# Uradni list L 343/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.343.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 343 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5619. december 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.343.slv

Uradni list

Evropske unije

L 343

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5619. december 2013

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep št. 1359/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi pojasnitve določb glede časovnega načrta za prodajo pravic do emisije toplogrednih plinov na dražbah (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep št. 1359/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi pojasnitve določb glede časovnega načrta za prodajo pravic do emisije toplogrednih plinov na dražbah (
  1
  )

1

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 1360/2013 z dne 2. decembra 2013 o določitvi zneskov za proizvodne dajatve v sektorju sladkorja za tržna leta 2001/2002, 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005 in 2005/2006, koeficienta za izračun dodatne dajatve za tržni leti 2001/2002 in 2004/2005 ter zneskov, ki jih morajo proizvajalci sladkorja plačati prodajalcem sladkorne pese zaradi razlike med najvišjo dajatvijo in dajatvijo, ki se zaračuna za tržna leta 2002/2003, 2003/2004 in 2005/2006 | 2 |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1361/2013 z dne 17. decembra 2013 o izvajanju Uredbe (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu | 7 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1362/2013 z dne 11. decembra 2013 o določitvi metod za senzorično preskušanje surovega začinjenega perutninskega mesa zaradi uvrstitve v kombinirano nomenklaturo | 9 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1363/2013 z dne 12. decembra 2013 o spremembi Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom v zvezi z opredelitvijo namensko proizvedenih nanomaterialov (
  1
  ) | 26 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1364/2013 z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 889/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 glede uporabe neekološko gojenih nedoraslih organizmov iz ribogojstva in neekoloških jajčec školjk v ekološkem ribogojstvu | 29 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1365/2013 z dne 18. decembra 2013 o izdaji dovoljenja za pripravek alfa-galaktozidaze, ki jo proizvaja Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94), in endo-1,4-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus niger (CBS 120604), kot krmni dodatek za manjše vrste perutnine za pitanje in za piščance za nesnice (imetnik dovoljenja je Kerry Ingredients and Flavours) (
  1
  ) | 31 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1366/2013 z dne 18. decembra 2013 o odstopanjih od pravil o poreklu iz Priloge II k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani, ki se uporabljajo v okviru kvot za nekatere izdelke iz Gvatemale | 34 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1367/2013 z dne 18. decembra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 38 |
| | | SKLEPI |
| | | 2013/772/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 17. decembra 2013 o imenovanju petih članov Računskega sodišča | 40 |
| | | 2013/773/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 17. decembra 2013 o imenovanju nemškega člana Odbora regij | 41 |
| | | 2013/774/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 17. decembra 2013 o odobritvi omejitev dovoljenj za biocidne pripravke, ki vsebujejo bromadiolon, ki ga je Nemčija priglasila v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 9030) | 42 |
| | | 2013/775/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 17. decembra 2013 o finančnem prispevku Unije za nujne ukrepe za boj proti aviarni influenci v Nemčiji, Italiji in na Nizozemskem leta 2012 in 2013 ter na Danskem in v Španiji leta 2013
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 9084) | 44 |
| | | 2013/776/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 18. decembra 2013 o ustanovitvi Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo ter razveljavitvi Sklepa 2009/336/ES | 46 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) št. 1360/2013 z dne 2. decembra 2013 o določitvi zneskov za proizvodne dajatve v sektorju sladkorja za tržna leta 2001/2002, 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005 in 2005/2006, koeficienta za izračun dodatne dajatve za tržni leti 2001/2002 in 2004/2005 ter zneskov, ki jih morajo proizvajalci sladkorja plačati prodajalcem sladkorne pese zaradi razlike med najvišjo dajatvijo in dajatvijo, ki se zaračuna za tržna leta 2002/2003, 2003/2004 in 2005/2006

2

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1361/2013 z dne 17. decembra 2013 o izvajanju Uredbe (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu

7

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1362/2013 z dne 11. decembra 2013 o določitvi metod za senzorično preskušanje surovega začinjenega perutninskega mesa zaradi uvrstitve v kombinirano nomenklaturo

9

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1363/2013 z dne 12. decembra 2013 o spremembi Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom v zvezi z opredelitvijo namensko proizvedenih nanomaterialov (
  1
  )

1

26

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1364/2013 z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 889/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 glede uporabe neekološko gojenih nedoraslih organizmov iz ribogojstva in neekoloških jajčec školjk v ekološkem ribogojstvu

29

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1365/2013 z dne 18. decembra 2013 o izdaji dovoljenja za pripravek alfa-galaktozidaze, ki jo proizvaja Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94), in endo-1,4-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus niger (CBS 120604), kot krmni dodatek za manjše vrste perutnine za pitanje in za piščance za nesnice (imetnik dovoljenja je Kerry Ingredients and Flavours) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

Aspergillus niger

1

31

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1366/2013 z dne 18. decembra 2013 o odstopanjih od pravil o poreklu iz Priloge II k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani, ki se uporabljajo v okviru kvot za nekatere izdelke iz Gvatemale

34

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1367/2013 z dne 18. decembra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

38

SKLEPI

2013/772/EU

*

Sklep Sveta z dne 17. decembra 2013 o imenovanju petih članov Računskega sodišča

40

2013/773/EU

*

Sklep Sveta z dne 17. decembra 2013 o imenovanju nemškega člana Odbora regij

41

2013/774/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 17. decembra 2013 o odobritvi omejitev dovoljenj za biocidne pripravke, ki vsebujejo bromadiolon, ki ga je Nemčija priglasila v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 9030)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 9030)

42

2013/775/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 17. decembra 2013 o finančnem prispevku Unije za nujne ukrepe za boj proti aviarni influenci v Nemčiji, Italiji in na Nizozemskem leta 2012 in 2013 ter na Danskem in v Španiji leta 2013
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 9084)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 9084)

44

2013/776/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 18. decembra 2013 o ustanovitvi Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo ter razveljavitvi Sklepa 2009/336/ES

46

| | | III   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Sklep Nadzornega organa Efte št. 28/13/COL z dne 30. januarja 2013 o oseminosemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov | 54 |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 258/13/COL z dne 19. junija 2013 o zaključku formalnega postopka preiskave o prodaji pravice občine Narvik do električne energije po znižani ceni družbi Narvik Energi AS (v nadaljnjem besedilu: družba NEAS) (Norveška) | 63 |

III   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Sklep Nadzornega organa Efte št. 28/13/COL z dne 30. januarja 2013 o oseminosemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov

54

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 258/13/COL z dne 19. junija 2013 o zaključku formalnega postopka preiskave o prodaji pravice občine Narvik do električne energije po znižani ceni družbi Narvik Energi AS (v nadaljnjem besedilu: družba NEAS) (Norveška)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

SKLEPI

| 19.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/1

---

SKLEP št. 1359/2013/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 17. decembra 2013

o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi pojasnitve določb glede časovnega načrta za prodajo pravic do emisije toplogrednih plinov na dražbah

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 10(4) Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) ne določa, na kakšen način se količine pravic do emisije toplogrednih plinov, ki bodo prodane na dražbi, razdelijo v obdobju trgovanja. |
| --- | --- |

(1)

Člen 10(4) Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) ne določa, na kakšen način se količine pravic do emisije toplogrednih plinov, ki bodo prodane na dražbi, razdelijo v obdobju trgovanja.

| (2) | Zaradi pravne varnosti in tržne predvidljivosti bi bilo treba pojasniti, da lahko za zagotovitev ustreznega delovanja trga Komisija v izjemnih okoliščinah prilagodi časovni načrt dražb v skladu s členom 10(4) Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi pravne varnosti in tržne predvidljivosti bi bilo treba pojasniti, da lahko za zagotovitev ustreznega delovanja trga Komisija v izjemnih okoliščinah prilagodi časovni načrt dražb v skladu s členom 10(4) Direktive 2003/87/ES.

| (3) | Direktivo 2003/87/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Direktivo 2003/87/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V prvem pododstavku člena 10(4) Direktive 2003/87/ES se dodata naslednja stavka:

„Če je iz ocene za posamezni industrijski sektor razvidno, da ni pričakovati znatnejšega vpliva na sektorje ali podsektorje, ki so izpostavljeni visokemu tveganju premestitve emisij CO2, lahko Komisija za zagotovitev pravilnega delovanja trga v izrednih okoliščinah prilagodi časovni načrt za obdobje iz člena 13(1) s pričetkom 1. januarja 2013. Komisija izvede največ eno tako prilagoditev, in sicer za največ 900 milijonov pravic.“.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  UL C 11, 15.1.2013, str. 87.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 10. decembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne ....

2

(3)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

3

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 19.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/2

---

UREDBA SVETA (EU) št. 1360/2013

z dne 2. decembra 2013

o določitvi zneskov za proizvodne dajatve v sektorju sladkorja za tržna leta 2001/2002, 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005 in 2005/2006, koeficienta za izračun dodatne dajatve za tržni leti 2001/2002 in 2004/2005 ter zneskov, ki jih morajo proizvajalci sladkorja plačati prodajalcem sladkorne pese zaradi razlike med najvišjo dajatvijo in dajatvijo, ki se zaračuna za tržna leta 2002/2003, 2003/2004 in 2005/2006

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1260/2001 (1), zlasti prvo alineo člena 15(8), členom 16(5) in členom 18(5), je Komisija pooblaščena za sprejetje podrobnih pravil glede osnovnih proizvodnih dajatev in B dajatev, ki jih je treba zaračunati imetnikom kvot, ki delujejo v okviru skupne ureditve trgov za sladkor, koeficienta za izračun dodatne dajatve in plačila ali delnega povračila dajatev prodajalcem sladkorne pese. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1260/2001 (1), zlasti prvo alineo člena 15(8), členom 16(5) in členom 18(5), je Komisija pooblaščena za sprejetje podrobnih pravil glede osnovnih proizvodnih dajatev in B dajatev, ki jih je treba zaračunati imetnikom kvot, ki delujejo v okviru skupne ureditve trgov za sladkor, koeficienta za izračun dodatne dajatve in plačila ali delnega povračila dajatev prodajalcem sladkorne pese.

| (2) | Komisija je določila proizvodne dajatve za tržna leta 2001/2002 (2), 2002/2003 (3), 2003/2004 (4), 2004/2005 (5) in 2005/2006 (6). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je določila proizvodne dajatve za tržna leta 2001/2002 (2), 2002/2003 (3), 2003/2004 (4), 2004/2005 (5) in 2005/2006 (6).

| (3) | V členu 18(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001 je določeno, da morajo proizvajalci sladkorja v primeru, ko je znesek osnovne proizvodne dajatve nižji od najvišjega zneska iz člena 15(3) ali ko je dajatev B iz navedenega člena nižja od najvišjega zneska iz člena 15(4) navedene uredbe, po potrebi popravljenega v skladu z s členom 15(5), prodajalcem sladkorne pese povrniti 60 % razlike med najvišjim zneskom zadevne dajtve in dajatvijo, ki se zaračuna. |
| --- | --- |

(3)

V členu 18(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001 je določeno, da morajo proizvajalci sladkorja v primeru, ko je znesek osnovne proizvodne dajatve nižji od najvišjega zneska iz člena 15(3) ali ko je dajatev B iz navedenega člena nižja od najvišjega zneska iz člena 15(4) navedene uredbe, po potrebi popravljenega v skladu z s členom 15(5), prodajalcem sladkorne pese povrniti 60 % razlike med najvišjim zneskom zadevne dajtve in dajatvijo, ki se zaračuna.

| (4) | V skladu s členom 9(1) Uredbe Komisije (ES) št. 314/2002 (7) je bil za tržna leta 2002/2003 (8), 2003/2004 (9) in 2005/2006 (10) določen znesek, ki ga morajo proizvajalci sladkorja plačati prodajalcem sladkorne pese zaradi razlike med najvišjo osnovno dajatvijo in dajatvo B ter zaračunanimi dajatvami. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 9(1) Uredbe Komisije (ES) št. 314/2002 (7) je bil za tržna leta 2002/2003 (8), 2003/2004 (9) in 2005/2006 (10) določen znesek, ki ga morajo proizvajalci sladkorja plačati prodajalcem sladkorne pese zaradi razlike med najvišjo osnovno dajatvijo in dajatvo B ter zaračunanimi dajatvami.

| (5) | V okviru reforme skupne tržne ureditve za sektor sladkorja je Uredba Sveta (ES) št. 318/2006 (11) razveljavila in nadomestila Uredbo (ES) št. 1260/2001 od tržnega leta 2006/2007 naprej. Uredba (ES) št. 318/2006, ki je bila pozneje razveljavljena in vključena v Uredbo Sveta (ES) št. 1234/2007 (12), je sistem variabilnih proizvodnih dajatev za sladkor s samofinanciranjem ureditve proizvodnih kvot nadomestila z novo proizvodno dajatvijo, katere cilj je prispevati k financiranju odhodkov, ki nastanejo v sektorju sladkorja v okviru skupne ureditve trga za sladkor. |
| --- | --- |

