (2) Olaszország felhatalmazást kapott arra, hogy 2010. december 31-ig mentességet biztosítson – eltérő intézkedésként – azon adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele nem haladja meg a 30 000 EUR-t. Ezt követően a 2010/688/EU tanácsi végrehajtási határozat (3)2013. december 31-ig meghosszabbította ezen eltérés alkalmazását. Mivel ez a felső határ azt eredményezte, hogy csökkentek a kisvállalkozások héakötelezettségei, Olaszországot fel kell hatalmazni az intézkedés további korlátozott ideig történő alkalmazására, valamint a felső határ 65 000 EUR-ra emelésére. Továbbra is lehetővé kell tenni, hogy az adóalanyok a rendes héaelőírásokat válasszák.

| (5) | Annak érdekében, hogy az intézkedés több kis- és középvállalkozás (kkv) számára váljon elérhetővé, és ezáltal megfeleljen a „Gondolkozz előbb kicsiben!” Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: „Small Business Act” című bizottsági közlemény célkitűzéseinek, Olaszországot fel kell hatalmazni az éves árbevétel azon felső határának 30 000 EUR-ról 65 000 EUR-ra történő emelését, amely alatt bizonyos adóalanyok mentességet kaphatnak a héa alól. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy az intézkedés több kis- és középvállalkozás (kkv) számára váljon elérhetővé, és ezáltal megfeleljen a „Gondolkozz előbb kicsiben!” Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: „Small Business Act” című bizottsági közlemény célkitűzéseinek, Olaszországot fel kell hatalmazni az éves árbevétel azon felső határának 30 000 EUR-ról 65 000 EUR-ra történő emelését, amely alatt bizonyos adóalanyok mentességet kaphatnak a héa alól.

| (6) | A Bizottság 2004. október 29-én elfogadta a hozzáadottértékadó-kötelezettségek egyszerűsítése végett a 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (4) módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatot, amely annak lehetővé tételét célzó rendelkezéseket tartalmaz, hogy a tagállamok a héamentesség feltételeként megállapított éves árbevételi felső határt legfeljebb 100 000 EUR összegben vagy ennek az összegnek a nemzeti valutában kifejezett ellenértékében állapítsák meg, és ezt az összeget évente kiigazítsák. Az Olaszország által benyújtott meghosszabbítási kérelem megfelel az említett javaslatnak, amelyről a Tanács még nem jutott megegyezésre. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2004. október 29-én elfogadta a hozzáadottértékadó-kötelezettségek egyszerűsítése végett a 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (4) módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatot, amely annak lehetővé tételét célzó rendelkezéseket tartalmaz, hogy a tagállamok a héamentesség feltételeként megállapított éves árbevételi felső határt legfeljebb 100 000 EUR összegben vagy ennek az összegnek a nemzeti valutában kifejezett ellenértékében állapítsák meg, és ezt az összeget évente kiigazítsák. Az Olaszország által benyújtott meghosszabbítási kérelem megfelel az említett javaslatnak, amelyről a Tanács még nem jutott megegyezésre.

| (7) | Az Olaszország által nyújtott információkból kiderül, hogy az eltérő intézkedésnek csupán elhanyagolható hatása van a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegére és nincs kedvezőtlen hatása az Unió héabevételekből származó saját forrásaira, |
| --- | --- |

(7)

Az Olaszország által nyújtott információkból kiderül, hogy az eltérő intézkedésnek csupán elhanyagolható hatása van a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegére és nincs kedvezőtlen hatása az Unió héabevételekből származó saját forrásaira,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/112/EK irányelv 285. cikkétől eltérve Olaszország felhatalmazást kap arra, hogy mentesítse a héa alól a legfeljebb 65 000 EUR éves árbevétellel rendelkező adóalanyokat.

Olaszország a mentesség reálértékének megőrzése érdekében felemelheti az említett küszöbértéket.

2. cikk

Ez a határozat az erről szóló értesítés napján lép hatályba.

E határozatot 2014. január 1-jétől az adóalanyok számára biztosított héamentesség feltételeként megállapított éves árbevételi felső határt módosító irányelv hatálybalépéséig, vagy 2016. december 31-ig – ezek közül a korábbi időpontig – kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

R. ŠADŽIUS

---

(1)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2008. szeptember 15-i 2008/737/EK határozata az Olasz Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 285. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásáról (HL L 249., 2008.9.18., 13. o.).

2

(3)  A Tanács 2010. október 15-i 2010/688/EU végrehajtási határozata az Olasz Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 285. cikkétől eltérő különös intézkedés további alkalmazására történő felhatalmazásáról (HL L 294., 2010.11.12., 12. o.).

3

(4)  A Tanács 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik irányelve a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás (HL L 145., 1977.6.13., 1. o.).

4

---

| 27.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 316/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 316/37

---

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. november 15.)

az Olasz Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdése a) pontjától és 168. cikkétől eltérő intézkedések alkalmazására történő felhatalmazásáról szóló 2007/441/EK határozat módosításáról

(2013/679/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Olaszország a Bizottság Főtitkársága által 2013. április 2-án iktatott levelében felhatalmazást kért egy, a 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától és 168. cikkétől eltérő intézkedés időbeli hatályának meghosszabbítására annak érdekében, hogy továbbra is korlátozhassa a héalevonási jogot a nem kizárólag üzleti célra használt motoros közúti járművek bizonyos kategóriáival kapcsolatos kiadások esetében. |
| --- | --- |

(1)

Olaszország a Bizottság Főtitkársága által 2013. április 2-án iktatott levelében felhatalmazást kért egy, a 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától és 168. cikkétől eltérő intézkedés időbeli hatályának meghosszabbítására annak érdekében, hogy továbbra is korlátozhassa a héalevonási jogot a nem kizárólag üzleti célra használt motoros közúti járművek bizonyos kategóriáival kapcsolatos kiadások esetében.

| (2) | A Bizottság 2013. június 10-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Olaszország kérelméről. A Bizottság 2013. június 14-én kelt levelében értesítette Olaszországot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2013. június 10-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Olaszország kérelméről. A Bizottság 2013. június 14-én kelt levelében értesítette Olaszországot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak.

| (3) | A 2007/441/EK tanácsi határozat (2) felhatalmazza Olaszországot arra, hogy 40 %-ra korlátozza a hozzáadottérték-adó (héa) levonásának jogát a nem kizárólag üzleti célra használt közúti motoros járművekkel kapcsolatos kiadások esetében. A 2007/441/EK határozat továbbá előírja, hogy nem tekintendő ellenérték fejében nyújtott szolgáltatásnak az olyan járművek magáncélú használata, amelyek az említett határozat értelmében levonási jogra vonatkozó korlátozás hatálya alá esnek. A 2007/441/EK határozat tartalmazza ezenkívül a hatálya alá tartozó járművek és kiadások meghatározását, valamint azon járművek jegyzékét, amelyek kifejezetten ki vannak zárva az alkalmazási köréből. A 2010/748/EU tanácsi végrehajtási határozat (3) módosította a 2007/441/EK határozatot és utóbbi hatályvesztésének időpontjaként 2013. december 31-ét határozta meg. |
| --- | --- |

(3)

A 2007/441/EK tanácsi határozat (2) felhatalmazza Olaszországot arra, hogy 40 %-ra korlátozza a hozzáadottérték-adó (héa) levonásának jogát a nem kizárólag üzleti célra használt közúti motoros járművekkel kapcsolatos kiadások esetében. A 2007/441/EK határozat továbbá előírja, hogy nem tekintendő ellenérték fejében nyújtott szolgáltatásnak az olyan járművek magáncélú használata, amelyek az említett határozat értelmében levonási jogra vonatkozó korlátozás hatálya alá esnek. A 2007/441/EK határozat tartalmazza ezenkívül a hatálya alá tartozó járművek és kiadások meghatározását, valamint azon járművek jegyzékét, amelyek kifejezetten ki vannak zárva az alkalmazási köréből. A 2010/748/EU tanácsi végrehajtási határozat (3) módosította a 2007/441/EK határozatot és utóbbi hatályvesztésének időpontjaként 2013. december 31-ét határozta meg.

| (4) | A 2007/441/EK határozat 6. cikkének megfelelően Olaszország jelentést nyújtott be a Bizottságnak az említett határozat alkalmazásáról, amely a százalékos korlátozás értékelését is tartalmazza. Az Olaszország által szolgáltatott információkból kitűnik, hogy a levonási jog 40 %-ra való korlátozása továbbra is megfelel a tényleges körülményeknek az érintett járművek üzleti, illetve nem üzleti célú használatának arányát illetően. Ezért indokolt felhatalmazni Olaszországot arra, hogy további meghatározott időtartamra, nevezetesen 2016. december 31-ig folytassa az intézkedés alkalmazását. |
| --- | --- |

(4)

A 2007/441/EK határozat 6. cikkének megfelelően Olaszország jelentést nyújtott be a Bizottságnak az említett határozat alkalmazásáról, amely a százalékos korlátozás értékelését is tartalmazza. Az Olaszország által szolgáltatott információkból kitűnik, hogy a levonási jog 40 %-ra való korlátozása továbbra is megfelel a tényleges körülményeknek az érintett járművek üzleti, illetve nem üzleti célú használatának arányát illetően. Ezért indokolt felhatalmazni Olaszországot arra, hogy további meghatározott időtartamra, nevezetesen 2016. december 31-ig folytassa az intézkedés alkalmazását.

| (5) | Amennyiben Olaszország további, 2016 utánra történő meghosszabbítást kér, legkésőbb 2016. április 1-jéig be kell nyújtania a Bizottsághoz egy jelentést a meghosszabbítás iránti kérelemmel együtt. |
| --- | --- |

(5)

Amennyiben Olaszország további, 2016 utánra történő meghosszabbítást kér, legkésőbb 2016. április 1-jéig be kell nyújtania a Bizottsághoz egy jelentést a meghosszabbítás iránti kérelemmel együtt.