(5)

V okviru reforme skupne tržne ureditve za sektor sladkorja je Uredba Sveta (ES) št. 318/2006 (11) razveljavila in nadomestila Uredbo (ES) št. 1260/2001 od tržnega leta 2006/2007 naprej. Uredba (ES) št. 318/2006, ki je bila pozneje razveljavljena in vključena v Uredbo Sveta (ES) št. 1234/2007 (12), je sistem variabilnih proizvodnih dajatev za sladkor s samofinanciranjem ureditve proizvodnih kvot nadomestila z novo proizvodno dajatvijo, katere cilj je prispevati k financiranju odhodkov, ki nastanejo v sektorju sladkorja v okviru skupne ureditve trga za sladkor.

| (6) | Sodišče je 8. maja 2008 v skupnih zadevah C-5/06 in C-23/06 do C-36/06 razglasilo, da sta uredbi Komisije (ES) št. 1762/2003 (13) in (ES) št. 1775/2004 (14) neveljavni. Sodišče je razsodilo, da je treba pri izračunu ocenjene povprečne izgube na tono proizvoda upoštevati vse količine sladkorja v izvoženih izdelkih, ne glede na to, ali so bila izvozna nadomestila dejansko plačana ali ne. |
| --- | --- |

(6)

Sodišče je 8. maja 2008 v skupnih zadevah C-5/06 in C-23/06 do C-36/06 razglasilo, da sta uredbi Komisije (ES) št. 1762/2003 (13) in (ES) št. 1775/2004 (14) neveljavni. Sodišče je razsodilo, da je treba pri izračunu ocenjene povprečne izgube na tono proizvoda upoštevati vse količine sladkorja v izvoženih izdelkih, ne glede na to, ali so bila izvozna nadomestila dejansko plačana ali ne.

| (7) | Sodišče je v skupnih zadevah C-175/07 do C-184/07 in v zadevah C-466/06 in C-200/06 razglasilo za neveljavno tudi Uredbo Komisije (ES) št. 1686/2005 (15). |
| --- | --- |

(7)

Sodišče je v skupnih zadevah C-175/07 do C-184/07 in v zadevah C-466/06 in C-200/06 razglasilo za neveljavno tudi Uredbo Komisije (ES) št. 1686/2005 (15).

| (8) | Za uskladitev s sodbami Sodišča je Komisija sprejela Uredbo (ES) št. 1193/2009 (16). |
| --- | --- |

(8)

Za uskladitev s sodbami Sodišča je Komisija sprejela Uredbo (ES) št. 1193/2009 (16).

| (9) | Splošno sodišče je 29. septembra 2011 izreklo sodbo v zadevi T-4/06, v kateri je navedlo, da ni bilo ustrezne pravne podlage za diferencirani koeficient za dodatno dajatev v sektorju sladkorja, in je razveljavilo člen 2 Uredbe (ES) št. 1686/2005, kakor je bil spremenjen s členom 3 Uredbe (ES) št. 1193/2009. |
| --- | --- |

(9)

Splošno sodišče je 29. septembra 2011 izreklo sodbo v zadevi T-4/06, v kateri je navedlo, da ni bilo ustrezne pravne podlage za diferencirani koeficient za dodatno dajatev v sektorju sladkorja, in je razveljavilo člen 2 Uredbe (ES) št. 1686/2005, kakor je bil spremenjen s členom 3 Uredbe (ES) št. 1193/2009.

| (10) | Sodišče je 27. septembra 2012 v skupnih zadevah C-113/10, C-147/10 in C-234/10 razglasilo Uredbo (ES) št. 1193/2009 za neveljavno in navedlo, da bi bilo treba za izračun ocenjene povprečne izgube na tono proizvoda člen 15(1)(d) Uredbe (ES) št. 1260/2001 razlagati tako, da bi moral biti v izračun za znesek za povrnitev vključen skupni znesek dejansko plačanih izvoznih plačil. |
| --- | --- |

(10)

Sodišče je 27. septembra 2012 v skupnih zadevah C-113/10, C-147/10 in C-234/10 razglasilo Uredbo (ES) št. 1193/2009 za neveljavno in navedlo, da bi bilo treba za izračun ocenjene povprečne izgube na tono proizvoda člen 15(1)(d) Uredbe (ES) št. 1260/2001 razlagati tako, da bi moral biti v izračun za znesek za povrnitev vključen skupni znesek dejansko plačanih izvoznih plačil.

| (11) | Zato bi bilo treba dajatve v sektorju sladkorja določiti na ustrezni ravni. Za izvoz, opredeljen v skladu s členom 6(5) Uredbe (ES) št. 314/2002, bi bilo treba „povprečne izgube“ v smislu člena 15(1)(d) Uredbe (ES) št. 1260/2001 izračunati tako, da se dejansko plačana nadomestila delijo z izvoženimi količinami, ne glede na to, ali je bilo nadomestilo plačano ali ne. „Izvozni presežek“ v smislu člena 15(1)(c) Uredbe (ES) št. 1260/2001 bi bilo prav tako treba izračunati ob upoštevanju vsega izvoza, ne glede na to, ali je bilo nadomestilo plačano ali ne. |
| --- | --- |

(11)

Zato bi bilo treba dajatve v sektorju sladkorja določiti na ustrezni ravni. Za izvoz, opredeljen v skladu s členom 6(5) Uredbe (ES) št. 314/2002, bi bilo treba „povprečne izgube“ v smislu člena 15(1)(d) Uredbe (ES) št. 1260/2001 izračunati tako, da se dejansko plačana nadomestila delijo z izvoženimi količinami, ne glede na to, ali je bilo nadomestilo plačano ali ne. „Izvozni presežek“ v smislu člena 15(1)(c) Uredbe (ES) št. 1260/2001 bi bilo prav tako treba izračunati ob upoštevanju vsega izvoza, ne glede na to, ali je bilo nadomestilo plačano ali ne.

| (12) | Glede na to, da je bila za izračun dajatev za tržno leto 2001/2002 uporabljena ista metoda, kot jo je Sodišče razveljavilo, bi bilo treba ustrezno popraviti tudi proizvodne dajatve in koeficient za dodatno dajatev za tržno leto 2001/2002. |
| --- | --- |

(12)

Glede na to, da je bila za izračun dajatev za tržno leto 2001/2002 uporabljena ista metoda, kot jo je Sodišče razveljavilo, bi bilo treba ustrezno popraviti tudi proizvodne dajatve in koeficient za dodatno dajatev za tržno leto 2001/2002.

| (13) | Iz sodbe Sodišča sledi, da bi se morale popravljene dajatve uporabljati od istih datumov kot razveljavljene dajatve. |
| --- | --- |

(13)

Iz sodbe Sodišča sledi, da bi se morale popravljene dajatve uporabljati od istih datumov kot razveljavljene dajatve.

| (14) | Kot posledica določitev dajatev za sladkor v skladu z metodo iz uvodne izjave 11 bi bilo treba na novo določiti tudi znesek, ki ga proizvajalci sladkorja plačajo prodajalcem sladkorne pese zaradi razlike med najvišjo dajatvijo in zaračunano dajatvijo za tržna leta 2002/2003, 2003/2004 in 2005/2006, in ga uporabiti retroaktivno. |
| --- | --- |

(14)

Kot posledica določitev dajatev za sladkor v skladu z metodo iz uvodne izjave 11 bi bilo treba na novo določiti tudi znesek, ki ga proizvajalci sladkorja plačajo prodajalcem sladkorne pese zaradi razlike med najvišjo dajatvijo in zaračunano dajatvijo za tržna leta 2002/2003, 2003/2004 in 2005/2006, in ga uporabiti retroaktivno.

| (15) | Za tržno leto 2001/2002 skupna nepokrita izguba, izračunana po metodi iz uvodne izjave 11, znaša 14 123 937 EUR. Koeficient iz člena 16(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001 bi bilo treba ustrezno določiti in ga uporabiti retroaktivno za navedeno tržno leto. |
| --- | --- |

(15)

Za tržno leto 2001/2002 skupna nepokrita izguba, izračunana po metodi iz uvodne izjave 11, znaša 14 123 937 EUR. Koeficient iz člena 16(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001 bi bilo treba ustrezno določiti in ga uporabiti retroaktivno za navedeno tržno leto.

| (16) | Uporaba metode iz uvodne izjave 11 za tržno leto 2002/2003 pomeni osnovno proizvodno dajatev v višini 2 % in dajatev B v višini 16,371 %, ki bi ju bilo treba retroaktivno uporabiti za navedeno tržno leto. Preračunana skupna izguba se v celoti pokrije s prihodki iz osnovne proizvodne dajatve in dajatve B. Zato ni potrebe po določitvi dodatnega koeficienta iz člena 16(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001 za navedeno tržno leto. |
| --- | --- |

(16)

Uporaba metode iz uvodne izjave 11 za tržno leto 2002/2003 pomeni osnovno proizvodno dajatev v višini 2 % in dajatev B v višini 16,371 %, ki bi ju bilo treba retroaktivno uporabiti za navedeno tržno leto. Preračunana skupna izguba se v celoti pokrije s prihodki iz osnovne proizvodne dajatve in dajatve B. Zato ni potrebe po določitvi dodatnega koeficienta iz člena 16(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001 za navedeno tržno leto.

| (17) | Za tržno leto 2002/2003 je bil z Uredbo Komisije (ES) št. 1440/2002 (17) je bil določen najvišji znesek dajatve B v višini 37,5 % intervencijske cene za beli sladkor. Dajatev B, spremenjena v skladu z metodo iz uvodne izjave 11, pa za navedeno tržno leto znaša 16,371 % intervencijske cene za beli sladkor. Zaradi te razlike bi bilo v skladu s členom 18(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001 treba zneske za navedeno tržno leto, ki jih morajo proizvajalci sladkorja plačati prodajalcem sladkorne pese, določiti na tono sladkorne pese standardne kakovosti. |
| --- | --- |

(17)

Za tržno leto 2002/2003 je bil z Uredbo Komisije (ES) št. 1440/2002 (17) je bil določen najvišji znesek dajatve B v višini 37,5 % intervencijske cene za beli sladkor. Dajatev B, spremenjena v skladu z metodo iz uvodne izjave 11, pa za navedeno tržno leto znaša 16,371 % intervencijske cene za beli sladkor. Zaradi te razlike bi bilo v skladu s členom 18(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001 treba zneske za navedeno tržno leto, ki jih morajo proizvajalci sladkorja plačati prodajalcem sladkorne pese, določiti na tono sladkorne pese standardne kakovosti.

| (18) | Uporaba metode iz uvodne izjave 11 za tržno leto 2003/2004 pomeni osnovno proizvodno dajatev v višini 2 % in dajatev B v višini 17,259 %. Preračunana skupna izguba se v celoti pokrije s prihodki iz osnovne proizvodne dajatve in dajatve B. Zato ni potrebe po določitvi dodatnega koeficienta iz člena 16(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001 za navedeno tržno leto. |
| --- | --- |

(18)

Uporaba metode iz uvodne izjave 11 za tržno leto 2003/2004 pomeni osnovno proizvodno dajatev v višini 2 % in dajatev B v višini 17,259 %. Preračunana skupna izguba se v celoti pokrije s prihodki iz osnovne proizvodne dajatve in dajatve B. Zato ni potrebe po določitvi dodatnega koeficienta iz člena 16(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001 za navedeno tržno leto.

| (19) | Z Uredbo (ES) št. 1440/2002 je bil za tržno leto 2003/2004 določen najvišji znesek dajatve B v višini 37,5 % intervencijske cene za beli sladkor. Dajatev B za navedeno tržno leto, spremenjena v skladu z metodo iz uvodne izjave 11, pa znaša 17,259 % intervencijske cene za beli sladkor. Zaradi te razlike bi bilo treba v skladu s členom 18(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001 zneske za navedeno tržno leto, ki jih morajo proizvajalci sladkorja plačati prodajalcem sladkorne pese, določiti na tono sladkorne pese standardne kakovosti. |
| --- | --- |

(19)

Z Uredbo (ES) št. 1440/2002 je bil za tržno leto 2003/2004 določen najvišji znesek dajatve B v višini 37,5 % intervencijske cene za beli sladkor. Dajatev B za navedeno tržno leto, spremenjena v skladu z metodo iz uvodne izjave 11, pa znaša 17,259 % intervencijske cene za beli sladkor. Zaradi te razlike bi bilo treba v skladu s členom 18(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001 zneske za navedeno tržno leto, ki jih morajo proizvajalci sladkorja plačati prodajalcem sladkorne pese, določiti na tono sladkorne pese standardne kakovosti.

| (20) | Uporaba metode iz uvodne izjave 11 za tržno leto 2004/2005 pomeni, da osnovna proizvodna dajatev in dajatev B ostaneta nespremenjeni. Za navedeno tržno leto skupna nepokrita izguba, izračunana po metodi iz uvodne izjave 11, znaša 57 648 788 EUR. Zato bi bilo treba določiti koeficient iz člena 16(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001. Iz sodbe Sodišča, navedene v uvodni izjavi 9, sledi, da bi moral biti koeficient za države članice Unije v sestavi 30. aprila 2004 in za države članice Unije v sestavi 1. maja 2004 enoten. |
| --- | --- |

(20)

Uporaba metode iz uvodne izjave 11 za tržno leto 2004/2005 pomeni, da osnovna proizvodna dajatev in dajatev B ostaneta nespremenjeni. Za navedeno tržno leto skupna nepokrita izguba, izračunana po metodi iz uvodne izjave 11, znaša 57 648 788 EUR. Zato bi bilo treba določiti koeficient iz člena 16(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001. Iz sodbe Sodišča, navedene v uvodni izjavi 9, sledi, da bi moral biti koeficient za države članice Unije v sestavi 30. aprila 2004 in za države članice Unije v sestavi 1. maja 2004 enoten.

| (21) | Uporaba metode iz uvodne izjave 11 za tržno leto 2005/2006 pomeni osnovno proizvodnjo dajatev v višini 1,2335 %, dajatev B pa ni potrebna. Preračunana skupna izguba se v celoti pokrije s prihodki iz osnovne proizvodne dajatve in ni potrebe po določitvi dodatnega koeficienta iz člena 16(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001 za navedeno tržno leto. |
| --- | --- |

(21)

Uporaba metode iz uvodne izjave 11 za tržno leto 2005/2006 pomeni osnovno proizvodnjo dajatev v višini 1,2335 %, dajatev B pa ni potrebna. Preračunana skupna izguba se v celoti pokrije s prihodki iz osnovne proizvodne dajatve in ni potrebe po določitvi dodatnega koeficienta iz člena 16(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001 za navedeno tržno leto.

| (22) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1296/2005 (18) je bil za tržno leto 2005/2006 določen najvišji znesek dajatve B v višini 37,5 % intervencijske cene za beli sladkor. Osnovna proizvodnja dajatev, spremenjena v skladu z metodo iz uvodne izjave 11, za zadevno tržno leto znaša 1,2335 % intervencijske cene za beli sladkor, dajatve B pa ni treba določiti. Zaradi teh razlik je treba v skladu s členom 18(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001 zneske za navedeno tržno leto, ki jih morajo proizvajalci sladkorja plačati prodajalcem sladkorne pese, določiti na tono sladkorne pese standardne kakovosti. |
| --- | --- |

(22)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1296/2005 (18) je bil za tržno leto 2005/2006 določen najvišji znesek dajatve B v višini 37,5 % intervencijske cene za beli sladkor. Osnovna proizvodnja dajatev, spremenjena v skladu z metodo iz uvodne izjave 11, za zadevno tržno leto znaša 1,2335 % intervencijske cene za beli sladkor, dajatve B pa ni treba določiti. Zaradi teh razlik je treba v skladu s členom 18(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001 zneske za navedeno tržno leto, ki jih morajo proizvajalci sladkorja plačati prodajalcem sladkorne pese, določiti na tono sladkorne pese standardne kakovosti.

| (23) | Zaradi pravne varnosti in za zagotovitev enake obravnave zadevnih izvajalcev v različnih državah članicah je treba določiti skupen datum za vzpostavitev dajatev, določenih v tej uredbi, v smislu drugega pododstavka člena 2(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 (19). Vendar pa se ta rok ne bi smel uporabljati, kadar nacionalna zakonodaja države članice zavezuje, da morajo zadevnim izvajalcem povračilo zagotoviti po tem datumu – |
| --- | --- |

(23)

Zaradi pravne varnosti in za zagotovitev enake obravnave zadevnih izvajalcev v različnih državah članicah je treba določiti skupen datum za vzpostavitev dajatev, določenih v tej uredbi, v smislu drugega pododstavka člena 2(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 (19). Vendar pa se ta rok ne bi smel uporabljati, kadar nacionalna zakonodaja države članice zavezuje, da morajo zadevnim izvajalcem povračilo zagotoviti po tem datumu –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Proizvodne dajatve v sektorju sladkorja za tržna leta 2001/2002, 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005 in 2005/2006 so določene v točki 1 Priloge.

2.   Koeficienti, ki so potrebni za izračun dodatne dajatve za tržni leti 2001/2002 in 2004/2005, so določeni v točki 2 Priloge.

3.   Zneski, ki jih proizvajalci sladkorja plačajo prodajalcem sladkorne pese v zvezi z dajatvami A ali B za tržna leta 2002/2003, 2003/2004 in 2005/2006, so določeni v točki 3 Priloge.

Člen 2

Datum vzpostavitve, kot je določen v drugem pododstavku člena 2(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000, dajatev, določenih v tej uredbi, je najpozneje 30. september 2014, razen kadar države članice ne morejo spoštovati tega roka zaradi uporabe nacionalne zakonodaje o povračilu neupravičeno plačanih zneskov gospodarskim subjektom.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1(1) se uporablja od:

| — | 16. oktobra 2002 za tržno leto 2001/2002, |
| --- | --- |

—

16. oktobra 2002 za tržno leto 2001/2002,

| — | 8. oktobra 2003 za tržno leto 2002/2003, |
| --- | --- |

—

8. oktobra 2003 za tržno leto 2002/2003,

| — | 15. oktobra 2004 za tržno leto 2003/2004, |
| --- | --- |

—

15. oktobra 2004 za tržno leto 2003/2004,

| — | 18. oktobra 2005 za tržno leto 2004/2005 in |
| --- | --- |

—

18. oktobra 2005 za tržno leto 2004/2005 in

| — | 23. februarja 2007 za tržno leto 2005/2006. |
| --- | --- |

—

23. februarja 2007 za tržno leto 2005/2006.

Člen 1(2) se uporablja od:

| — | 16. oktobra 2002 za tržno leto 2001/2002 in |
| --- | --- |

—

16. oktobra 2002 za tržno leto 2001/2002 in

| — | 18. oktobra 2005 za tržno leto 2004/2005. |
| --- | --- |

—

18. oktobra 2005 za tržno leto 2004/2005.

Člen 1(3) se uporablja od:

| — | 8. oktobra 2003 za tržno leto 2002/2003, |
| --- | --- |

—

8. oktobra 2003 za tržno leto 2002/2003,

| — | 15. oktobra 2004 za tržno leto 2003/2004 in |
| --- | --- |

—

15. oktobra 2004 za tržno leto 2003/2004 in

| — | 23. februarja 2007 za tržno leto 2005/2006. |
| --- | --- |

—

23. februarja 2007 za tržno leto 2005/2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. decembra 2013

Za Svet

Predsednik

E. GUSTAS

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (UL L 178, 30.6.2001, str. 1).

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1837/2002 UL L 278, 16.10.2002, str. 13).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1762/2003 (UL L 254, 8.10.2003, str. 4).

3

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 1775/2004 (UL L 316, 15.10.2004, str. 64).

4

(5)  Uredba Komisije (ES) št. 1686/2005 (UL L 271, 15.10.2005, str. 12).

5

(6)  Uredba Komisije (ES) št. 164/2007 (UL L 51, 20.2.2007, str. 17).

6

(7)  Uredba Komisije (ES) št. 314/2002 z dne 20. februarja 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje sistema kvot v sektorju sladkorja (UL L 50, 21.2.2002, str. 40).

7

(8)  UL L 254, 8.10.2003, str. 5.

8

(9)  UL L 316, 15.10.2004, str. 65.

9

(10)  UL L 51, 20.2.2007, str. 16.

10

(11)  Uredba Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (UL L 58, 28.2.2006, str. 1).

11

(12)  Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

12

(13)  Uredba Komisije (ES) št. 1762/2003 z dne 7. oktobra 2003 o določitvi zneskov za proizvodne dajatve v sektorju sladkorja za tržno leto 2002/2003 (UL L 254, 8.10.2003, str. 4).

13

(14)  Uredba Komisije (ES) št. 1775/2004 z dne 14. oktobra 2004 o določitvi zneskov za proizvodne dajatve trgov za sladkor za tržno leto 2003/2004 (UL L 316, 15.10.2004, str. 64).

14

(15)  Uredba Komisije (ES) št. 1686/2005 z dne 14. oktobra 2005 o določitvi zneskov za proizvodne dajatve in koeficienta za dodatne dajatve v sektorju sladkorja za tržno leto 2004/2005 (UL L 271, 15.10.2005, str. 12).

15

(16)  Uredba Komisije (ES) št. 1193/2009 z dne 3. novembra 2009 o popravku uredb (ES) št. 1762/2003, (ES) št. 1775/2004, (ES) št. 1686/2005, (ES) št. 164/2007 in o določitvi zneskov za proizvodne dajatve v sektorju sladkorja za tržna leta 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005, 2005/2006 (UL L 321, 8.12.2009, str. 1).

16

(17)  Uredba Komisije (ES) št. 1440/2002 z dne 7. avgusta 2002 o spremembi maksimalnega zneska proizvodne dajatve B in o spremembi minimalne cene za peso B v sektorju sladkorja za tržno leto 2002/2003 (UL L 212, 8.8.2002, str. 3).

17

(18)  Uredba Komisije (ES) št. 1296/2005 z dne 5. avgusta 2005 o spremembi maksimalnega zneska proizvodne dajatve B in o spremembi minimalne cene za peso B v sektorju sladkorja za tržno leto 2005/06 (UL L 205, 6.8.2005, str. 20).

18

(19)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa št. 2007/436/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnost (UL L 130, 31.5.2000, str. 1).

19

---

PRILOGA

| 1. | Proizvodne dajatve v sektorju sladkorja iz člena 1(1) | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (a) | EUR na tono belega sladkorja kot osnovna proizvodna dajatev za sladkor A in sladkor B |

1.

Proizvodne dajatve v sektorju sladkorja iz člena 1(1)

2001/2002

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

(a)

EUR na tono belega sladkorja kot osnovna proizvodna dajatev za sladkor A in sladkor B

12,638

12,638

12,638

12,638

7,794

| (b) | EUR na tono belega sladkorja kot dajatev B za sladkor B |
| --- | --- |

(b)

EUR na tono belega sladkorja kot dajatev B za sladkor B

236,963

103,447

109,061

236,963

—

| (c) | EUR na tono suhe snovi kot osnovna proizvodna dajatev za izoglukozo A in izoglukozo B |
| --- | --- |

(c)

EUR na tono suhe snovi kot osnovna proizvodna dajatev za izoglukozo A in izoglukozo B

5,330

5,330

5,330

5,330

3,394

| (d) | EUR na tono suhe snovi kot dajatev B za izoglukozo B |
| --- | --- |

(d)

EUR na tono suhe snovi kot dajatev B za izoglukozo B

99,424

46,017

48,261

99,424

—

| (e) | EUR na tono suhe snovi, izražene kot ekvivalent sladkorja/izoglukoze, kot osnovna proizvodna dajatev za inulinski sirup A in inulinski sirup B |
| --- | --- |

(e)

EUR na tono suhe snovi, izražene kot ekvivalent sladkorja/izoglukoze, kot osnovna proizvodna dajatev za inulinski sirup A in inulinski sirup B

12,638

12,638

12,638

12,638

7,794

| (f) | EUR na tono suhe snovi, izražene kot ekvivalent sladkorja/izoglukoze, kot dajatev B za inulinski sirup B |
| --- | --- |

(f)

EUR na tono suhe snovi, izražene kot ekvivalent sladkorja/izoglukoze, kot dajatev B za inulinski sirup B

236,963

103,447

109,061

236,963

—

| 2. | Koeficienti iz člena 1(2), ki so potrebni za izračun dodatne dajatve
  Tržno leto 2001/2002: 0,01839
  Tržno leto 2004/2005: 0,07294 |
| --- | --- |

2.

Koeficienti iz člena 1(2), ki so potrebni za izračun dodatne dajatve

Tržno leto 2001/2002: 0,01839

Tržno leto 2004/2005: 0,07294

| 3. | Zneski iz člena 1(3), ki jih morajo proizvajalci sladkorja plačati prodajalcem sladkorne pese v zvezi z dajatvami A ali B | 2002/2003 | 2003/2004 | 2005/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dodatni znesek za sladkorno peso A (1) | | | 0,378 |
| Dodatni znesek za sladkorno peso B (1) | 10,414 | 9,976 | 18,258 |

3.