| (6) | A Bizottság 2004. október 29-én elfogadta a hozzáadottértékadó-kötelezettségek egyszerűsítése végett a 77/388/EGK irányelv (4) módosításáról szóló tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatot. Az e határozatban meghatározott eltérő intézkedéseknek az említett módosító irányelv hatálybalépésével hatályukat kell veszteniük, amennyiben ez az időpont korábbra esik, mint az e határozatban megjelölt hatályvesztési időpont. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2004. október 29-én elfogadta a hozzáadottértékadó-kötelezettségek egyszerűsítése végett a 77/388/EGK irányelv (4) módosításáról szóló tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatot. Az e határozatban meghatározott eltérő intézkedéseknek az említett módosító irányelv hatálybalépésével hatályukat kell veszteniük, amennyiben ez az időpont korábbra esik, mint az e határozatban megjelölt hatályvesztési időpont.

| (7) | Az eltérésnek nincs hatása az Unió héabevételekből származó saját forrásaira. |
| --- | --- |

(7)

Az eltérésnek nincs hatása az Unió héabevételekből származó saját forrásaira.

| (8) | A 2007/441/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(8)

A 2007/441/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2007/441/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „6. cikk
  Az e határozatban említett intézkedések időbeli hatályának meghosszabbítására vonatkozó kérelmet 2016. április 1-ig kell benyújtani a Bizottsághoz.
  A szóban forgó intézkedések időbeli hatályának meghosszabbítása iránti kérelemhez mellékelni kell egy olyan jelentést, amely magában foglalja a nem kizárólag üzleti célra használt motoros közúti járművekkel kapcsolatos kiadásokra kivetett héa levonására vonatkozó jog tekintetében alkalmazott százalékos korlátozás értékelését.” |
| --- | --- |

1.

A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„6. cikk

Az e határozatban említett intézkedések időbeli hatályának meghosszabbítására vonatkozó kérelmet 2016. április 1-ig kell benyújtani a Bizottsághoz.

A szóban forgó intézkedések időbeli hatályának meghosszabbítása iránti kérelemhez mellékelni kell egy olyan jelentést, amely magában foglalja a nem kizárólag üzleti célra használt motoros közúti járművekkel kapcsolatos kiadásokra kivetett héa levonására vonatkozó jog tekintetében alkalmazott százalékos korlátozás értékelését.”

| 2. | A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „7. cikk
  E határozat a motoros közúti járművekkel kapcsolatos, a teljes mértékű hozzáadottértékadó-levonásból kizárt kiadásokat meghatározó uniós szabályok hatálybalépésének napján, de legkésőbb 2016. december 31-én hatályát veszti.” |
| --- | --- |

2.

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

E határozat a motoros közúti járművekkel kapcsolatos, a teljes mértékű hozzáadottértékadó-levonásból kizárt kiadásokat meghatározó uniós szabályok hatálybalépésének napján, de legkésőbb 2016. december 31-én hatályát veszti.”

2. cikk

Ez a határozat az erről szóló értesítés napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

R. ŠADŽIUS

---

(1)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2007. június 18-i 2007/441/EK határozata az Olasz Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdése a) pontjától és 168. cikkétől eltérő intézkedések alkalmazására történő felhatalmazásáról (HL L 165., 2007.6.27., 33. o.).

2

(3)  A Tanács 2010. november 29-i 2010/748/EU végrehajtási határozata az Olasz Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdése a) pontjától és 168. cikkétől eltérő intézkedések alkalmazására történő felhatalmazásáról szóló 2007/441/EK határozat módosításáról (HL L 318., 2010.12.4., 45. o.).

3

(4)  A Tanács 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik irányelve a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás (HL L 145., 1977.6.13., 1. o.).

4

---

| 27.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 316/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 316/39

---

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. november 15.)

a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 168., 169., 170. és 171. cikkétől eltérő különös intézkedés alkalmazása meghosszabbításának a Dán Királyság és a Svéd Királyság számára történő engedélyezéséről

(2013/680/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Bizottság Főtitkársága által 2013. április 3-án, illetve 4-én iktatott levelében Dánia, illetve Svédország kérelmezte a 2006/112/EK irányelv 168., 169., 170. és 171. cikkétől – amelyek előírják, hogy az adóalanyok abban a tagállamban gyakorolják a hozzáadottérték-adó (héa) levonásának jogát, illetve abban a tagállamban igényeljék a héa visszatérítését, amelyben azt megfizették – eltérő különös intézkedés meghosszabbítását. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság Főtitkársága által 2013. április 3-án, illetve 4-én iktatott levelében Dánia, illetve Svédország kérelmezte a 2006/112/EK irányelv 168., 169., 170. és 171. cikkétől – amelyek előírják, hogy az adóalanyok abban a tagállamban gyakorolják a hozzáadottérték-adó (héa) levonásának jogát, illetve abban a tagállamban igényeljék a héa visszatérítését, amelyben azt megfizették – eltérő különös intézkedés meghosszabbítását.

| (2) | A Bizottság 2013. június 12-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Dánia és Svédország kérelméről. A Bizottság 2013. június 14-én kelt levelében értesítette Dániát és Svédországot, hogy birtokában van a kérelmek elbírálásához szükségesnek ítélt valamennyi információnak. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2013. június 12-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Dánia és Svédország kérelméről. A Bizottság 2013. június 14-én kelt levelében értesítette Dániát és Svédországot, hogy birtokában van a kérelmek elbírálásához szükségesnek ítélt valamennyi információnak.

| (3) | Az eltérésre irányuló e kérelmek a Dánia és Svédország közötti öresundi állandó összeköttetés díja után fizetett héa visszatérítésére vonatkoznak. Az ingatlanokkal kapcsolatos szolgáltatásnyújtás teljesítési helyére vonatkozó héaszabályok értelmében az öresundi állandó összeköttetés használati díjában felszámított héa egy része Dániának, másik része Svédországnak fizetendő. |
| --- | --- |

(3)

Az eltérésre irányuló e kérelmek a Dánia és Svédország közötti öresundi állandó összeköttetés díja után fizetett héa visszatérítésére vonatkoznak. Az ingatlanokkal kapcsolatos szolgáltatásnyújtás teljesítési helyére vonatkozó héaszabályok értelmében az öresundi állandó összeköttetés használati díjában felszámított héa egy része Dániának, másik része Svédországnak fizetendő.

| (4) | Eltérve attól a követelménytől, hogy az adóalanyok abban a tagállamban gyakorolják héalevonási vagy -visszaigénylési jogukat, amelyben azt megfizették, Dánia és Svédország engedélyt kapott arra, hogy különös intézkedést vezessen be annak érdekében, hogy az adóalanyok egyetlen adóigazgatástól igényelhessék a héa visszatérítését. Az engedélyt a 2000/91/EK tanácsi határozat (2) adta, majd azt a 2003/65/EK tanácsi határozat (3) és a 2007/132/EK tanácsi határozat (4) hosszabbította meg. |
| --- | --- |

(4)

Eltérve attól a követelménytől, hogy az adóalanyok abban a tagállamban gyakorolják héalevonási vagy -visszaigénylési jogukat, amelyben azt megfizették, Dánia és Svédország engedélyt kapott arra, hogy különös intézkedést vezessen be annak érdekében, hogy az adóalanyok egyetlen adóigazgatástól igényelhessék a héa visszatérítését. Az engedélyt a 2000/91/EK tanácsi határozat (2) adta, majd azt a 2003/65/EK tanácsi határozat (3) és a 2007/132/EK tanácsi határozat (4) hosszabbította meg.

| (5) | Az ezen eltérést igazoló jogi és a ténybeli helyzet nem változott és továbbra is fennáll. Dánia és Svédország számára ezért engedélyezni kell azt, hogy a különös intézkedést egy meghatározott időtartamig tovább alkalmazza. |
| --- | --- |

(5)

Az ezen eltérést igazoló jogi és a ténybeli helyzet nem változott és továbbra is fennáll. Dánia és Svédország számára ezért engedélyezni kell azt, hogy a különös intézkedést egy meghatározott időtartamig tovább alkalmazza.

| (6) | Az eltérésnek nincs kedvezőtlen hatása az Unió héabevételekből származó saját forrásaira, |
| --- | --- |

(6)

Az eltérésnek nincs kedvezőtlen hatása az Unió héabevételekből származó saját forrásaira,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Eltérve a 2006/112/EK irányelv 168., 169., 170. és 171. cikkétől, Dánia és Svédország engedélyt kap a két ország közötti öresundi állandó összeköttetés díja után fizetett héa visszatérítésére vonatkozó alábbi eljárás alkalmazására:

| a) | a Dániában letelepedett adóalanyok az összeköttetés svéd részének használatakor megfizetett héa levonására vonatkozó jogukat a dániai időszakos bevallások benyújtásakor is gyakorolhatják; |
| --- | --- |

a)

a Dániában letelepedett adóalanyok az összeköttetés svéd részének használatakor megfizetett héa levonására vonatkozó jogukat a dániai időszakos bevallások benyújtásakor is gyakorolhatják;

| b) | a Svédországban letelepedett adóalanyok az összeköttetés dán részének használatakor megfizetett héa levonására vonatkozó jogukat a svédországi időszakos bevallások benyújtásakor is gyakorolhatják; |
| --- | --- |

b)

a Svédországban letelepedett adóalanyok az összeköttetés dán részének használatakor megfizetett héa levonására vonatkozó jogukat a svédországi időszakos bevallások benyújtásakor is gyakorolhatják;

| c) | azoknak az adóalanyoknak, akik nem a fenti tagállamok egyikében telepedtek le, a svéd hatóságokhoz kell fordulniuk a díjakkal kapcsolatos héa-visszatérítés érdekében, ideértve az összeköttetés Dánia területén található részének használatáért fizetett héát is, a 2008/9/EK tanácsi irányelvben (5) vagy a 86/560/EGK tanácsi irányelvben (6) meghatározott eljárás alapján. |
| --- | --- |

c)

azoknak az adóalanyoknak, akik nem a fenti tagállamok egyikében telepedtek le, a svéd hatóságokhoz kell fordulniuk a díjakkal kapcsolatos héa-visszatérítés érdekében, ideértve az összeköttetés Dánia területén található részének használatáért fizetett héát is, a 2008/9/EK tanácsi irányelvben (5) vagy a 86/560/EGK tanácsi irányelvben (6) meghatározott eljárás alapján.