Zneski iz člena 1(3), ki jih morajo proizvajalci sladkorja plačati prodajalcem sladkorne pese v zvezi z dajatvami A ali B

2002/2003

2003/2004

2005/2006

Dodatni znesek za sladkorno peso A (1)

0,378

Dodatni znesek za sladkorno peso B (1)

10,414

9,976

18,258

---

(1)  Dodatni znesek v zvezi z dajatvijo A ali B na tono sladkorne pese standardne kakovosti (v EUR).

---

| 19.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/7

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1361/2013

z dne 17. decembra 2013

o izvajanju Uredbe (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 267/2012 z dne 23. marca 2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu (1), ter zlasti člena 46(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 23. marca 2012 sprejel Uredbo (EU) št. 267/2012. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 23. marca 2012 sprejel Uredbo (EU) št. 267/2012.

| (2) | Ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 28. novembra 2013 v zadevi C-280/12 P, Fereydoun MAHMOUDIAN in Fulmen nista vključena na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Priloge II k Sklepu Sveta 2010/413/SZVP (2). |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 28. novembra 2013 v zadevi C-280/12 P, Fereydoun MAHMOUDIAN in Fulmen nista vključena na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Priloge II k Sklepu Sveta 2010/413/SZVP (2).

| (3) | Fereydouna MAHMOUDIANA in Fulmen bi bilo treba črtati s seznama oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Priloge IX k Uredbi Sveta (EU) št. 267/2012 – |
| --- | --- |

(3)

Fereydouna MAHMOUDIANA in Fulmen bi bilo treba črtati s seznama oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Priloge IX k Uredbi Sveta (EU) št. 267/2012 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga IX k Uredbi (EU) št. 267/2012 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Svet

Predsednik

R. ŠADŽIUS

---

(1)  UL L 88, 24.3.2012, str. 1

1

(2)  Sklep Sveta 2010/413/CFSP z dne 26. julija 2010 o omejevalnih ukrepih proti Iranu (UL L 195, 27.7.2010, str. 39).

2

---

PRILOGA

Priloga IX k Uredbi (EU) št. 267/2012 se spremeni:

| (1) | v delu I(A) se črta vnos št. 9 glede "Fereydoun MAHMOUDIAN"; |
| --- | --- |

(1)

v delu I(A) se črta vnos št. 9 glede "Fereydoun MAHMOUDIAN";

| (2) | v delu I(B) se črta vnos št. 13 glede "Fulmen". |
| --- | --- |

(2)

v delu I(B) se črta vnos št. 13 glede "Fulmen".

---

| 19.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/9

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1362/2013

z dne 11. decembra 2013

o določitvi metod za senzorično preskušanje surovega začinjenega perutninskega mesa zaradi uvrstitve v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) in zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Dodatna opomba 6(a) k poglavju 2 kombinirane nomenklature, priložena Uredbi (EGS) št. 2658/87 opredeljuje „surovo začinjeno meso“ kot „surovo meso, ki je začinjeno bodisi globinsko bodisi površinsko tako, da je vidno s prostim očesom ali razločljivega okusa“. |
| --- | --- |

(1)

Dodatna opomba 6(a) k poglavju 2 kombinirane nomenklature, priložena Uredbi (EGS) št. 2658/87 opredeljuje „surovo začinjeno meso“ kot „surovo meso, ki je začinjeno bodisi globinsko bodisi površinsko tako, da je vidno s prostim očesom ali razločljivega okusa“.

| (2) | Da bi se zagotovilo, da carinski organi za namen carinske klasifikacije uporabljajo enoten pristop, je potrebno določiti metode za ugotavljanje, ali je surovo perutninsko meso začinjeno v smislu dodatne opombe 6(a) k poglavju 2 kombinirane nomenklature ali ne. |
| --- | --- |

(2)

Da bi se zagotovilo, da carinski organi za namen carinske klasifikacije uporabljajo enoten pristop, je potrebno določiti metode za ugotavljanje, ali je surovo perutninsko meso začinjeno v smislu dodatne opombe 6(a) k poglavju 2 kombinirane nomenklature ali ne.

| (3) | Raziskave skupine evropskih carinskih laboratorijev so pokazale, da bi morale metode za ugotavljanje, ali je surovo perutninsko meso začinjeno ali ne, obsegati najprej vizualni pregled, nato pa še okušanje vzorca. |
| --- | --- |

(3)

Raziskave skupine evropskih carinskih laboratorijev so pokazale, da bi morale metode za ugotavljanje, ali je surovo perutninsko meso začinjeno ali ne, obsegati najprej vizualni pregled, nato pa še okušanje vzorca.

| (4) | Metoda okušanja vzorca naj bi se uporabljala le, kadar vizualni pregled ne zadošča. |
| --- | --- |

(4)

Metoda okušanja vzorca naj bi se uporabljala le, kadar vizualni pregled ne zadošča.

| (5) | Metode, ki jih določa ta uredba so skladne z mnenjem odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Metode, ki jih določa ta uredba so skladne z mnenjem odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Metode, ki se za namen uvrstitve v kombinirano nomenklaturo uporabljajo za ugotavljanje, ali je surovo perutninsko meso začinjeno ali ne, se določijo v Prilogi.

Člen 2

1.   Vizualni pregled perutninskega mesa se izvaja z metodo in pod pogoji, ki so določeni v delu I Priloge.

Namen vizualnega pregleda je ugotoviti, ali je perutninsko meso začinjeno po vsej površini in ali so začimbe vidne s prostim očesom.

2.   Okušanje perutninskega mesa se izvaja z metodo in pod pogoji, ki so določeni v delu II Priloge.

Okušanje se izvede le, kadar na podlagi rezultatov vizualnega pregleda ni ugotovljeno, da je vzorec začinjen po vsej površini in da so začimbe vidne s prostim očesom.

Namen okušanja je ugotoviti, ali je perutninsko meso začinjeno globinsko ali po vsej površini in ali je z okušanjem mogoče jasno zaznati začimbe.

Pripravljanje okušanja se izvede le v prostorih, ki ustrezajo minimalnim zahtevam o opremi iz točke 2 dela II Priloge.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. decembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

---

PRILOGA

DEL I:   VIZUALNI PREGLED ZAČINJENEGA PERUTNINSKEGA MESA

1.   Cilj in opredelitev pojmov

Cilj te metode je ugotoviti, ali se surovo začinjeno perutninsko meso uvrsti v poglavje 2 ali 16 kombinirane nomenklature, zato je treba določiti:

| 1. | da so začimbe nanesene po vsej površini vzorca in |
| --- | --- |

1.

da so začimbe nanesene po vsej površini vzorca in

| 2. | da so začimbe vidne s prostim očesom. |
| --- | --- |

2.

da so začimbe vidne s prostim očesom.

Pri tej metodi se vizualno pregleda en ali več vzorcev surovega perutninskega mesa.

2.   Priprava vzorcev

Vzorec se vzame le iz deklarirane serije. Vzorči se lahko le iz neodprte, originalne embalaže. Vzorec je lahko pakiran v škatli ali vakuumsko pakiran v plastični embalaži.

Če je surovo meso zamrznjeno, je treba vzorec odtajati (na primer v hladilniku pri nizki temperaturi 4° C). Izpust tekočine je treba omejiti na minimum.

Ustrezne informacije o embalaži in/ali vzorcih se zabeležijo ali fotografirajo in vključijo v poročilo o vizualnem preskusu iz točke 4.

3.   Izvajanje vizualnega pregleda

Vzorec se vizualno pregleda po odstranitvi embalaže.

Vzorec pregledata vsaj dva ocenjevalca.

Pri vizualnem pregledu morajo ocenjevalci upoštevati naslednje dejavnike:

| (a) | ni treba, da so vsi deli površine vzorca enako močno začinjeni; |
| --- | --- |

(a)

ni treba, da so vsi deli površine vzorca enako močno začinjeni;

| (b) | odsotnost začimb na gubah ali pregibih ločenega fileja male prsne mišice ni pomembna za določanje, ali so začimbe nanesene po vsej površini; |
| --- | --- |

(b)

odsotnost začimb na gubah ali pregibih ločenega fileja male prsne mišice ni pomembna za določanje, ali so začimbe nanesene po vsej površini;

| (c) | beli poper je težje zaznati kot črni poper; |
| --- | --- |

(c)

beli poper je težje zaznati kot črni poper;

| (d) | poper je na površini svetlega mesa (na primer mesa prsi) lažje zaznati kot na površini temnega mesa (na primer mesa stegen). |
| --- | --- |

(d)

poper je na površini svetlega mesa (na primer mesa prsi) lažje zaznati kot na površini temnega mesa (na primer mesa stegen).

4.   Vrednotenje rezultatov

Vsi ocenjevalci morajo oblikovati enake ugotovitve o tem, ali je vzorec začinjen po vsej površini ali ne in ali so začimbe vidne s prostim očesom ali ne.

Izpolniti morajo poročilo o vizualnem preskusu surovega začinjenega perutninskega mesa. Vzorčni obrazec poročila o vizualnem preskusu je v Dodatku 1.

Kadar ocenjevalci ne oblikujejo enakih ugotovitev o posameznem vzorcu ali ugotovijo, da vzorec ni začinjen po vsej površini, ali da začimbe niso vidne s prostim očesom, je treba vzorec preskusiti v skladu z delom II.

5.   Obrazložitvene slike

Iz priloženih slik je razvidno, kako je treba vzorce ocenjevati med vizualnim pregledom.

Slike prikazujejo popoprano perutninsko meso, vendar se razlage pod posameznimi slikami lahko uporabijo tudi za druge začimbe.

Na slikah se „ZGORAJ“ („TOP“) nanaša na zunanjo površino prsi perutnine, „SPODAJ“ („UNDERSIDE“) pa na površino prsi perutnine, ki postane vidna, kadar se zareže v smeri od kosti.

Slika 1A

Slika 1B

Slika 2A

Slika 2B

Slika 3A

Slika 3B

Slika 4A

Slika 4B

Slika 5A

Slika 5B

Slika 6

Slika 7

Slika 8

Slika 9

Slika 10

Slika 11

Slika 12

Slika 13

DEL II:   OKUŠANJE ZAČINJENEGA PERUTNINSKEGA MESA

1.   Cilj in opredelitev pojmov

Cilj te metode je ugotoviti, ali je treba surovo začinjeno perutninsko meso uvrstiti v poglavje 2 ali 16 kombinirane nomenklature, zato je treba določiti:

| 3. | da je perutninsko meso začinjeno globinsko ali po vsej površini in |
| --- | --- |

3.

da je perutninsko meso začinjeno globinsko ali po vsej površini in

| 4. | da je začimbe mogoče jasno zaznati z okušanjem. |
| --- | --- |

4.

da je začimbe mogoče jasno zaznati z okušanjem.

Pri tej metodi se po kuhanju okusi en ali več vzorcev perutninskega mesa.

2.   Oprema prostorov za preskušanje

V prostorih, v katerih se izvaja okušanje, mora biti vsaj naslednja minimalna oprema:

| — | mikrovalovna pečica, |
| --- | --- |

—

mikrovalovna pečica,

| — | rezalne deske, |
| --- | --- |

—

rezalne deske,

| — | ostri noži, |
| --- | --- |

—

ostri noži,

| — | krožniki brez vzorca (npr. polistirenski ali keramični), označeni z naključnimi trimestnimi številčnimi oznakami, |
| --- | --- |

—

krožniki brez vzorca (npr. polistirenski ali keramični), označeni z naključnimi trimestnimi številčnimi oznakami,

| — | servirne vilice, |
| --- | --- |

—

servirne vilice,

| — | sonda (kuhinjski termometer), |
| --- | --- |

—

sonda (kuhinjski termometer),

| — | rokavice za enkratno uporabo. |
| --- | --- |

—

rokavice za enkratno uporabo.

3.   Priprava vzorcev

Vzorec mora obsegati reprezentativen delež perutninskega mesa, ki je namenjeno prehrani.

Če vzorec vzbuja dvom o na primer dodatku ene ali več netipičnih sestavin ali o morebitni mikrobiološki okužbi, je treba oceniti tveganje ali opraviti predhodno mikrobiološko analizo.

Vzorec je treba popolnoma skuhati v mikrovalovni pečici. Vzorec, ki se preskuša, mora biti primeren za prehrano ljudi.

Vzorec mora v notranjosti doseči temperaturo vsaj 77° C. Temperatura se preveri s sondo (kuhinjskim termometrom) ob koncu časa kuhanja. Če specifikacija mikrovalovne pečice zahteva, da jed po kuhi za določen čas miruje, se temperatura izmeri, ko ta čas poteče. Zaradi nakopičene toplote se namreč jed v ugasnjeni in zaprti mikrovalovni pečici še naprej kuha.