2. cikk

Ez a határozat 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig alkalmazandó.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Dán Királyság és a Svéd Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

R. ŠADŽIUS

---

(1)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2000. január 24-i 2000/91/EK határozata a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 17. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának a Dán Királyság és a Svéd Királyság számára történő engedélyezéséről (HL L 28., 2000.2.3., 38. o.).

2

(3)  A Tanács 2003. január 21-i 2003/65/EK határozata a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 17. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának a Dán Királyság és a Svéd Királyság számára történő engedélyezéséről szóló 2000/91/EK határozat hatályának meghosszabbításáról (HL L 25., 2003.1.30., 40. o.).

3

(4)  A Tanács 2007. január 30-i 2007/132/EK határozata a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 17. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának a Dán Királyság és a Svéd Királyság számára történő engedélyezéséről szóló 2000/91/EK határozat hatályának meghosszabbításáról (HL L 57., 2007.2.24., 10. o.).

4

(5)  A Tanács 2008. február 12-i 2008/9/EK irányelve a nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállamban letelepedett adóalanyok részére a 2006/112/EK irányelvben előírt hozzáadottérték-adóvisszatérítés részletes szabályainak megállapításáról (HL L 44., 2008.2.20., 23. o.).

5

(6)  A Tanács 1986. november 17-i 86/560/EGK tizenharmadik irányelve a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – a hozzáadottérték-adónak az ország területén nem honos adóalanyok részére történő visszatérítésének szabályai (HL L 326., 1986.11.21., 40. o.).

6

---

| 27.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 316/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 316/41

---

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. november 15.)

az Egyesült Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdése a) pontjától, valamint 168. és 169. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának folytatására történő felhatalmazásáról szóló 2007/884/EK határozat módosításáról

(2013/681/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Egyesült Királyság a Bizottság Főtitkársága által 2013. április 2-án iktatott levelében felhatalmazást kért egy eltérésről szóló intézkedés időbeli hatályának meghosszabbítására annak érdekében, hogy folytathassa a bérbe- vagy lízingbe vevőnek a nem kizárólag üzleti célra használt gépjárművek bérletével vagy lízingjével kapcsolatos kiadások után felszámított hozzáadottérték-adóra (héa) vonatkozó levonási jogának korlátozását. |
| --- | --- |

(1)

Az Egyesült Királyság a Bizottság Főtitkársága által 2013. április 2-án iktatott levelében felhatalmazást kért egy eltérésről szóló intézkedés időbeli hatályának meghosszabbítására annak érdekében, hogy folytathassa a bérbe- vagy lízingbe vevőnek a nem kizárólag üzleti célra használt gépjárművek bérletével vagy lízingjével kapcsolatos kiadások után felszámított hozzáadottérték-adóra (héa) vonatkozó levonási jogának korlátozását.

| (2) | A Bizottság 2013. június 19-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot az Egyesült Királyság kérelméről. A Bizottság 2013. június 20-án kelt levelében értesítette az Egyesült Királyságot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2013. június 19-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot az Egyesült Királyság kérelméről. A Bizottság 2013. június 20-án kelt levelében értesítette az Egyesült Királyságot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak.

| (3) | A 2011/37/EU tanácsi végrehajtási határozattal (2) módosított 2007/884/EK tanácsi határozat (3) felhatalmazta az Egyesült Királyságot arra, hogy 50 %-ra korlátozza a bérbevevővel vagy lízingbe vevővel szemben a nem kizárólag üzleti célra használt személygépkocsik bérlése vagy lízingje utáni héalevonási jogot. Az Egyesült Királyság felhatalmazást kapott arra is, hogy az adóalany által üzleti célból bérelt vagy lízingelt autó magáncélú használatát ne kezelje ellenérték fejében adott szolgáltatásnyújtásként. Ez az egyszerűsítő intézkedés megszüntette annak szükségességét, hogy a bérbevevő vagy lízingbe vevő nyilvántartást vezessen a szolgálati autóval megtett kilométerekről, és hogy adót számoljon el minden egyes autó esetében a ténylegesen megtett magáncélú kilométerek alapján. |
| --- | --- |

(3)

A 2011/37/EU tanácsi végrehajtási határozattal (2) módosított 2007/884/EK tanácsi határozat (3) felhatalmazta az Egyesült Királyságot arra, hogy 50 %-ra korlátozza a bérbevevővel vagy lízingbe vevővel szemben a nem kizárólag üzleti célra használt személygépkocsik bérlése vagy lízingje utáni héalevonási jogot. Az Egyesült Királyság felhatalmazást kapott arra is, hogy az adóalany által üzleti célból bérelt vagy lízingelt autó magáncélú használatát ne kezelje ellenérték fejében adott szolgáltatásnyújtásként. Ez az egyszerűsítő intézkedés megszüntette annak szükségességét, hogy a bérbevevő vagy lízingbe vevő nyilvántartást vezessen a szolgálati autóval megtett kilométerekről, és hogy adót számoljon el minden egyes autó esetében a ténylegesen megtett magáncélú kilométerek alapján.

| (4) | Az Egyesült Királyság által benyújtott információk alapján az 50 %-os korlátozás az érintett járművek bérbevevő vagy lízingbe vevő általi üzleti és magáncélú használata tekintetében továbbra is megfelel a tényleges körülményeknek. Az Egyesült Királyságot ezért fel kell hatalmazni arra, hogy 2016. december 31-ig folytassa az intézkedés alkalmazását. |
| --- | --- |

(4)

Az Egyesült Királyság által benyújtott információk alapján az 50 %-os korlátozás az érintett járművek bérbevevő vagy lízingbe vevő általi üzleti és magáncélú használata tekintetében továbbra is megfelel a tényleges körülményeknek. Az Egyesült Királyságot ezért fel kell hatalmazni arra, hogy 2016. december 31-ig folytassa az intézkedés alkalmazását.

| (5) | Amennyiben az Egyesült Királyság úgy véli, hogy további, 2016 utánra történő meghosszabbítás szükséges, legkésőbb 2016. április 1-jéig az alkalmazott százalékarány felülvizsgálatát tartalmazó jelentést kell benyújtania a Bizottsághoz a meghosszabbítás iránti kérelemmel együtt. |
| --- | --- |

(5)

Amennyiben az Egyesült Királyság úgy véli, hogy további, 2016 utánra történő meghosszabbítás szükséges, legkésőbb 2016. április 1-jéig az alkalmazott százalékarány felülvizsgálatát tartalmazó jelentést kell benyújtania a Bizottsághoz a meghosszabbítás iránti kérelemmel együtt.

| (6) | A Bizottság 2004. október 29-én elfogadta a 77/388/EGK irányelv (4) módosításáról szóló tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatot, amely azon kiadási kategóriák összehangolását tartalmazza, amelyek esetében alkalmazható a levonási jogból való kizárás. A 77/388/EGK irányelv helyébe a 2006/112/EK irányelv lépett. Az említett javaslat értelmében a levonási jog alóli kizárás a motoros közúti járművek esetén alkalmazható. Az e határozatban meghatározott eltérő intézkedéseknek az említett módosító irányelv hatálybalépésének időpontjában hatályukat kell veszteniük, amennyiben ez az időpont 2016. december 31-énél korábbra esik. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2004. október 29-én elfogadta a 77/388/EGK irányelv (4) módosításáról szóló tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatot, amely azon kiadási kategóriák összehangolását tartalmazza, amelyek esetében alkalmazható a levonási jogból való kizárás. A 77/388/EGK irányelv helyébe a 2006/112/EK irányelv lépett. Az említett javaslat értelmében a levonási jog alóli kizárás a motoros közúti járművek esetén alkalmazható. Az e határozatban meghatározott eltérő intézkedéseknek az említett módosító irányelv hatálybalépésének időpontjában hatályukat kell veszteniük, amennyiben ez az időpont 2016. december 31-énél korábbra esik.

| (7) | Az eltérésnek elhanyagolható hatása van a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegére, és nincs kedvezőtlen hatása az Unió héabevételekből származó saját forrásaira. |
| --- | --- |

(7)

Az eltérésnek elhanyagolható hatása van a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegére, és nincs kedvezőtlen hatása az Unió héabevételekből származó saját forrásaira.

| (8) | A 2007/884/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(8)

A 2007/884/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2007/884/EK határozat 3. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

E határozat a közúti gépjárművekkel kapcsolatos, a teljes mértékű héalevonásból kizárt kiadásokat meghatározó uniós szabályok hatálybalépésének napján, de legkésőbb 2016. december 31-én hatályát veszti.

Az e határozatban foglalt intézkedések időbeli hatályának meghosszabbítása iránti kérelemmel együtt 2016. április 1-jéig be kell nyújtani a Bizottsághoz egy olyan jelentést, amely magában foglalja a nem kizárólag üzleti célra használt személyautók bérletével vagy lízingjével kapcsolatos kiadások után felszámított héa levonására vonatkozó jog tekintetében alkalmazott százalékos korlátozás felülvizsgálatát.”

2. cikk

Ez a határozat az erről szóló értesítés napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2014. január 1-től kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

R. ŠADŽIUS

---

(1)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2011. január 18-i 2011/37/EU végrehajtási határozata az Egyesült Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdése a) pontjától, valamint 168. és 169. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának folytatására történő felhatalmazásáról (HL L 19., 2011.1.22., 11. o.).

2

(3)  A Tanács 2007. december 20-i 2007/884/EK határozata az Egyesült Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdése a) pontjától, valamint 168. és 169. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának folytatására történő felhatalmazásáról (HL L 346., 2007.12.29., 21. o.).

3

(4)  A Tanács 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik irányelve a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás (HL L 145., 1977.6.13., 1. o.).