Zunanja površina vzorca se z ostrim nožem odstrani, da se pokaže kuhano meso v sredici. Paziti je treba, da se del mesa v sredici ne kontaminira z zunanjo površino.

Meso v sredici je treba narezati na kose, velike približno 2 cm3.

Vzorci se morajo ohlajati vsaj 10 minut.

Vzorci se morajo ocenjevalcem postreči na označenih krožnikih.

4.   Izvajanje okušanja

Pet do osem kvalificiranih in usposobljenih okuševalcev prejme enega ali več vzorcev. Pri enem preskušanju se lahko oceni največ pet vzorcev.

Med serviranjem posameznih vzorcev morajo imeti okuševalci na razpolago dovolj časa in/ali primerno sredstvo za nevtralizacijo okusa (ustekleničeno vodo in neslane krekerje).

Okuševalcem je treba zagotoviti, da nič ne moti njihove zbranosti pri oblikovanju ocene.

Okuševalci morajo okusiti vzorec in objektivno opisati lastnosti glavnega okusa, pookusa in občutka v ustih..

Okuševalci morajo izpolniti naslednja obrazca:

| (a) | obrazec za določitev lastnosti pri carinskem preskušanju perutninskih proizvodov; |
| --- | --- |

(a)

obrazec za določitev lastnosti pri carinskem preskušanju perutninskih proizvodov;

| (b) | obrazec za prosti opis lastnosti in njihovo primerjavo pri carinskem preskušanju perutninskih proizvodov. |
| --- | --- |

(b)

obrazec za prosti opis lastnosti in njihovo primerjavo pri carinskem preskušanju perutninskih proizvodov.

Vzorčna obrazca sta določena v dodatkih 2 in 3.

Vsak okuševalec posebej v obrazcu za določitev lastnosti zabeleži lastnosti, tako da na lestvici od 1 do 3 označi intenzivnost vsake lastnosti, pri čemer uporabi le pojme „RAHLO“ (1), „JASNO RAZLOČNO“ (2) in „MOČNO“ (3).

Ključni opisni pojmi, ki jih uporabijo okuševalci, se zabeležijo v obrazcu za prosti opis lastnosti in njihovo primerjavo, pri čemer se zabeleži število okuševalcev, ki za posamezen vzorec uporabijo posamezen pojem.

Intenzivnost in moč lastnosti se povzame tudi v obrazcu za prosti opis lastnosti in njihovo primerjavo.

Če različni okuševalci uporabijo različne pojme, za katere je znano, da imajo podoben pomen, na primer „masten“ in „maščoben“, se šteje, da so uporabili isti pojem.

Rezultate za dodane okuse ali začimbe (na primer „kisel“, „sladek“, „pikanten“, „začinjen“, „poper“, „česen“ itd.) je treba vnesti v obrazec za prosti opis lastnosti in njihovo primerjavo.

5.   Vrednotenje rezultatov

Če vsaj polovica okuševalcev zabeleži v obrazec za določitev lastnosti in v obrazec za prosti opis lastnosti in njihovo primerjavo, da so zaznali dodane okuse ali začimbe najmanj stopnje 2 („JASNO RAZLOČNO“) se v skladu s točko 4 šteje, da se začinjenost pri okušanju vzorca jasno razločno zaznava.

V obrazcih je treba podrobno opisati vzorce, njihovo pripravo ter postopek ali postopke, ki so bili uporabljeni za pridobitev in tolmačenje pridobljenih rezultatov.

Dodatek 1

Poročilo o vizualnem pregledu surovega začinjenega perutninskega mesa

Datum: ...

| | Oznaka ... | Oznaka ... | Oznaka ... | Oznaka ... | Oznaka ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Začimbe po vsej površini proizvoda | DA / NE | DA / NE | DA / NE | DA / NE | DA / NE |
| Začimbe, vidne s prostim očesom | DA / NE | DA / NE | DA / NE | DA / NE | DA / NE |
| Relevantna informacija | | | | | |

Oznaka ...

Oznaka ...

Oznaka ...

Oznaka ...

Oznaka ...

Začimbe po vsej površini proizvoda

DA / NE

DA / NE

DA / NE

DA / NE

DA / NE

Začimbe, vidne s prostim očesom

DA / NE

DA / NE

DA / NE

DA / NE

DA / NE

Relevantna informacija

Dodatek 2

Obrazec za določitev lastnosti pri carinskem preskušanju perutninskih proizvodov

Ime: ... Datum: ... Proizvod: ...

| Oznaka | Okus / pookus / občutek v ustih | Intenzivnost |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

Oznaka

Okus / pookus / občutek v ustih

Intenzivnost

Lestvica

| 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- |
| RAHLO | JASNO RAZLOČNO | MOČNO |

1

2

3

RAHLO

JASNO RAZLOČNO

MOČNO

Dodatek 3

Obrazec za prosti opis lastnosti in njihovo primerjavo pri carinskem preskušanju perutninskih proizvodov

Datum: ...

| | Oznaka | 1 | 2 | 3 | Oznaka | 1 | 2 | 3 | Oznaka | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lastnosti, navedene za:
  Okus / pookus / občutek v ustih | | Rahlo | Jasno razločno | Močno | | Rahlo | Jasno razločno | Močno | | Rahlo | Jasno razločno | Močno |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Oznaka

1

2

3

Oznaka

1

2

3

Oznaka

1

2

3

Lastnosti, navedene za:

Okus / pookus / občutek v ustih

Rahlo

Jasno razločno

Močno

Rahlo

Jasno razločno

Močno

Rahlo

Jasno razločno

Močno

Izpolnil: ... Pregledal: ...

V stolpce 1, 2 in 3 vnesite število ocenjevalcev, ki so opredelili navedeno lastnost.

---

| 19.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/26

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1363/2013

z dne 12. decembra 2013

o spremembi Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom v zvezi z opredelitvijo „namensko proizvedenih nanomaterialov“

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (1) in zlasti člena 18(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 18(3) Uredbe (EU) št. 1169/2011 določa, da morajo biti vse sestavine živil, vsebovane v obliki namensko proizvedenih nanomaterialov, jasno navedene na seznamu sestavin živil, da se zagotovi obveščenost potrošnikov. Poleg tega mora imenom sestavin živil, vsebovanih v obliki namensko proizvedenih nanomaterialov, v oklepaju slediti beseda „nano“. V skladu s tem Uredba (EU) št. 1169/2011 določa opredelitev „namensko proizvedenih nanomaterialov“. |
| --- | --- |

(1)

Člen 18(3) Uredbe (EU) št. 1169/2011 določa, da morajo biti vse sestavine živil, vsebovane v obliki namensko proizvedenih nanomaterialov, jasno navedene na seznamu sestavin živil, da se zagotovi obveščenost potrošnikov. Poleg tega mora imenom sestavin živil, vsebovanih v obliki namensko proizvedenih nanomaterialov, v oklepaju slediti beseda „nano“. V skladu s tem Uredba (EU) št. 1169/2011 določa opredelitev „namensko proizvedenih nanomaterialov“.

| (2) | Člen 18(5) navedene uredbe pooblašča Komisijo, da za namene doseganja ciljev navedene uredbe prilagodi v Uredbi navedeno opredelitev „namensko proizvedenih nanomaterialov“ tehničnemu in znanstvenemu napredku ali opredelitvam, ki so bile dogovorjene na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

(2)

Člen 18(5) navedene uredbe pooblašča Komisijo, da za namene doseganja ciljev navedene uredbe prilagodi v Uredbi navedeno opredelitev „namensko proizvedenih nanomaterialov“ tehničnemu in znanstvenemu napredku ali opredelitvam, ki so bile dogovorjene na mednarodni ravni.

| (3) | Dne 18. oktobra 2011 je bilo sprejeto Priporočilo Komisije 2011/696/EU (2), ki je med drugim odgovorilo na zahtevo Evropskega parlamenta po uvedbi obsežne znanstveno utemeljene opredelitve nanomaterialov v zakonodaji Unije. Opredelitev iz tega priporočila temelji izključno na velikosti delcev sestavin materiala in zajema naravne, naključno nastale in proizvedene materiale. Med drugim upošteva ugotovitve referenčnega poročila Skupnega raziskovalnega središča Evropske komisije „Premisleki o opredelitvi nanomaterialov za zakonodajne namene“ (3), mnenje Znanstvenega odbora za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja (ZONNUZT) v zvezi z „znanstveno podlago za opredelitev pojma ‚nanomaterial‘“ (4) ter opredelitev pojma „nanomaterial“, ki jo je razvila Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO) (5). |
| --- | --- |

(3)

Dne 18. oktobra 2011 je bilo sprejeto Priporočilo Komisije 2011/696/EU (2), ki je med drugim odgovorilo na zahtevo Evropskega parlamenta po uvedbi obsežne znanstveno utemeljene opredelitve nanomaterialov v zakonodaji Unije. Opredelitev iz tega priporočila temelji izključno na velikosti delcev sestavin materiala in zajema naravne, naključno nastale in proizvedene materiale. Med drugim upošteva ugotovitve referenčnega poročila Skupnega raziskovalnega središča Evropske komisije „Premisleki o opredelitvi nanomaterialov za zakonodajne namene“ (3), mnenje Znanstvenega odbora za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja (ZONNUZT) v zvezi z „znanstveno podlago za opredelitev pojma ‚nanomaterial‘“ (4) ter opredelitev pojma „nanomaterial“, ki jo je razvila Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO) (5).

| (4) | V skladu s Priporočilom 2011/696/EU opredelitev pojma „nanomaterial“ iz navedenega priporočila ne prejudicira ali odraža področja uporabe nobenega dela zakonodaje Unije. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s Priporočilom 2011/696/EU opredelitev pojma „nanomaterial“ iz navedenega priporočila ne prejudicira ali odraža področja uporabe nobenega dela zakonodaje Unije.

| (5) | V sporočilu Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o drugem pregledu zakonodaje o nanomaterialih (6) je Komisija izrazila namen, da za zakonodajo Unije uporabi opredelitev „nanomaterial“ iz Priporočila 2011/696/EU. Če se v zakonodaji EU uporabljajo druge opredelitve, bodo določbe prilagojene, da se zagotovi skladen pristop, vendar bodo posebne sektorske rešitve morda potrebne tudi v prihodnosti. |
| --- | --- |

(5)

V sporočilu Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o drugem pregledu zakonodaje o nanomaterialih (6) je Komisija izrazila namen, da za zakonodajo Unije uporabi opredelitev „nanomaterial“ iz Priporočila 2011/696/EU. Če se v zakonodaji EU uporabljajo druge opredelitve, bodo določbe prilagojene, da se zagotovi skladen pristop, vendar bodo posebne sektorske rešitve morda potrebne tudi v prihodnosti.

| (6) | Zato je opredelitev „namensko proizvedenih nanomaterialov“ iz Uredbe (EU) št. 1169/2011 primerno prilagoditi opredelitvi iz Priporočila 2011/696/EU, ki odraža dosedanji tehnični in znanstveni napredek. |
| --- | --- |

(6)

Zato je opredelitev „namensko proizvedenih nanomaterialov“ iz Uredbe (EU) št. 1169/2011 primerno prilagoditi opredelitvi iz Priporočila 2011/696/EU, ki odraža dosedanji tehnični in znanstveni napredek.

| (7) | Ker se opredelitev iz Uredbe (EU) št. 1169/2011 nanaša na „namensko proizvedene nanomateriale“ in ne na „nanomateriale“ na splošno, naravni in naključni nanomateriali ne bi smeli biti vključeni v opredelitev. |
| --- | --- |

(7)

Ker se opredelitev iz Uredbe (EU) št. 1169/2011 nanaša na „namensko proizvedene nanomateriale“ in ne na „nanomateriale“ na splošno, naravni in naključni nanomateriali ne bi smeli biti vključeni v opredelitev.

| (8) | Poleg tega je primerno povezati opredelitev „namensko proizvedenih nanomaterialov“ z namensko proizvedenim materialom, ki bi ga bilo treba izrecno opredeliti. Ta opredelitev bi morala upoštevati opredelitev ISO, v skladu s katero „namensko proizveden nanomaterial“ pomeni „nanomaterial, oblikovan za poseben namen ali funkcijo“ (7). |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega je primerno povezati opredelitev „namensko proizvedenih nanomaterialov“ z namensko proizvedenim materialom, ki bi ga bilo treba izrecno opredeliti. Ta opredelitev bi morala upoštevati opredelitev ISO, v skladu s katero „namensko proizveden nanomaterial“ pomeni „nanomaterial, oblikovan za poseben namen ali funkcijo“ (7).

| (9) | V skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (8) se le odobreni aditivi za živila, vključeni v sezname Unije, lahko dajo v promet kot taki in se uporabljajo v živilih, aditivih za živila, encimih za živila in aromah za živila v skladu s pogoji uporabe, določenimi v navedeni uredbi, in po opravljeni oceni varnosti. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (8) se le odobreni aditivi za živila, vključeni v sezname Unije, lahko dajo v promet kot taki in se uporabljajo v živilih, aditivih za živila, encimih za živila in aromah za živila v skladu s pogoji uporabe, določenimi v navedeni uredbi, in po opravljeni oceni varnosti.

| (10) | Navedeni seznami Unije so bili določeni z uredbama Komisije (EU) št. 1129/2011 (9) in (EU) št. 1130/2011 (10). Navedeni seznami, kakor so bili vzpostavljeni, določajo aditive za živila, ki so bili dovoljeni za uporabo pred začetkom veljavnosti Uredbe (EC) št. 1333/2008 po pregledu njihove skladnosti z določbami navedene uredbe. Za vse te odobrene aditive za živila trenutno Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 257/2010 (11) pripravlja program ponovne ocene. Ponovna ocena aditivov za živila poteka v skladu s prednostnimi nalogami iz navedene uredbe in po skupinah aditivov za živila glede na glavni funkcijski razred, v katerega spadajo. Zajema tudi vsa vprašanja v zvezi z nanotehnologijo, ki se lahko obravnavajo v reviziji pogojev uporabe, kjer je to primerno. Zato je bilo 30 barv za živila že ocenjenih. Nobena od barv se ne proizvaja v nano-obliki. Agencija je priporočila, da se za kalcijev karbonat (E170) in rastlinsko oglje (E153) v specifikacijah določi velikost delcev. Ostali aditivi, ki so lahko v nano-obliki, se ocenijo v naslednjih rokih:






  (a) | 31. december 2015: titanov dioksid (E171), železovi oksidi in hidroksidi (E172), srebro (E174) in zlato (E175); |
| --- | --- | --- |

(10)

Navedeni seznami Unije so bili določeni z uredbama Komisije (EU) št. 1129/2011 (9) in (EU) št. 1130/2011 (10). Navedeni seznami, kakor so bili vzpostavljeni, določajo aditive za živila, ki so bili dovoljeni za uporabo pred začetkom veljavnosti Uredbe (EC) št. 1333/2008 po pregledu njihove skladnosti z določbami navedene uredbe. Za vse te odobrene aditive za živila trenutno Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 257/2010 (11) pripravlja program ponovne ocene. Ponovna ocena aditivov za živila poteka v skladu s prednostnimi nalogami iz navedene uredbe in po skupinah aditivov za živila glede na glavni funkcijski razred, v katerega spadajo. Zajema tudi vsa vprašanja v zvezi z nanotehnologijo, ki se lahko obravnavajo v reviziji pogojev uporabe, kjer je to primerno. Zato je bilo 30 barv za živila že ocenjenih. Nobena od barv se ne proizvaja v nano-obliki. Agencija je priporočila, da se za kalcijev karbonat (E170) in rastlinsko oglje (E153) v specifikacijah določi velikost delcev. Ostali aditivi, ki so lahko v nano-obliki, se ocenijo v naslednjih rokih:

(a)

31. december 2015: titanov dioksid (E171), železovi oksidi in hidroksidi (E172), srebro (E174) in zlato (E175);

| (b) | 31. december 2016: silicijev dioksid (E551); |
| --- | --- |

(b)

31. december 2016: silicijev dioksid (E551);

| (c) | 31. december 2018: kalcijev silikat (E552); magnezijev silikat (E553a) in talk (E553b). |
| --- | --- |

(c)

31. december 2018: kalcijev silikat (E552); magnezijev silikat (E553a) in talk (E553b).

| (11) | Nekateri aditivi za živila, vključeni v sezname Unije, kot so določeni z uredbama (EU) št. 1129/2011 in (EU) št. 1130/2011, bi lahko bili v obliki „namensko proizvedenih nanomaterialov“ v končnem živilu. Vendar bi lahko navedba takšnih aditivov za živila, ki jim sledi beseda „nano“ v oklepaju, na seznamu sestavin potrošnike zavedla, saj lahko kaže na to, da so navedeni aditivi novi, čeprav se v navedeni obliki v živilih uporabljajo že desetletja. |
| --- | --- |

(11)

Nekateri aditivi za živila, vključeni v sezname Unije, kot so določeni z uredbama (EU) št. 1129/2011 in (EU) št. 1130/2011, bi lahko bili v obliki „namensko proizvedenih nanomaterialov“ v končnem živilu. Vendar bi lahko navedba takšnih aditivov za živila, ki jim sledi beseda „nano“ v oklepaju, na seznamu sestavin potrošnike zavedla, saj lahko kaže na to, da so navedeni aditivi novi, čeprav se v navedeni obliki v živilih uporabljajo že desetletja.

| (12) | Zato aditivi za živila, ki so vključeni v sezname Unije z uredbama (EU) št. 1129/2011 in (EU) št. 1130/2011, na seznamu sestavin ne bi smeli biti (obvezno) označeni kot „nano“ in ne bi smeli biti zajeti v opredelitev namensko proizvedenih nanomaterialov. Potrebo po posebnih zahtevah za označevanje v zvezi z nanotehnologijo, ki se nanaša na navedene aditive, bi bilo treba obravnavati v okviru programa za ponovno oceno, po potrebi s spremembo pogojev uporabe v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 in specifikacij za navedene aditive za živila iz Uredbe Komisije (EU) št. 231/2012 (12). Navedena izjema se ne bi smela uporabljati za aditive za živila, ki se v navedene sezname vključijo pozneje, vključno z novimi vnosi v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 1333/2008. |
| --- | --- |

(12)

Zato aditivi za živila, ki so vključeni v sezname Unije z uredbama (EU) št. 1129/2011 in (EU) št. 1130/2011, na seznamu sestavin ne bi smeli biti (obvezno) označeni kot „nano“ in ne bi smeli biti zajeti v opredelitev namensko proizvedenih nanomaterialov. Potrebo po posebnih zahtevah za označevanje v zvezi z nanotehnologijo, ki se nanaša na navedene aditive, bi bilo treba obravnavati v okviru programa za ponovno oceno, po potrebi s spremembo pogojev uporabe v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 in specifikacij za navedene aditive za živila iz Uredbe Komisije (EU) št. 231/2012 (12). Navedena izjema se ne bi smela uporabljati za aditive za živila, ki se v navedene sezname vključijo pozneje, vključno z novimi vnosi v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 1333/2008.

| (13) | V prihodnje bi bilo treba mejno vrednost za razporeditev snovi po velikosti glede na število v višini 50 % pregledati z namenom, da se oceni, ali jo je treba nadomestiti z mejno vrednostjo med 1 % in 50 % v skladu s tehnološkim razvojem v zvezi z metodo odkrivanja in količinskega opredeljevanja ter kadar je to upravičeno zaradi pomislekov glede zdravja in varnosti. |
| --- | --- |

(13)

V prihodnje bi bilo treba mejno vrednost za razporeditev snovi po velikosti glede na število v višini 50 % pregledati z namenom, da se oceni, ali jo je treba nadomestiti z mejno vrednostjo med 1 % in 50 % v skladu s tehnološkim razvojem v zvezi z metodo odkrivanja in količinskega opredeljevanja ter kadar je to upravičeno zaradi pomislekov glede zdravja in varnosti.

| (14) | Zato bi bilo treba Uredbo (EU) št. 1169/2011 ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(14)

Zato bi bilo treba Uredbo (EU) št. 1169/2011 ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Točka (t) člena 2(2) Uredbe (EU) št. 1169/2011 se nadomesti z naslednjim:

| „(t) | ‚namensko proizveden nanomaterial‘ pomeni vsak namensko proizveden material, ki vsebuje delce v nevezanem stanju ali v obliki agregata ali aglomerata in pri katerem ima najmanj 50 % delcev pri razporeditvi snovi po velikosti glede na število eno ali več zunanjih mer v obsegu 1 nm do 100 nm. |
| --- | --- |

„(t)

‚namensko proizveden nanomaterial‘ pomeni vsak namensko proizveden material, ki vsebuje delce v nevezanem stanju ali v obliki agregata ali aglomerata in pri katerem ima najmanj 50 % delcev pri razporeditvi snovi po velikosti glede na število eno ali več zunanjih mer v obsegu 1 nm do 100 nm.

Z odstopanjem:

| (a) | aditivi za živila, zajeti v opredelitvi iz prvega odstavka, se ne štejejo za namensko proizveden nanomaterial, če so bili vključeni v sezname Unije iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1333/2008 z uredbama Komisije (EU) št. 1129/2011 (13) in (EU) št. 1130/2011 (14); |
| --- | --- |

(a)

aditivi za živila, zajeti v opredelitvi iz prvega odstavka, se ne štejejo za namensko proizveden nanomaterial, če so bili vključeni v sezname Unije iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1333/2008 z uredbama Komisije (EU) št. 1129/2011 (13) in (EU) št. 1130/2011 (14);

| (b) | za namensko proizvedene nanomateriale se štejejo fulereni, plasti grafena in enostenske ogljikove nanocevke z eno ali več zunanjih dimenzij pod 1 nm.
  Za namene opredelitve iz prvega odstavka:






  (i) | ‚delec‘ pomeni zelo majhen del snovi, ki ima določene fizikalne meje; |
| --- | --- | --- |

(b)

za namensko proizvedene nanomateriale se štejejo fulereni, plasti grafena in enostenske ogljikove nanocevke z eno ali več zunanjih dimenzij pod 1 nm.

Za namene opredelitve iz prvega odstavka:

(i)

‚delec‘ pomeni zelo majhen del snovi, ki ima določene fizikalne meje;

| (ii) | ‚aglomerat‘ pomeni skupek šibko povezanih delcev ali agregatov, katerih skupna zunanja površina je podobna vsoti površin posameznih sestavnih delov; |
| --- | --- |

(ii)

‚aglomerat‘ pomeni skupek šibko povezanih delcev ali agregatov, katerih skupna zunanja površina je podobna vsoti površin posameznih sestavnih delov;

| (iii) | ‚agregat‘ pomeni delec, sestavljen iz močno povezanih ali zlitih delcev; |
| --- | --- |

(iii)

‚agregat‘ pomeni delec, sestavljen iz močno povezanih ali zlitih delcev;

| (iv) | ‚namensko proizveden‘ pomeni, da je material proizveden za izvajanje/opravljanje posebne funkcije ali namena; |
| --- | --- |

(iv)

‚namensko proizveden‘ pomeni, da je material proizveden za izvajanje/opravljanje posebne funkcije ali namena;

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. decembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 304, 22.11.2011, str. 18.

1

(2)  Priporočilo Komisije 2011/696/EU z dne 18. oktobra 2011 o opredelitvi nanomateriala (UL L 275, 20.10.2011, str. 38).

2

(3)  EUR 24 403 EN, junij 2010.

3

(4)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_032.pdf

4

(5)  http://cdb.iso.org

5

(6)  COM(2012) 572 final z dne 3. oktobra 2012.

6

(7)  http://cdb.iso.org.

7

(8)  Uredba (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (UL L 354, 31.12.2008, str. 16).

8

(9)  Uredba Komisije (EU) št. 1129/2011 z dne 11. novembra 2011 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z vzpostavitvijo seznama Unije aditivov za živila (UL L 295, 12.11.2011, str. 1).

9

(10)  Uredba Komisije (EU) št. 1130/2011 z dne 11. novembra 2011 o spremembah Priloge III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o aditivih za živila z vzpostavitvijo seznama Unije aditivov za živila, odobrenih za uporabo v aditivih za živila, encimih za živila, aromah za živila in hranilih (UL L 295, 12.11.2011, str. 178).

10

(11)  Uredba Komisije (EU) št. 257/2010 z dne 25. marca 2010 o določitvi programa za ponovno oceno odobrenih aditivov za živila v skladu z Uredbo (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o aditivih za živila (UL L 80, 26.3.2010, str. 19).

11

(12)  Uredba Komisije (EU) št. 231/2012 z dne 9. marca 2012 o določitvi specifikacij za aditive za živila, navedene v prilogah II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 83, 22.3.2012, str. 1).