4

---

| 27.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 316/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 316/43

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2013. november 19.)

az Európai Vegyianyag-ügynökség egy igazgatósági tagjának kinevezéséről

(2013/682/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) és az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 79. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1907/2006/EK rendelet79. cikke úgy rendelkezik, hogy az Európai Vegyianyag-ügynökség igazgatóságának (a továbbiakban: az igazgatóság) tagjaiként a Tanács tagállamonként egy képviselőt nevez ki. |
| --- | --- |

(1)

Az 1907/2006/EK rendelet79. cikke úgy rendelkezik, hogy az Európai Vegyianyag-ügynökség igazgatóságának (a továbbiakban: az igazgatóság) tagjaiként a Tanács tagállamonként egy képviselőt nevez ki.

| (2) | A Tanács 2011. május 17-i határozatával (2) kinevezte az igazgatóság 15 tagját. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2011. május 17-i határozatával (2) kinevezte az igazgatóság 15 tagját.

| (3) | A román kormány értesítette a Tanácsot arról, hogy az igazgatóság román képviselőjét le kívánja váltani, és jelölést nyújtott be az új képviselőre vonatkozóan, akit a 2015. május 31-ig terjedő időszakra kell kinevezni, |
| --- | --- |

(3)

A román kormány értesítette a Tanácsot arról, hogy az igazgatóság román képviselőjét le kívánja váltani, és jelölést nyújtott be az új képviselőre vonatkozóan, akit a 2015. május 31-ig terjedő időszakra kell kinevezni,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:

1. cikk

Ionuț GEORGESCU helyére a 2013. november 19-től2015. május 31-ig terjedő időszakra Liliana Luminița TÎRCHILĂ román állampolgár, született 1960. február 1-jén, kerül kinevezésre az Európai Vegyianyag-ügynökség igazgatósági tagjává.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

1

(2)  HL C 151., 2011.5.21., 1. o.

2

---

| 27.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 316/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 316/44

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2013. november 19.)

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy francia tagjának kinevezéséről

(2013/683/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 302. cikkére,

tekintettel a francia kormány által benyújtott jelölésre,

tekintettel az Európai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről szóló 2010/570/EU, Euratom határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről szóló 2010/570/EU, Euratom határozatot (1).

| (2) | Gilbert BROS hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Gilbert BROS hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács Christophe HILLAIRET-t (Membre du Bureau de l’APCA) a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. szeptember 20-ig, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  HL L 251., 2010.9.25., 8. o.

1

---

| 27.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 316/45 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 316/45

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2013. november 19.)

a Régiók Bizottsága egy osztrák póttagjának kinevezéséről

(2013/684/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel az osztrák kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot.

| (2) | Gabriele BURGSTALLER hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Gabriele BURGSTALLER hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki a következő személyt:

| — | Brigitta PALLAUF, Landtagspräsidentin Salzburger Landtag. |
| --- | --- |

—

Brigitta PALLAUF, Landtagspräsidentin Salzburger Landtag.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

1

(2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

2

---

| 27.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 316/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 316/46

---

A TANÁCS 2013/685/KKBP HATÁROZATA

(2013. november 26.)

az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

tekintettel az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2007/140/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről szóló 2010. július 26-i 2010/413/CFSP (1) tanácsi határozatra és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2010. július 26-án elfogadta az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2010. július 26-án elfogadta az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozatot.

| (2) | A Törvényszék a T-489/10. sz. ügyben 2013. szeptember 16-án hozott ítéletével (2) megsemmisítette a Tanács azon határozatait, melyek értelmében az Islamic Republic of Iran Shipping Lines, Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Club, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Leadmarine, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd és a Valfajr 8th Shipping Line Co. felkerült a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek és szervezeteknek a 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében foglalt jegyzékére. |
| --- | --- |

(2)

A Törvényszék a T-489/10. sz. ügyben 2013. szeptember 16-án hozott ítéletével (2) megsemmisítette a Tanács azon határozatait, melyek értelmében az Islamic Republic of Iran Shipping Lines, Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Club, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Leadmarine, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd és a Valfajr 8th Shipping Line Co. felkerült a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek és szervezeteknek a 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében foglalt jegyzékére.

| (3) | Az Islamic Republic of Iran Shipping Lines, Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd ésValfajr 8th Shipping Line Co. szervezeteket a rájuk vonatkozó új indokolások alapján ismét fel kell venni a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékére. |
| --- | --- |

(3)

Az Islamic Republic of Iran Shipping Lines, Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd ésValfajr 8th Shipping Line Co. szervezeteket a rájuk vonatkozó új indokolások alapján ismét fel kell venni a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékére.

| (4) | A korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó, a 2010/413/KKBP határozat II. mellékletének részét képező személyek és szervezetek jegyzékében szereplő szervezetekre vonatkozó azonosító adatokat módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó, a 2010/413/KKBP határozat II. mellékletének részét képező személyek és szervezetek jegyzékében szereplő szervezetekre vonatkozó azonosító adatokat módosítani kell.

| (5) | A Törvényszék által a T-392/11. (3), a T-404/11. (4) és a T-63/2012. (5) sz. ügyben hozott ítéleteket követően az Iran Transfo, a Sakhte Turbopomp va Kompressor (SATAK) (más néven: Turbo Compressor Manufacturer, TCMFG) és az Oil Turbo Compressor Co. már nem szerepel a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek és szervezeteknek a 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében foglalt jegyzékében, |
| --- | --- |

(5)

A Törvényszék által a T-392/11. (3), a T-404/11. (4) és a T-63/2012. (5) sz. ügyben hozott ítéleteket követően az Iran Transfo, a Sakhte Turbopomp va Kompressor (SATAK) (más néven: Turbo Compressor Manufacturer, TCMFG) és az Oil Turbo Compressor Co. már nem szerepel a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek és szervezeteknek a 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében foglalt jegyzékében,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2010/413/KKBP határozat II. melléklete az e határozat mellékletében meghatározottak szerint módosul.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  HL L 195., 2010.7.27., 39. o.

1

(2)  A Törvényszék 2013. szeptember 16-i ítélete a T-489/10. számú ügyben. Islamic Republic of Iran Shipping Lines és társai kontra az Európai Unió Tanácsa.

2

Islamic Republic of Iran Shipping Lines és társai kontra az Európai Unió Tanácsa.

(3)  A Törvényszék 2013. május 16-i ítélete a T-392/11. számú ügyben. Iran Transfo kontra Az Európai Unió Tanácsa.

3

Iran Transfo kontra Az Európai Unió Tanácsa.

(4)  A Törvényszék 2013. április 17-i ítélete a T-404/11. számú ügyben. Turbo Compressor Manufacturer (TCMFG) kontra Az Európai Unió Tanácsa.

4

Turbo Compressor Manufacturer (TCMFG) kontra Az Európai Unió Tanácsa.

(5)  A Törvényszék 2012. október 26-i ítélete a T-63/2012. számú ügyben. Oil Turbo Compressor Co. (Private Joint Stock) kontra Az Európai Unió Tanácsa.

5

Oil Turbo Compressor Co. (Private Joint Stock) kontra Az Európai Unió Tanácsa.

---

MELLÉKLET

I.   A 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében szereplő jegyzék az alább felsorolt szervezetekkel egészül ki:

III.   Islamic Republic of the Iran Shipping Lines (IRISL)

B.   Szervezetek

| | Név | Azonosító adatok | Indoklás | A jegyzékbe való felvétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL) | No. 37, Aseman Tower (Sky Tower), Sayyade Shirazee Square, Pasdaran Ave., PO Box 19395-1311, Tehran. Iran;
  Az IRISL IMO-számai: 9051624; 9465849; 7632826; 7632814; 9465760; 8107581; 9226944; 7620550; 9465863; 9226956; 7375363; 9465758; 9270696; 9193214; 8107579; 9193197; 8108559; 8105284; 9465746; 9346524; 9465851; 8112990 | Az IRISL fegyverekkel kapcsolatos anyagok Iránból való szállításában vesz részt, megsértve az ENSZ BT 1747 (2007) sz. határozatának 5. pontját. Az ENSZ Biztonsági Tanácsa Iránnal foglalkozó szankcióbizottságának 2009-ben három alkalommal jelentették a határozat egyértelmű megsértését. | 2013.11.27. |
| 2. | Bushehr Shipping Company Limited (más néven: Bimeh Iran) | 143/1 Tower Road Sliema, Slm 1604, Malta;
  Cégjegyzékszám: C 37422; c/o Hafiz Darya Shipping Company, No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran;
  IMO-szám: 9270658 | A Bushehr Shipping Company Limited az IRISL tulajdonában van. | 2013.11.27. |
| 3. | Hafiz Darya Shipping Lines (HDSL)
  (más néven: HDS Lines) | No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran. | A HDSL tényleges tulajdonosként átvette az Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL) több vízi járművét. Ennek alapján a HDSL az IRISL nevében jár el. | 2013.11.27. |
| 4. | Irano Misr Shipping Company
  (más néven: Nefertiti Shipping) | 6, El Horeya Rd., El Attarein, Alexandria, Egypt;
  Inside Damietta Port, New Damietta City, Damietta, Egypt;
  403, El NahdaSt., Port Said, Port Said, Egypt. | Az Irano Misr Shipping Company az IRISL egyiptomi képviselőjeként alapvető szolgáltatásokat nyújt az IRISL-nek. | 2013.11.27. |
| 5. | Irinvestship Ltd | 10 Greycoat Place, London SW1P 1SB, United Kingdom;
  Cégjegyzékszám: 41101 79 | Az Irinvestship Ltd az IRISL tulajdonában van. | 2013.11.27. |
| 6. | IRISL (Malta) Ltd | Flat 1, 143 Tower Road, Sliema SLM 1604, Malta;
  Cégjegyzékszám: C 33735 | Az IRISL (Malta) Ltd többségi tulajdonosa az IRISL, az IRISL tulajdonában lévő IRISL Europe GmbH-n keresztül. Ennek alapján az IRISL Malta Ltd az IRISL ellenőrzése alatt áll. | 2013.11.27. |
| 7. | IRISL Europe GmbH (Hamburg) | Schottweg 5, 22087 Hamburg, Germany;
  Héa-azonosítószám: DE217283818
  Cégjegyzékszám: HRB 81573 | Az IRISL Europe GmbH (Hamburg) az IRISL tulajdonában van. | 2013.11.27. |
| 8. | IRISL Marine Services and Engineering Company (más néven: Qeshm Ramouz Gostar) | Sarbandar Gas Station, PO Box 199, Bandar Imam Khomeini, Iran;
  Karim Khan Zand Avenue (vagy: Karimkhan Avenue), Iran Shahr Shomai (vagy: Northern Iranshahr Street), No 221, Tehran, Iran;
  Qesm Ramouz Gostar címe: No. 86, Khalij-E-Fars Complex, Imam Gholi Khan Blvd, Qeshm Island, Iran vagy 86 2nd Floor Khajie Fars, Commercial Complex, Emam Gholi Khan Avenue, Qeshm, Iran;
  Shahaid Rajaee Port Road, Kilometer of 8, Before Tavanir Power Station, Bandar Abbas, Iran. | Az IRISL Marine Services and Engineering Company az IRISL ellenőrzése alatt áll. | 2013.11.27. |
| 9. | ISI Maritime Limited (Malta) | 147/1 St. Lucia Street, Valetta, Vlt 1185, Malta;
  Cégjegyzékszám: C 28940
  c/o IranoHind Shipping Co. Ltd., Mehrshad Street, Sedaghat St., opp. Park Mellat vali-e-asr Ave., Tehran, Iran | Az ISI Maritime Limited (Malta) az Irano Hind Shipping Company 100 %-os tulajdonában van, amelynek viszont többségi tulajdonosa az IRISL. Ennek megfelelően, a Maritime Limited (Malta) az IRISL ellenőrzése alatt áll. Az ENSZ megállapította, hogy az Irano Hind Shipping Company az IRISL tulajdonában van, annak ellenőrzése alatt áll, illetve annak nevében jár el. | 2013.11.27. |
| 10. | Khazar Shipping Lines (Bandar Anzali) | End of Shahid Mostafa, Khomeini St., Tohid Square, Bandar Anzali 1711-324, Iran, P.O. Box 43145. | A Khazar Shipping Line
  az IRISL tulajdonában van. | 2013.11.27. |
| 11. | Marble Shipping Limited
  (Malta) | 143/1 Tower Road, Sliema, Slm 1604, Malta;
  Cégjegyzékszám: C 41949 | A Marble Shipping Limited (Malta) az IRISL tulajdonában van. | 2013.11.27. |
| 12. | Safiran Payam Darya (SAPID) Shipping Company
  (más néven: Safiran Payam Darya Shipping Lines, SAPID Shipping Company) | 33241 - Narenjestan 8th ST, Artesh Blvd, Aghdasieh, PO Box 19635-1116, Tehran, Iran. | Safiran Payam Darya (SAPID) tényleges tulajdonosként átvette az Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL) több vízi járművét. Ennek alapján az IRISL nevében jár el. | 2013.11.27. |
| 13. | Shipping Computer Services Company
  (SCSCOL) | No 37, Asseman, Shahid Sayyad Shirazees Ave, P.O. Box 1587553-1351, Tehran, Iran. | A Shipping Computer Services Company az IRISL ellenőrzése alatt áll. | 2013.11.27. |
| 14. | Soroush Saramin Asatir (SSA)
  (más néven: Soroush Sarzamin Asatir Ship Management Company, Rabbaran Omid Darya Ship Management Company, Sealeaders) | No 14 (alt. 5), Shabnam Alley, Fajr Street, Shahid Motahhari Avenue, PO Box 196365-1114, Tehran, Iran. | A Soroush Saramin Asatir (SSA) az Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL) több vízi járművét működteti és igazgatja. Ennek alapján az IRISL nevében jár el, és annak alapvető szolgáltatásokat nyújt. | 2013.11.27. |
| 15. | South Way Shipping Agency Co. Ltd
  (más néven: Hoopad Darya Shipping Agent) | Hoopad Darya Shipping Agency Company, No 101, Shabnam Alley, Ghaem Magham Street, Tehran, Iran;
  Bandar Abbas Branch: Hoopad Darya Shipping Agency building, Imam Khomeini Blvd, Bandar Abbas, Iran;
  Imam Khomieni Branch: Hoopad Darya Shipping Agency building B.I.K. port complex, Bandar Imam Khomeini, Iran;
  Khorramshahr Branch: Flat no.2-2nd floor, SSL Building, Coastal Blvd, between City Hall and Post Office, Khorramshahr, Iran;
  Assaluyeh Branch: Opposite to city post office, no.2 telecommunication center, Bandar Assaluyeh, Iran;
  Chabahar Branch: Cím: nem áll rendelkezésre;
  Bushehr Branch: Cím: nem áll rendelkezésre. | A South Way Shipping Agency Co Ltd az IRISL nevében Iránban konténerátrakási tevékenységeket, Bandar Abbasban pedig flottaszemélyzeti szolgáltatásokat igazgat. Ennek alapján a South Way Shipping Agency Co Ltd az IRISL nevében jár el. | 2013.11.27. |
| 16. | Valfajr 8th Shipping Line
  (más néven: Valjafr 8th Shipping Line, Valfajr) | No 119, Corner Shabnam Alley, Shoaa Square, Ghaem Magam Farahani, Tehran, Iran P.O. Box 15875/4155
  Abyar Alley, Corner of Shahid Azodi St. & Karim Khan Zand Ave., Tehran, Iran;
  Shahid Azodi St., Karim Khan Zand Ave., Abiar Alley, PO Box 4155, Tehran, Iran. | A Valfajr 8th Shipping Line az IRISL tulajdonában van. | 2013.11.27. |

Név

Azonosító adatok

Indoklás

A jegyzékbe való felvétel időpontja

1.

Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL)

No. 37, Aseman Tower (Sky Tower), Sayyade Shirazee Square, Pasdaran Ave., PO Box 19395-1311, Tehran. Iran;

Az IRISL IMO-számai: 9051624; 9465849; 7632826; 7632814; 9465760; 8107581; 9226944; 7620550; 9465863; 9226956; 7375363; 9465758; 9270696; 9193214; 8107579; 9193197; 8108559; 8105284; 9465746; 9346524; 9465851; 8112990

Az IRISL fegyverekkel kapcsolatos anyagok Iránból való szállításában vesz részt, megsértve az ENSZ BT 1747 (2007) sz. határozatának 5. pontját. Az ENSZ Biztonsági Tanácsa Iránnal foglalkozó szankcióbizottságának 2009-ben három alkalommal jelentették a határozat egyértelmű megsértését.

2013.11.27.

2.

Bushehr Shipping Company Limited (más néven: Bimeh Iran)

143/1 Tower Road Sliema, Slm 1604, Malta;

Cégjegyzékszám: C 37422; c/o Hafiz Darya Shipping Company, No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran;

IMO-szám: 9270658

A Bushehr Shipping Company Limited az IRISL tulajdonában van.

2013.11.27.

3.

Hafiz Darya Shipping Lines (HDSL)

(más néven: HDS Lines)

No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran.

A HDSL tényleges tulajdonosként átvette az Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL) több vízi járművét. Ennek alapján a HDSL az IRISL nevében jár el.

2013.11.27.

4.

Irano Misr Shipping Company

(más néven: Nefertiti Shipping)

6, El Horeya Rd., El Attarein, Alexandria, Egypt;

Inside Damietta Port, New Damietta City, Damietta, Egypt;

403, El NahdaSt., Port Said, Port Said, Egypt.

Az Irano Misr Shipping Company az IRISL egyiptomi képviselőjeként alapvető szolgáltatásokat nyújt az IRISL-nek.

2013.11.27.

5.

Irinvestship Ltd

10 Greycoat Place, London SW1P 1SB, United Kingdom;

Cégjegyzékszám: 41101 79

Az Irinvestship Ltd az IRISL tulajdonában van.

2013.11.27.

6.

IRISL (Malta) Ltd

Flat 1, 143 Tower Road, Sliema SLM 1604, Malta;

Cégjegyzékszám: C 33735

Az IRISL (Malta) Ltd többségi tulajdonosa az IRISL, az IRISL tulajdonában lévő IRISL Europe GmbH-n keresztül. Ennek alapján az IRISL Malta Ltd az IRISL ellenőrzése alatt áll.

2013.11.27.

7.

IRISL Europe GmbH (Hamburg)

Schottweg 5, 22087 Hamburg, Germany;

Héa-azonosítószám: DE217283818

Cégjegyzékszám: HRB 81573

Az IRISL Europe GmbH (Hamburg) az IRISL tulajdonában van.

2013.11.27.

8.

IRISL Marine Services and Engineering Company (más néven: Qeshm Ramouz Gostar)

Sarbandar Gas Station, PO Box 199, Bandar Imam Khomeini, Iran;

Karim Khan Zand Avenue (vagy: Karimkhan Avenue), Iran Shahr Shomai (vagy: Northern Iranshahr Street), No 221, Tehran, Iran;

Qesm Ramouz Gostar címe: No. 86, Khalij-E-Fars Complex, Imam Gholi Khan Blvd, Qeshm Island, Iran vagy 86 2nd Floor Khajie Fars, Commercial Complex, Emam Gholi Khan Avenue, Qeshm, Iran;

Shahaid Rajaee Port Road, Kilometer of 8, Before Tavanir Power Station, Bandar Abbas, Iran.

Az IRISL Marine Services and Engineering Company az IRISL ellenőrzése alatt áll.

2013.11.27.

9.

ISI Maritime Limited (Malta)

147/1 St. Lucia Street, Valetta, Vlt 1185, Malta;

Cégjegyzékszám: C 28940

c/o IranoHind Shipping Co. Ltd., Mehrshad Street, Sedaghat St., opp. Park Mellat vali-e-asr Ave., Tehran, Iran

Az ISI Maritime Limited (Malta) az Irano Hind Shipping Company 100 %-os tulajdonában van, amelynek viszont többségi tulajdonosa az IRISL. Ennek megfelelően, a Maritime Limited (Malta) az IRISL ellenőrzése alatt áll. Az ENSZ megállapította, hogy az Irano Hind Shipping Company az IRISL tulajdonában van, annak ellenőrzése alatt áll, illetve annak nevében jár el.