12

---

| 19.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/29

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1364/2013

z dne 17. decembra 2013

o spremembi Uredbe (ES) št. 889/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 glede uporabe neekološko gojenih nedoraslih organizmov iz ribogojstva in neekoloških jajčec školjk v ekološkem ribogojstvu

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 (1), zlasti člena 13(3), člena 15(2) in člena 40 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 834/2007 določa osnovne zahteve v zvezi z ekološko pridelavo morskih alg in vzrejo živali iz ribogojstva. Podrobna pravila za izvajanje navedenih zahtev so določena v Uredbi Komisije (ES) št. 889/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 834/2007 določa osnovne zahteve v zvezi z ekološko pridelavo morskih alg in vzrejo živali iz ribogojstva. Podrobna pravila za izvajanje navedenih zahtev so določena v Uredbi Komisije (ES) št. 889/2008 (2).

| (2) | V obdobju od novembra 2012 do aprila 2013 so nekatere države članice vložile zahtevke za revizijo pravil o proizvodih, snoveh in tehnikah, ki se lahko uporabljajo v ekološki ribogojni pridelavi. Navedene zahtevke bo ocenila skupina strokovnjakov za strokovno svetovanje v zvezi z ekološko pridelavo, ustanovljena v skladu s Sklepom Komisije (ES) št. 2009/427 (3), in na podlagi navedene ocene Komisija namerava oceniti potrebo po reviziji navedenih pravil v letu 2014. |
| --- | --- |

(2)

V obdobju od novembra 2012 do aprila 2013 so nekatere države članice vložile zahtevke za revizijo pravil o proizvodih, snoveh in tehnikah, ki se lahko uporabljajo v ekološki ribogojni pridelavi. Navedene zahtevke bo ocenila skupina strokovnjakov za strokovno svetovanje v zvezi z ekološko pridelavo, ustanovljena v skladu s Sklepom Komisije (ES) št. 2009/427 (3), in na podlagi navedene ocene Komisija namerava oceniti potrebo po reviziji navedenih pravil v letu 2014.

| (3) | V nekaterih navedenih zahtevkih je bilo navedeno, da na trgu ni na voljo dovolj ekoloških nedoraslih organizmov in jajčec lupinarjev, da bi se lahko izpolnile zahteve iz členov 25e in 25o Uredbe (ES) št. 889/2008. |
| --- | --- |

(3)

V nekaterih navedenih zahtevkih je bilo navedeno, da na trgu ni na voljo dovolj ekoloških nedoraslih organizmov in jajčec lupinarjev, da bi se lahko izpolnile zahteve iz členov 25e in 25o Uredbe (ES) št. 889/2008.

| (4) | Ker ekoloških nedoraslih organizmov in jajčec lupinarjev še ni na voljo v zadostnih količinah, da bi lahko zagotovili kontinuiteto, preprečili motnje v ekološki ribogojni pridelavi v Uniji in trgu za ekološke nedorasle organizme in jajčeca lupinarjev pustili čas za nadaljnji razvoj, je upravičeno, da se do prejema strokovnih nasvetov uporaba deleža 50 % iz člena 25e(3) in tretjega pododstavka člena 25o(1) Uredbe (ES) št. 889/2008 odloži za eno leto do 31. decembra 2014. |
| --- | --- |

(4)

Ker ekoloških nedoraslih organizmov in jajčec lupinarjev še ni na voljo v zadostnih količinah, da bi lahko zagotovili kontinuiteto, preprečili motnje v ekološki ribogojni pridelavi v Uniji in trgu za ekološke nedorasle organizme in jajčeca lupinarjev pustili čas za nadaljnji razvoj, je upravičeno, da se do prejema strokovnih nasvetov uporaba deleža 50 % iz člena 25e(3) in tretjega pododstavka člena 25o(1) Uredbe (ES) št. 889/2008 odloži za eno leto do 31. decembra 2014.

| (5) | Uredbo (ES) št. 889/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 889/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem regulativnega odbora za ekološko pridelavo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem regulativnega odbora za ekološko pridelavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 889/2008 se spremeni:

| 1. | V členu 25e se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Najvišji delež neekološko gojenih nedoraslih organizmov iz ribogojstva, ki se pripeljejo na kmetijsko gospodarstvo, je 80 % od 31. decembra 2011, 50 % od 31. decembra 2014 in 0 % od 31. decembra 2015 naprej.“ |
| --- | --- |

1.

V členu 25e se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Najvišji delež neekološko gojenih nedoraslih organizmov iz ribogojstva, ki se pripeljejo na kmetijsko gospodarstvo, je 80 % od 31. decembra 2011, 50 % od 31. decembra 2014 in 0 % od 31. decembra 2015 naprej.“

| 2. | V členu 25o(1) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Vendar je najvišji delež jajčec školjk, ki nastanejo v neekološkem drstišču in se lahko uporabijo v ekoloških proizvodnih enotah, 80 % od 31. decembra 2011, 50 % od 31. decembra 2014 in 0 % od 31. decembra 2015 naprej.“ |
| --- | --- |

2.

V členu 25o(1) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Vendar je najvišji delež jajčec školjk, ki nastanejo v neekološkem drstišču in se lahko uporabijo v ekoloških proizvodnih enotah, 80 % od 31. decembra 2011, 50 % od 31. decembra 2014 in 0 % od 31. decembra 2015 naprej.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 31. decembra 2013.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 189, 20.7.2007, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 889/2008 z dne 5. septembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov glede ekološke pridelave, označevanja in nadzora (UL L 250, 18.9.2008, str. 1).

2

(3)  Sklep Komisije (ES) št. 2009/427 z dne 3. junija 2009 o ustanovitvi skupine strokovnjakov za strokovno svetovanje v zvezi z ekološko pridelavo (UL L 139, 5.6.2009, str. 22).

3

---

| 19.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/31

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1365/2013

z dne 18. decembra 2013

o izdaji dovoljenja za pripravek alfa-galaktozidaze, ki jo proizvaja Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94), in endo-1,4-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus niger (CBS 120604), kot krmni dodatek za manjše vrste perutnine za pitanje in za piščance za nesnice (imetnik dovoljenja je Kerry Ingredients and Flavours)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil predložen zahtevek za novo uporabo pripravka alfa-galaktozidaze, ki jo proizvaja Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94), in endo-1,4-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus niger (CBS 120604). V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenemu zahtevku priloženi zahtevani podatki in dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil predložen zahtevek za novo uporabo pripravka alfa-galaktozidaze, ki jo proizvaja Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94), in endo-1,4-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus niger (CBS 120604). V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenemu zahtevku priloženi zahtevani podatki in dokumenti.

| (3) | Navedeni zahtevek zadeva izdajo dovoljenja za novo uporabo pripravka iz alfa-galaktozidaze, ki jo proizvaja Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94), in endo-1,4-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus niger (CBS 120604), kot krmnega dodatka za manjše vrste perutnine za pitanje in za piščance za nesnice ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“. |
| --- | --- |

(3)

Navedeni zahtevek zadeva izdajo dovoljenja za novo uporabo pripravka iz alfa-galaktozidaze, ki jo proizvaja Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94), in endo-1,4-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus niger (CBS 120604), kot krmnega dodatka za manjše vrste perutnine za pitanje in za piščance za nesnice ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“.

| (4) | Uporaba navedenega pripravka je bila z Uredbo Komisije (EU) št. 237/2012 (2) dovoljena za deset let za piščance za pitanje. |
| --- | --- |

(4)

Uporaba navedenega pripravka je bila z Uredbo Komisije (EU) št. 237/2012 (2) dovoljena za deset let za piščance za pitanje.

| (5) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v svojem mnenju z dne 18. junija 2013 (3) navedla, da pripravek iz alfa-galaktozidaze, ki jo proizvaja Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94), in endo-1,4-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus niger (CBS 120604), v predlaganih pogojih uporabe nima škodljivega vpliva na zdravje živali, ljudi ali na okolje ter da je lahko učinkovit pri piščancih za nesnice, kar se lahko ekstrapolira na manjše vrste perutnine za pitanje. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s spremljanjem po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analitski metodi krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v svojem mnenju z dne 18. junija 2013 (3) navedla, da pripravek iz alfa-galaktozidaze, ki jo proizvaja Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94), in endo-1,4-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus niger (CBS 120604), v predlaganih pogojih uporabe nima škodljivega vpliva na zdravje živali, ljudi ali na okolje ter da je lahko učinkovit pri piščancih za nesnice, kar se lahko ekstrapolira na manjše vrste perutnine za pitanje. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s spremljanjem po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analitski metodi krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (6) | Ocena pripravka alfa-galaktozidaze, ki jo proizvaja Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94), in endo-1,4-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus niger (CBS 120604), je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Ocena pripravka alfa-galaktozidaze, ki jo proizvaja Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94), in endo-1,4-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus niger (CBS 120604), je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pripravek iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „pospeševalci prebavljivosti“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 237/2012 z dne 19. marca 2012 o izdaji dovoljenja za alfa-galaktozidazo (EC 3.2.1.22), ki jo proizvaja Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94), in endo-1,4-beta-glukanazo (EC 3.2.1.4), ki jo proizvaja Aspergillus niger (CBS 120604), kot krmni dodatek za piščance za pitanje (imetnik dovoljenja Kerry Ingredients and Flavours) (UL L 80, 20.3.2012, str. 1).

2

Saccharomyces cerevisiae

Aspergillus niger

(3)  EFSA Journal 2013; 11(7):3286.

3

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote aktivnosti/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 % |
| Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: pospeševalci prebavljivosti |
| 4a17 | Kerry Ingredients and Flavours | alfa-galaktozidaza EC 3.2.1.22
  endo-1,4-beta-glukanaza EC 3.2.1.4 | | Sestava dodatka

  Pripravek alfa-galaktozidaze, ki jo proizvaja Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94), in endo-1,4-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus niger (CBS 120604), z minimalno aktivnostjo:






  — | 1 000 U (1) alfa-galaktozidaze/g, |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

Enote aktivnosti/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 %

Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: pospeševalci prebavljivosti

4a17

Kerry Ingredients and Flavours

alfa-galaktozidaza EC 3.2.1.22

endo-1,4-beta-glukanaza EC 3.2.1.4

Sestava dodatka

Pripravek alfa-galaktozidaze, ki jo proizvaja Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94), in endo-1,4-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus niger (CBS 120604), z minimalno aktivnostjo:

—

1 000 U (1) alfa-galaktozidaze/g,

| — | 5 700 U (2) endo-1,4-beta-glukanaze/g. |
| --- | --- |

—

5 700 U (2) endo-1,4-beta-glukanaze/g.

V trdni obliki

| | Lastnosti aktivne snovi:

  Alfa-galaktozidaza (EC 3.2.1.22), ki jo proizvaja Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94), endo-1,4-beta-glukanaza (EC 3.2.1.4), ki jo proizvaja Aspergillus niger (CBS 120604) |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi:

Alfa-galaktozidaza (EC 3.2.1.22), ki jo proizvaja Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94), endo-1,4-beta-glukanaza (EC 3.2.1.4), ki jo proizvaja Aspergillus niger (CBS 120604)

| | Analitska metoda
   (3)

  Za določitev:






  — | alfa-galaktozidaze: kolorimetrična metoda merjenja p-nitrofenola, ki se med delovanjem alfa-galaktozidaze sprosti iz substrata p-nitrofenil-alfa-galaktopiranozida, |
| --- | --- | --- |

Analitska metoda
   (3)

Za določitev:

—

alfa-galaktozidaze: kolorimetrična metoda merjenja p-nitrofenola, ki se med delovanjem alfa-galaktozidaze sprosti iz substrata p-nitrofenil-alfa-galaktopiranozida,

| — | endo-1,4-beta-glukanaze: kolorimetrična metoda merjenja vodotopnega barvila, ki se med delovanjem endo-1,4-beta-glukanaze sprosti iz substrata ječmenovega glukana, navzkrižno vezanega z azurinom. |
| --- | --- |

—

endo-1,4-beta-glukanaze: kolorimetrična metoda merjenja vodotopnega barvila, ki se med delovanjem endo-1,4-beta-glukanaze sprosti iz substrata ječmenovega glukana, navzkrižno vezanega z azurinom.

manjše vrste perutnine za pitanje

piščanci za nesnice

—

alfa-galaktozidaza

50 U

endo-1,4-beta-glukanaza 285 U

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnost pri peletiranju. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnost pri peletiranju.

| 2. | Najvišji priporočeni odmerek:






  — | 100 U alfa-galaktozidaze/kg popolne krmne mešanice, |
| --- | --- | --- |

2.

Najvišji priporočeni odmerek:

—

100 U alfa-galaktozidaze/kg popolne krmne mešanice,

| — | 570 U endo-1,4-beta- glukanaze/kg popolne krmne mešanice. |
| --- | --- |

—

570 U endo-1,4-beta- glukanaze/kg popolne krmne mešanice.

| 3. | Zaradi varnosti je treba pri ravnanju s pripravkom uporabljati zaščito za dihala, zaščitna očala in rokavice. |
| --- | --- |

3.

Zaradi varnosti je treba pri ravnanju s pripravkom uporabljati zaščito za dihala, zaščitna očala in rokavice.

8. januar 2024

---

(1)  1 U je količina encima, ki sprosti 1 μmol p-nitrofenola iz p-nitrofenil-alfa-galaktopiranozida (pNPG) na minuto pri pH 5,0 in temperaturi 37 °C.