2013.11.27.

10.

Khazar Shipping Lines (Bandar Anzali)

End of Shahid Mostafa, Khomeini St., Tohid Square, Bandar Anzali 1711-324, Iran, P.O. Box 43145.

A Khazar Shipping Line

az IRISL tulajdonában van.

2013.11.27.

11.

Marble Shipping Limited

(Malta)

143/1 Tower Road, Sliema, Slm 1604, Malta;

Cégjegyzékszám: C 41949

A Marble Shipping Limited (Malta) az IRISL tulajdonában van.

2013.11.27.

12.

Safiran Payam Darya (SAPID) Shipping Company

(más néven: Safiran Payam Darya Shipping Lines, SAPID Shipping Company)

33241 - Narenjestan 8th ST, Artesh Blvd, Aghdasieh, PO Box 19635-1116, Tehran, Iran.

Safiran Payam Darya (SAPID) tényleges tulajdonosként átvette az Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL) több vízi járművét. Ennek alapján az IRISL nevében jár el.

2013.11.27.

13.

Shipping Computer Services Company

(SCSCOL)

No 37, Asseman, Shahid Sayyad Shirazees Ave, P.O. Box 1587553-1351, Tehran, Iran.

A Shipping Computer Services Company az IRISL ellenőrzése alatt áll.

2013.11.27.

14.

Soroush Saramin Asatir (SSA)

(más néven: Soroush Sarzamin Asatir Ship Management Company, Rabbaran Omid Darya Ship Management Company, Sealeaders)

No 14 (alt. 5), Shabnam Alley, Fajr Street, Shahid Motahhari Avenue, PO Box 196365-1114, Tehran, Iran.

A Soroush Saramin Asatir (SSA) az Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL) több vízi járművét működteti és igazgatja. Ennek alapján az IRISL nevében jár el, és annak alapvető szolgáltatásokat nyújt.

2013.11.27.

15.

South Way Shipping Agency Co. Ltd

(más néven: Hoopad Darya Shipping Agent)

Hoopad Darya Shipping Agency Company, No 101, Shabnam Alley, Ghaem Magham Street, Tehran, Iran;

Bandar Abbas Branch: Hoopad Darya Shipping Agency building, Imam Khomeini Blvd, Bandar Abbas, Iran;

Imam Khomieni Branch: Hoopad Darya Shipping Agency building B.I.K. port complex, Bandar Imam Khomeini, Iran;

Khorramshahr Branch: Flat no.2-2nd floor, SSL Building, Coastal Blvd, between City Hall and Post Office, Khorramshahr, Iran;

Assaluyeh Branch: Opposite to city post office, no.2 telecommunication center, Bandar Assaluyeh, Iran;

Chabahar Branch: Cím: nem áll rendelkezésre;

Bushehr Branch: Cím: nem áll rendelkezésre.

A South Way Shipping Agency Co Ltd az IRISL nevében Iránban konténerátrakási tevékenységeket, Bandar Abbasban pedig flottaszemélyzeti szolgáltatásokat igazgat. Ennek alapján a South Way Shipping Agency Co Ltd az IRISL nevében jár el.

2013.11.27.

16.

Valfajr 8th Shipping Line

(más néven: Valjafr 8th Shipping Line, Valfajr)

No 119, Corner Shabnam Alley, Shoaa Square, Ghaem Magam Farahani, Tehran, Iran P.O. Box 15875/4155

Abyar Alley, Corner of Shahid Azodi St. & Karim Khan Zand Ave., Tehran, Iran;

Shahid Azodi St., Karim Khan Zand Ave., Abiar Alley, PO Box 4155, Tehran, Iran.

A Valfajr 8th Shipping Line az IRISL tulajdonában van.

2013.11.27.

II.   Az alábbi szervezetre vonatkozó, a 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében szereplő bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

I.   1 A nukleáris tevékenységekben vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató szervezetek jegyzéke.

B.   Szervezetek

| | Név | Azonosító adatok | Indoklás | A jegyzékbe való felvétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | MASNA (Modierat Saakht Niroogahye Atomi Iran) Managing Company for the Construction of Nuclear Power Plants | P.O. Box 14395-1359, Tehran, Iran | Az AEOI és a Novin Energy alá tartozó szervezet (az ENSZ BT 1737. sz. határozata mindkettőt megnevezi). Részt vesz az atomreaktorok fejlesztésében. | 2010.7.26. |

Név

Azonosító adatok

Indoklás

A jegyzékbe való felvétel időpontja

1.

MASNA (Modierat Saakht Niroogahye Atomi Iran) Managing Company for the Construction of Nuclear Power Plants

P.O. Box 14395-1359, Tehran, Iran

Az AEOI és a Novin Energy alá tartozó szervezet (az ENSZ BT 1737. sz. határozata mindkettőt megnevezi). Részt vesz az atomreaktorok fejlesztésében.

2010.7.26.

---

| 27.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 316/50 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 316/50

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. november 25.)

az egyes bolgár tejfeldolgozó létesítményekben feldolgozott, nem megfelelő nyers tej vonatkozásában a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben megállapított átmeneti intézkedésekről szóló 2009/861/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2013) 8031. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2013/686/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 853/2004/EK rendelet az élelmiszer-ipari vállalkozók számára különleges higiéniai szabályokat állapít meg az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan. A fent említett szabályok a nyers tejre és a tejtermékekre vonatkozó higiéniai követelményeket is magukban foglalnak. |
| --- | --- |

(1)

A 853/2004/EK rendelet az élelmiszer-ipari vállalkozók számára különleges higiéniai szabályokat állapít meg az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan. A fent említett szabályok a nyers tejre és a tejtermékekre vonatkozó higiéniai követelményeket is magukban foglalnak.

| (2) | A 2009/861/EK bizottsági határozat (2) az említett határozatban felsorolt, Bulgáriában működő tejfeldolgozó létesítmények esetében bizonyos eltéréseket tesz lehetővé a 853/2004/EK rendelet III. melléklete IX. szakasza I. fejezetének II. és III. alfejezetében rögzített követelményektől. Ezt a határozatot 2013. december 31-ig kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(2)

A 2009/861/EK bizottsági határozat (2) az említett határozatban felsorolt, Bulgáriában működő tejfeldolgozó létesítmények esetében bizonyos eltéréseket tesz lehetővé a 853/2004/EK rendelet III. melléklete IX. szakasza I. fejezetének II. és III. alfejezetében rögzített követelményektől. Ezt a határozatot 2013. december 31-ig kell alkalmazni.

| (3) | A fentieknek megfelelően a 2009/861/EK határozat I. mellékletében felsorolt egyes tejfeldolgozó létesítmények, eltérve a 853/2004/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseitől, megfelelő és nem megfelelő tejet is feldolgozhatnak, feltéve, ha a megfelelő és nem megfelelő tej feldolgozása külön gyártósorokon történik. Továbbá az említett határozat II. mellékletében felsorolt egyes tejfeldolgozó létesítmények feldolgozhatnak nem megfelelő tejet anélkül is, hogy a feldolgozást külön gyártósorokon végeznék. |
| --- | --- |

(3)

A fentieknek megfelelően a 2009/861/EK határozat I. mellékletében felsorolt egyes tejfeldolgozó létesítmények, eltérve a 853/2004/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseitől, megfelelő és nem megfelelő tejet is feldolgozhatnak, feltéve, ha a megfelelő és nem megfelelő tej feldolgozása külön gyártósorokon történik. Továbbá az említett határozat II. mellékletében felsorolt egyes tejfeldolgozó létesítmények feldolgozhatnak nem megfelelő tejet anélkül is, hogy a feldolgozást külön gyártósorokon végeznék.

| (4) | Bulgária a Bizottság számára 2013. augusztus 12-én felülvizsgált és naprakésszé tett listát küldött a szóban forgó tejfeldolgozó létesítményekről. |
| --- | --- |

(4)

Bulgária a Bizottság számára 2013. augusztus 12-én felülvizsgált és naprakésszé tett listát küldött a szóban forgó tejfeldolgozó létesítményekről.

| (5) | A 2009/861/EK határozat I. mellékletének táblázatában az 1. szám (BG 0412010”Bi Si Si Handel” OOD), a 4. szám (BG 2012020 „Yotovi” OOD) és az 5. szám (BG 2512020”Mizia-Milk” OOD) alatt szereplő intézményeket az említett listáról törölni kell, tekintve, hogy ezen intézmények most már csak az uniós piacon forgalomba hozható megfelelő tej feldolgozására jogosultak. |
| --- | --- |

(5)

A 2009/861/EK határozat I. mellékletének táblázatában az 1. szám (BG 0412010”Bi Si Si Handel” OOD), a 4. szám (BG 2012020 „Yotovi” OOD) és az 5. szám (BG 2512020”Mizia-Milk” OOD) alatt szereplő intézményeket az említett listáról törölni kell, tekintve, hogy ezen intézmények most már csak az uniós piacon forgalomba hozható megfelelő tej feldolgozására jogosultak.

| (6) | Továbbá a 2009/861/EK határozat II. mellékletének listáján jelenleg szereplő létesítmények közül négyet törölni kell, mivel azok jogosulttá váltak az uniós piacon történő tejtermékek forgalomba hozatalára, tekintve, hogy már csak megfelelő tejjel dolgoznak. A szóban forgó létesítmények a 2009/861/EK határozat II. mellékletének táblázatában jelenleg a 8. szám (1312023”Inter-D” OOD), a 71. szám (BG 2512001”Mladost -2002” OOD), a 91. szám (BG 2012019”Hemus-Milk komers” OOD) és a 95. szám (2712005 „Nadezhda” OOD) alatt találhatók. |
| --- | --- |

(6)

Továbbá a 2009/861/EK határozat II. mellékletének listáján jelenleg szereplő létesítmények közül négyet törölni kell, mivel azok jogosulttá váltak az uniós piacon történő tejtermékek forgalomba hozatalára, tekintve, hogy már csak megfelelő tejjel dolgoznak. A szóban forgó létesítmények a 2009/861/EK határozat II. mellékletének táblázatában jelenleg a 8. szám (1312023”Inter-D” OOD), a 71. szám (BG 2512001”Mladost -2002” OOD), a 91. szám (BG 2012019”Hemus-Milk komers” OOD) és a 95. szám (2712005 „Nadezhda” OOD) alatt találhatók.

| (7) | Emellett Bulgária tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 2009/861/EK határozat hatálybalépése óta a 853/2004/EK rendelet követelményeinek megfelelő és a tagállam tejfeldolgozó létesítményeibe szállított nyers tej aránya jelentősen megnőtt. Bulgária egy cselekvési tervet is kidolgozott a tagállam teljes tejtermelési láncára kiterjedően, az uniós szabályoknak való megfelelés biztosítása céljából. |
| --- | --- |

(7)

Emellett Bulgária tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 2009/861/EK határozat hatálybalépése óta a 853/2004/EK rendelet követelményeinek megfelelő és a tagállam tejfeldolgozó létesítményeibe szállított nyers tej aránya jelentősen megnőtt. Bulgária egy cselekvési tervet is kidolgozott a tagállam teljes tejtermelési láncára kiterjedően, az uniós szabályoknak való megfelelés biztosítása céljából.

| (8) | A Bulgária által a 2009/861/EK határozat 5. cikke alapján benyújtott jelentés és a tagállam által a Bizottsággal 2013. augusztus 1-jén közölt információk alapján azonban Bulgáriában a tejágazat helyzete még mindig nem felel meg teljesen a 853/2004/EK rendeletben meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(8)

A Bulgária által a 2009/861/EK határozat 5. cikke alapján benyújtott jelentés és a tagállam által a Bizottsággal 2013. augusztus 1-jén közölt információk alapján azonban Bulgáriában a tejágazat helyzete még mindig nem felel meg teljesen a 853/2004/EK rendeletben meghatározott követelményeknek.

| (9) | Tekintettel Bulgáriának a tejszektor uniós szabályoknak való megfelelése érdekében tett erőfeszítéseire a nem megfelelő tejet előállító gazdaságok 2009 óta tartó folyamatos csökkentése tekintetében, indokolt a 2009/861/EK határozatban előírt intézkedések alkalmazását 2015. december 31-ig meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel Bulgáriának a tejszektor uniós szabályoknak való megfelelése érdekében tett erőfeszítéseire a nem megfelelő tejet előállító gazdaságok 2009 óta tartó folyamatos csökkentése tekintetében, indokolt a 2009/861/EK határozatban előírt intézkedések alkalmazását 2015. december 31-ig meghosszabbítani.

| (10) | Bulgáriának rendszeresen tájékoztatnia kell a Bizottságot előrehaladásának aktuális állapotáról annak érdekében, hogy bizonyítható legyen, az uniós kritériumoknak való megfelelés célkitűzése megvalósítható az ezen határozat által meghosszabbított 2009/861/EK határozat alkalmazási időszakának lejárta előtt. |
| --- | --- |

(10)

Bulgáriának rendszeresen tájékoztatnia kell a Bizottságot előrehaladásának aktuális állapotáról annak érdekében, hogy bizonyítható legyen, az uniós kritériumoknak való megfelelés célkitűzése megvalósítható az ezen határozat által meghosszabbított 2009/861/EK határozat alkalmazási időszakának lejárta előtt.

| (11) | A 2009/861/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

A 2009/861/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2009/861/EK határozat a következőképpen módosul:

| (1) | A 2. cikkben a „2013. december 31.” időpont helyébe a „2015. december 31.” időpont lép. |
| --- | --- |

(1)

A 2. cikkben a „2013. december 31.” időpont helyébe a „2015. december 31.” időpont lép.

| (2) | A 3. cikkben a „2013. december 31.” időpont helyébe a „2015. december 31.” időpont lép. |
| --- | --- |

(2)

A 3. cikkben a „2013. december 31.” időpont helyébe a „2015. december 31.” időpont lép.

| (3) | A szöveg a következő 4a. cikkel egészül ki:
  „4a. cikk
  1.   Bulgáriának meg kell tennie a megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a nem megfelelő tejet előállító gazdaságok száma az alábbiak szerint csökkenjen:






  a) | 2014. november 30. előtt legalább 30 %-kal, a 2013. szeptember 1-jén bejegyzett ilyen típusú gazdaságok számához viszonyítva; |
| --- | --- | --- |

(3)

A szöveg a következő 4a. cikkel egészül ki:

„4a. cikk

1.   Bulgáriának meg kell tennie a megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a nem megfelelő tejet előállító gazdaságok száma az alábbiak szerint csökkenjen:

a)

2014. november 30. előtt legalább 30 %-kal, a 2013. szeptember 1-jén bejegyzett ilyen típusú gazdaságok számához viszonyítva;

| b) | 2015. május 31. előtt legalább 60 %-kal, a 2013. szeptember 1-jén bejegyzett ilyen típusú gazdaságok számához viszonyítva. |
| --- | --- |

b)

2015. május 31. előtt legalább 60 %-kal, a 2013. szeptember 1-jén bejegyzett ilyen típusú gazdaságok számához viszonyítva.

2.   Amennyiben Bulgária nem teljesíti az (1) bekezdésben meghatározott, a gazdaságok számának csökkentésére irányuló célkitűzéseket, a Bizottság megfelelő intézkedéseket fogad el.”

| (4) | Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „5. cikk
  1.   Bulgáriának jelentéseket kell benyújtania a Bizottságnak a 4a. cikk (1) bekezdésével összhangban meghozott intézkedésekről, valamint az alábbi tevékenységeknek a 853/2004/EK rendeletnek való megfelelés terén elért előrehaladásáról:






  a) | nem megfelelő tejet termelő gazdaságok; |
| --- | --- | --- |

(4)

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

1.   Bulgáriának jelentéseket kell benyújtania a Bizottságnak a 4a. cikk (1) bekezdésével összhangban meghozott intézkedésekről, valamint az alábbi tevékenységeknek a 853/2004/EK rendeletnek való megfelelés terén elért előrehaladásáról:

a)

nem megfelelő tejet termelő gazdaságok;

| b) | a nem megfelelő tej begyűjtési és szállítási rendszere. |
| --- | --- |

b)

a nem megfelelő tej begyűjtési és szállítási rendszere.

A 2014-re vonatkozó jelentéseket 2014. június 30-ig vagy legkésőbb 2014. december 31-ig kell benyújtani a Bizottságnak, a 2015-re vonatkozó jelentéseket pedig 2015. május 31-ig vagy legkésőbb 2015. október 31-ig.

A jelentéseket a III. mellékletben meghatározott minta alapján kell benyújtani.

2.   A Bizottság szigorúan felügyeli az előrehaladást a tekintetben, hogy az I. és II. mellékletben meghatározott létesítményekben feldolgozott nyers tej megfeleljen a 853/2004/EK rendeletben meghatározott követelményeknek.”

| (5) | A 6. cikkben a „2013. december 31.” időpont helyébe a „2015. december 31.” időpont lép. |
| --- | --- |

(5)

A 6. cikkben a „2013. december 31.” időpont helyébe a „2015. december 31.” időpont lép.

| (6) | Az I. és a II. melléklet helyébe e határozat mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

(6)

Az I. és a II. melléklet helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 25-én.

a Bizottság részéről

Tonio BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

1

(2)  HL L 314., 2009.12.1., 83. o.

2

---

MELLÉKLET

I. MELLÉKLET

A 2. cikkben említett, a megfelelő és nem megfelelő tej feldolgozására engedéllyel rendelkező tejfeldolgozó létesítmények listája

| Sz. | Állat-egészségügyi szám | A létesítmény neve | Város/utca vagy falu/régió |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 0612027 | »Mlechen ray – 2« EOOD | gr. Vratsa
  kv. »Bistrets« |
| 2 | BG 0612043 | ET »Zorov- 91 – Dimitar Zorov« | gr. Vratsa
  Mestnost »Parshevitsa« |
| 3 | BG 2112001 | »Rodopeya – Belev« EOOD | Ul. »Trakya« 20 Smolyan |
| 4 | BG 1212001 | »S i S – 7« EOOD | gr. Montana |
| »Vrachansko shose« 1 |

Sz.

Állat-egészségügyi szám

A létesítmény neve

Város/utca vagy falu/régió

1

BG 0612027

»Mlechen ray – 2« EOOD

gr. Vratsa

kv. »Bistrets«

2

BG 0612043

ET »Zorov- 91 – Dimitar Zorov«

gr. Vratsa

Mestnost »Parshevitsa«

3

BG 2112001

»Rodopeya – Belev« EOOD

Ul. »Trakya« 20 Smolyan

4

BG 1212001

»S i S – 7« EOOD

gr. Montana

»Vrachansko shose« 1

5

BG 2812003

»Balgarski yogurt« OOD

s. Veselinovo,

obl. Yambolska

II. MELLÉKLET

A 3. cikkben említett, a megfelelő és nem megfelelő tej feldolgozására engedéllyel rendelkező tejfeldolgozó létesítmények listája

| Sz. | Állat-egészségügyi szám | A létesítmény neve | Város/utca vagy falu/régió |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 2412037 | »Stelimeks« EOOD | s. Asen |
| 2 | 0912015 | »Anmar« OOD | s. Padina
  obsht. Ardino |
| 3 | 0912016 | OOD »Persenski« | s. Zhaltusha
  obsht. Ardino |
| 4 | 1012014 | ET »Georgi Gushterov DR« | s. Yahinovo |
| 5 | 1012018 | »Evro miyt end milk« EOOD | gr. Kocherinovo
  obsht. Kocherinovo |
| 6 | 1112017 | ET »Rima-Rumen Borisov« | s. Vrabevo |
| 7 | 1612049 | »Alpina -Milk« EOOD | s. Zhelyazno |
| 8 | 1612064 | OOD »Ikay« | s. Zhitnitsa
  obsht. Kaloyanovo |
| 9 | 2112008 | MK »Rodopa milk« | s. Smilyan
  obsht. Smolyan |
| 10 | 2412039 | »Penchev« EOOD | gr. Chirpan |
| ul. »Septemvriytsi« 58 |

Sz.

Állat-egészségügyi szám

A létesítmény neve

Város/utca vagy falu/régió

1

BG 2412037

»Stelimeks« EOOD

s. Asen

2

0912015

»Anmar« OOD

s. Padina

obsht. Ardino

3

0912016

OOD »Persenski«

s. Zhaltusha

obsht. Ardino

4

1012014

ET »Georgi Gushterov DR«

s. Yahinovo

5

1012018

»Evro miyt end milk« EOOD

gr. Kocherinovo

obsht. Kocherinovo

6

1112017

ET »Rima-Rumen Borisov«

s. Vrabevo

7

1612049

»Alpina -Milk« EOOD

s. Zhelyazno

8

1612064

OOD »Ikay«

s. Zhitnitsa

obsht. Kaloyanovo

9

2112008

MK »Rodopa milk«

s. Smilyan

obsht. Smolyan

10

2412039

»Penchev« EOOD

gr. Chirpan

ul. »Septemvriytsi« 58

11

2512021

»Keya-Komers-03« EOOD

s. Svetlen

12

0112014

ET »Veles-Kostadin Velev«

| gr. Razlog |
| --- |
| ul. »Golak« 14 |

gr. Razlog

ul. »Golak« 14

13

2312041

»Danim-D.Stoyanov« EOOD

gr. Elin Pelin

m-st Mansarovo

14

0712001

»Ben Invest« OOD

s. Kostenkovtsi

obsht. Gabrovo

15

1512012

ET »Ahmed Tatarla«

s. Dragash voyvoda,

obsht. Nikopol

16

2212027

»Ekobalkan« OOD

| gr. Sofia |
| --- |
| bul »Evropa« 138 |

gr. Sofia

bul »Evropa« 138

17

2312030

ET »Favorit- D.Grigorov«

s. Aldomirovtsi

18

2312031

ET »Belite kamani«

s. Dragotintsi

19

BG 1512033

ET »Voynov-Ventsislav Hristakiev«

s. Milkovitsa

obsht. Gulyantsi

20

BG 1512029

»Lavena« OOD

s. Dolni Dębnik

obl. Pleven

21

BG 1612028

ET »Slavka Todorova«

s. Trud

obsht. Maritsa

22

BG 1612051

ET »Radev-Radko Radev«

s. Kurtovo Konare

obl. Plovdiv

23

BG 1612066

»Lakti ko« OOD

s. Bogdanitza

24

BG 2112029

ET »Karamfil Kasakliev«

gr. Dospat

25

BG 0912004

»Rodopchanka« OOD

s. Byal izvor

obsht. Ardino

26

0112003

ET »Vekir«

s. Godlevo

27

0112013

ET »Ivan Kondev«

gr. Razlog

Stopanski dvor

28

0212037

»Megakomers« OOD

s. Lyulyakovo

obsht. Ruen

29

0512003

SD »LAF-Velizarov i sie«

s. Dabravka

obsht. Belogradchik

30

0612035

OOD »Nivego«

s. Chiren

31

0612041

ET »Ekoprodukt-Megiya- Bogorodka Dobrilova«

| gr. Vratsa |
| --- |
| ul. »Ilinden« 3 |

gr. Vratsa

ul. »Ilinden« 3

32

0612042

ET »Mlechen puls – 95 - Tsvetelina Tomova«

gr. Krivodol

ul. »Vasil Levski«

33

1012008

»Kentavar« OOD

s. Konyavo

obsht. Kyustendil

34

1212031

»ADL« OOD

s. Vladimirovo

obsht. Boychinovtsi

35

1512006

»Mandra« OOD

s. Obnova

obsht. Levski

36

1512008

ET »Petar Tonovski-Viola«

| gr. Koynare |
| --- |
| ul. »Hr.Botev« 14 |

gr. Koynare

ul. »Hr.Botev« 14

37

1512010

ET »Militsa Lazarova-90«

| gr. Slavyanovo, |
| --- |
| ul. »Asen Zlatarev« 2 |

gr. Slavyanovo,

ul. »Asen Zlatarev« 2

38

1612024

SD »Kostovi – EMK«

| gr. Saedinenie |
| --- |
| ul. »L.Karavelov« 5 |

gr. Saedinenie

ul. »L.Karavelov« 5

39

1612043

ET »Dimitar Bikov«

s. Karnare

obsht. »Sopot«

40

1712046

ET »Stem-Tezdzhan Ali«

| gr. Razgrad |
| --- |
| ul. »Knyaz Boris«23 |

gr. Razgrad

ul. »Knyaz Boris«23

41

2012012

ET »Olimp-P.Gurtsov«

gr. Sliven

m-t »Matsulka«

42

2112003

»Milk- inzhenering« OOD

| gr.Smolyan |
| --- |
| ul. »Chervena skala« 21 |

gr.Smolyan

ul. »Chervena skala« 21

43

2112027

»Keri« OOD

s. Borino,

obsht. Borino

44

2312023

»Mogila« OOD

| gr. Godech, |
| --- |
| ul. »Ruse« 4 |

gr. Godech,

ul. »Ruse« 4

45

2512018

»Biomak« EOOD

| gr. Omurtag |
| --- |
| ul. »Rodopi« 2 |

gr. Omurtag

ul. »Rodopi« 2

46

2712013

»Ekselans« OOD

s. Osmar,

obsht. V. Preslav

47

2812018

ET »Bulmilk-Nikolay Nikolov«

s. General Inzovo,

obl. Yambolska

48

2812010

ET »Mladost-2-Yanko Yanev«

| gr. Yambol, |
| --- |
| ul. »Yambolen« 13 |

gr. Yambol,

ul. »Yambolen« 13

49

BG 1012020

ET »Petar Mitov-Universal«

s. Gorna Grashtitsa

obsht. Kyustendil

50

BG 1112016

Mandra »IPZHZ«

| gr. Troyan |
| --- |
| ul. »V.Levski« 281 |

gr. Troyan

ul. »V.Levski« 281

51

BG 1712042

ET »Madar«

s. Terter

52

BG 0912011

ET »Alada-Mohamed Banashak«

s. Byal izvor

obsht. Ardino

53

1112026

»ABLAMILK« EOOD

| gr. Lukovit |
| --- |
| ul. »Yordan Yovkov« 13 |

gr. Lukovit

ul. »Yordan Yovkov« 13

54

1312005

»Ravnogor« OOD

s. Ravnogor

55

1712010

»Bulagrotreyd-chastna kompaniya« EOOD

s. Yuper

Industrialen kvartal

56

2012011

ET »Ivan Gardev 52«

| gr. Kermen |
| --- |
| ul. »Hadzhi Dimitar« 2 |

gr. Kermen

ul. »Hadzhi Dimitar« 2

57

2012024

ET »Denyo Kalchev 53«

| gr. Sliven |
| --- |
| ul. »Samuilovsko shose« 17 |

gr. Sliven

ul. »Samuilovsko shose« 17

58

2112015

OOD »Rozhen Milk«

s. Davidkovo,

obsht. Banite

59

2112026

ET »Vladimir Karamitev«

s. Varbina

obsht. Madan

60

2312007

ET »Agropromilk«

| gr. Ihtiman |
| --- |
| ul. »P.Slaveikov« 19 |

gr. Ihtiman

ul. »P.Slaveikov« 19

61

BG 1812008

»Vesi« OOD

s. Novo selo

62

BG 2512003

»Si Vi Es« OOD

gr. Omurtag

Promishlena zona

63

BG 2612034

ET »Eliksir-Petko Petev«

s. Gorski izvor

64

0812030

»FAMA« AD

| gr. Dobrich |
| --- |
| bul. »Dobrudzha« 2 |

gr. Dobrich

bul. »Dobrudzha« 2

65

0912003

»Koveg-mlechni produkti« OOD

gr. Kardzhali

Promishlena zona

66

1412015

ET »Boycho Videnov – Elbokada 2000«

s. Stefanovo

obsht. Radomir

67

1712017

»Diva 02« OOD

gr. Isperih

ul. »An.Kanchev«

68

1712037

ET »Ali Isliamov«

s. Yasenovets

69

1712043

»Maxima milk« OOD

s. Samuil

70

2012010

»Saray« OOD

s. Mokren

71

2012032

»Kiveks« OOD

s.Kovachite

72

2012036

»Minchevi« OOD

s. Korten

73

2212009

»Serdika -94« OOD

gr. Sofia

kv. Zheleznitza

74

2312028

ET »Sisi Lyubomir Semkov«

s. Anton

75

2312033

»Balkan spetsial« OOD

s. Gorna Malina

76

2312039

EOOD »Laktoni«

s. Ravno pole,

obl. Sofiyska

77

2412040

»Inikom« OOD

| gr. Galabovo |
| --- |
| ul. »G.S.Rakovski« 11 |

gr. Galabovo

ul. »G.S.Rakovski« 11

78

2512011

ET »Sevi 2000- Sevie Ibryamova«

s. Krepcha

obsht. Opaka

79

2612015

ET »Detelina 39«

s. Brod

80

2812002

»Arachievi« OOD

s. Kirilovo,

obl. Yambolska’

81

BG 1612021

ET »Deni-Denislav Dimitrov-Ilias Islamov«

s. Briagovo

obsht. Gulyantsi

82

2012008

»Raftis« EOOD

s. Byala

83

2112023

ET »Iliyan Isakov«

s. Trigrad

obsht. Devin

84

2312020

»MAH 2003« EOOD

| gr. Etropole |
| --- |
| bul. »Al. Stamboliyski« 21 |

gr. Etropole

bul. »Al. Stamboliyski« 21

---