(2)  1 U je količina encima, ki sprosti 1 mg reduktivnih sladkorjev (ekvivalentov glukoze) iz beta-glukana na minuto pri pH 5,0 in temperaturi 50 °C.

(3)  Podrobnosti o analitskih metodah so na voljo na naslovu referenčnega laboratorija:

http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

| 19.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/34

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1366/2013

z dne 18. decembra 2013

o odstopanjih od pravil o poreklu iz Priloge II k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani, ki se uporabljajo v okviru kvot za nekatere izdelke iz Gvatemale

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2012/734/EU z dne 25. junija 2012 o podpisu Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani v imenu Evropske unije in o začasni uporabi dela IV Sporazuma glede trgovinskih zadev (1), zlasti člena 6 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom 2012/734/EU odobril podpis Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v imenu Unije. V skladu s Sklepom 2012/734/EU je treba Sporazum uporabljati začasno, dokler ne bodo zaključeni postopki za njegovo sklenitev. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom 2012/734/EU odobril podpis Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v imenu Unije. V skladu s Sklepom 2012/734/EU je treba Sporazum uporabljati začasno, dokler ne bodo zaključeni postopki za njegovo sklenitev.

| (2) | Priloga II k Sporazumu opredeljuje pojem „izdelki s poreklom“ ter načine upravnega sodelovanja. Za več izdelkov so v dodatku 2A k navedeni prilogi določena odstopanja od pravil o poreklu iz Dodatka 2 k Prilogi II v okviru letnih kvot. Ker se je Unija odločila, da bo uporabila to možnost, je treba zagotoviti pogoje za uporabo teh odstopanj za uvoz iz Gvatemale. |
| --- | --- |

(2)

Priloga II k Sporazumu opredeljuje pojem „izdelki s poreklom“ ter načine upravnega sodelovanja. Za več izdelkov so v dodatku 2A k navedeni prilogi določena odstopanja od pravil o poreklu iz Dodatka 2 k Prilogi II v okviru letnih kvot. Ker se je Unija odločila, da bo uporabila to možnost, je treba zagotoviti pogoje za uporabo teh odstopanj za uvoz iz Gvatemale.

| (3) | Kvote, določene v Dodatku 2A k Prilogi II, bi morala Komisija upravljati po načelu „prvi prispe, prvi dobi“ v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (2). |
| --- | --- |

(3)

Kvote, določene v Dodatku 2A k Prilogi II, bi morala Komisija upravljati po načelu „prvi prispe, prvi dobi“ v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (2).

| (4) | Za uveljavitev pravice do tarifnih koncesij bi bilo treba carinskim organom predložiti ustrezna dokazila o poreklu, kakor je predvideno v Sporazumu. |
| --- | --- |

(4)

Za uveljavitev pravice do tarifnih koncesij bi bilo treba carinskim organom predložiti ustrezna dokazila o poreklu, kakor je predvideno v Sporazumu.

| (5) | Ker se Sporazum začasno uporablja od 1. decembra 2013, bi se morala ta uredba uporabljati od istega datuma. |
| --- | --- |

(5)

Ker se Sporazum začasno uporablja od 1. decembra 2013, bi se morala ta uredba uporabljati od istega datuma.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Za izdelke iz Priloge k tej uredbi se uporabljajo pravila o poreklu iz Dodatka 2A k Prilogi II k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

2.   Pravila o poreklu iz odstavka 1 se uporabljajo z odstopanjem od pravil o poreklu iz Dodatka 2 k Prilogi II k Sporazumu v skladu s kvotami iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Odstopanje iz člena 1 velja za zadevne izdelke le, če se predloži tudi dokazilo o poreklu, kakor je določeno v Prilogi II k Sporazumu.

Člen 3

Kvote iz Priloge se upravljajo v skladu s členi 308a, 308b in 308c Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Člen 4

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. decembra 2013.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 346, 15.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

2

---

PRILOGA

GVATEMALA

Ne glede na pravila za razlago kombinirane nomenklature se šteje, da je besedilo poimenovanja teh izdelkov zgolj informativne narave, področje uporabe preferencialne sheme pa je v okviru te priloge določeno z oznakami KN, kot obstajajo v času sprejetja te uredbe.

| Zaporedna številka | Oznaka KN | Poimenovanje | Obdobje veljavnosti kvote | Obseg letne kvote (v enotah (parih), če ni določeno drugače) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.7047 | 6104 62 00 | Dolge hlače (vključno pumparice in podobne hlače), hlače z naprsnikom in naramnicami ter kratke hlače za ženske ali deklice, iz bombaža | od 1.12.2013 do 31.12.2013 | 87 500 |
| od 1.1.2014 do 31.12.2014 | 1 144 500 |
| od 1.1.2015 do 31.12.2015 | 1 239 000 |
| od 1.1.2016 do 31.12.2016 | 1 333 500 |
| od 1.1.2017 do 31.12.2017 | 1 428 000 |
| od 1.1.2018 do 31.12.2018 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1.do 31.12. | 1 522 500 |
| 09.7048 | 6105 20 | Srajce za moške ali dečke, pletene ali kvačkane, iz umetnih ali sintetičnih vlaken | od 1.12.2013 do 31.12.2013 | 291 667 |
| od 1.1.2014 do 31.12.2014 | 3 815 000 |
| od 1.1.2015 do 31.12.2015 | 4 130 000 |
| od 1.1.2016 do 31.12.2016 | 4 445 000 |
| od 1.1.2017 do 31.12.2017 | 4 760 000 |
| od 1.1.2018 do 31.12.2018 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1.do 31.12. | 5 075 000 |
| 09.7049 | 6203 42 | Dolge hlače (vključno pumparice in podobne hlače), hlače z naprsnikom in naramnicami ter kratke hlače za moške ali dečke, iz bombaža | od 1.12.2013 do 31.12.2013 | 87 500 |
| od 1.1.2014 do 31.12.2014 | 1 144 500 |
| od 1.1.2015 do 31.12.2015 | 1 239 000 |
| od 1.1.2016 do 31.12.2016 | 1 333 500 |
| od 1.1.2017 do 31.12.2017 | 1 428 000 |
| od 1.1.2018 do 31.12.2018 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1.do 31.12. | 1 522 500 |
| 09.7050 | 6203 43 | Dolge hlače (vključno pumparice in podobne hlače), hlače z naprsnikom in naramnicami ter kratke hlače za moške ali dečke, iz sintetičnih vlaken | od 1.12.2013 do 31.12.2013 | 58 334 |
| od 1.1.2014 do 31.12.2014 | 763 000 |
| od 1.1.2015 do 31.12.2015 | 826 000 |
| od 1.1.2016 do 31.12.2016 | 889 000 |
| od 1.1.2017 do 31.12.2017 | 952 000 |
| od 1.1.2018 do 31.12.2018 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1.do 31.12. | 1 015 000 |
| 09.7051 | 6204 62 | Dolge hlače (vključno pumparice in podobne hlače), hlače z naprsnikom in naramnicami ter kratke hlače za ženske ali deklice, iz bombaža | od 1.12.2013 do 31.12.2013 | 58 334 |
| od 1.1.2014 do 31.12.2014 | 763 000 |
| od 1.1.2015 do 31.12.2015 | 826 000 |
| od 1.1.2016 do 31.12.2016 | 889 000 |
| od 1.1.2017 do 31.12.2017 | 952 000 |
| od 1.1.2018 do 31.12.2018 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1.do 31.12. | 1 015 000 |

Zaporedna številka

Oznaka KN

Poimenovanje

Obdobje veljavnosti kvote

Obseg letne kvote (v enotah (parih), če ni določeno drugače)

09.7047

6104 62 00

Dolge hlače (vključno pumparice in podobne hlače), hlače z naprsnikom in naramnicami ter kratke hlače za ženske ali deklice, iz bombaža

od 1.12.2013 do 31.12.2013

87 500

od 1.1.2014 do 31.12.2014

1 144 500

od 1.1.2015 do 31.12.2015

1 239 000

od 1.1.2016 do 31.12.2016

1 333 500

od 1.1.2017 do 31.12.2017

1 428 000

od 1.1.2018 do 31.12.2018 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1.do 31.12.

1 522 500

09.7048

6105 20

Srajce za moške ali dečke, pletene ali kvačkane, iz umetnih ali sintetičnih vlaken

od 1.12.2013 do 31.12.2013

291 667

od 1.1.2014 do 31.12.2014

3 815 000

od 1.1.2015 do 31.12.2015

4 130 000

od 1.1.2016 do 31.12.2016

4 445 000

od 1.1.2017 do 31.12.2017

4 760 000

od 1.1.2018 do 31.12.2018 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1.do 31.12.

5 075 000

09.7049

6203 42

Dolge hlače (vključno pumparice in podobne hlače), hlače z naprsnikom in naramnicami ter kratke hlače za moške ali dečke, iz bombaža

od 1.12.2013 do 31.12.2013

87 500

od 1.1.2014 do 31.12.2014

1 144 500

od 1.1.2015 do 31.12.2015

1 239 000

od 1.1.2016 do 31.12.2016

1 333 500

od 1.1.2017 do 31.12.2017

1 428 000

od 1.1.2018 do 31.12.2018 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1.do 31.12.

1 522 500

09.7050

6203 43

Dolge hlače (vključno pumparice in podobne hlače), hlače z naprsnikom in naramnicami ter kratke hlače za moške ali dečke, iz sintetičnih vlaken

od 1.12.2013 do 31.12.2013

58 334

od 1.1.2014 do 31.12.2014

763 000

od 1.1.2015 do 31.12.2015

826 000

od 1.1.2016 do 31.12.2016

889 000

od 1.1.2017 do 31.12.2017

952 000

od 1.1.2018 do 31.12.2018 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1.do 31.12.

1 015 000

09.7051

6204 62

Dolge hlače (vključno pumparice in podobne hlače), hlače z naprsnikom in naramnicami ter kratke hlače za ženske ali deklice, iz bombaža

od 1.12.2013 do 31.12.2013

58 334

od 1.1.2014 do 31.12.2014

763 000

od 1.1.2015 do 31.12.2015

826 000

od 1.1.2016 do 31.12.2016

889 000

od 1.1.2017 do 31.12.2017

952 000

od 1.1.2018 do 31.12.2018 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1.do 31.12.

1 015 000

---

| 19.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/38

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1367/2013

z dne 18. decembra 2013

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| IL | 216,6 |
| MA | 74,7 |
| TN | 111,2 |
| TR | 111,2 |
| ZZ | 113,8 |
| 0707 00 05 | AL | 106,5 |
| MA | 158,2 |
| TR | 135,9 |
| ZZ | 133,5 |
| 0709 93 10 | MA | 120,5 |
| TR | 138,4 |
| ZZ | 129,5 |
| 0805 10 20 | AR | 26,3 |
| MA | 57,5 |
| TR | 58,5 |
| ZA | 57,8 |
| ZZ | 50,0 |
| 0805 20 10 | MA | 54,3 |
| ZZ | 54,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 104,4 |
| MA | 69,9 |
| TR | 70,1 |
| ZZ | 81,5 |
| 0805 50 10 | AR | 102,8 |
| TR | 72,5 |
| ZZ | 87,7 |
| 0808 10 80 | CN | 77,6 |
| MK | 31,3 |
| NZ | 153,0 |
| US | 131,8 |
| ZZ | 98,4 |
| 0808 30 90 | TR | 121,9 |
| US | 158,4 |
| ZZ | 140,2 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

55,3

IL

216,6

MA

74,7

TN

111,2

TR

111,2

ZZ

113,8

0707 00 05

AL

106,5

MA

158,2

TR

135,9

ZZ

133,5

0709 93 10

MA

120,5

TR

138,4

ZZ

129,5

0805 10 20

AR

26,3

MA

57,5

TR

58,5

ZA

57,8

ZZ

50,0

0805 20 10

MA

54,3

ZZ

54,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

104,4

MA

69,9

TR

70,1

ZZ

81,5

0805 50 10

AR

102,8

TR

72,5

ZZ

87,7

0808 10 80

CN

77,6

MK

31,3

NZ

153,0

US

131,8

ZZ

98,4

0808 30 90

TR

121,9

US

158,4

ZZ

140,2

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 19.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/40

---

SKLEP SVETA

z dne 17. decembra 2013

o imenovanju petih članov Računskega sodišča

(2013/772/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 286(2) Pogodbe,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mandati Gijsa DE VRIESA, Henrija GRETHENA, Michela CRETINA, Ioannisa SARMASA in Davida BOSTOCKA se iztečejo 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

(1)

Mandati Gijsa DE VRIESA, Henrija GRETHENA, Michela CRETINA, Ioannisa SARMASA in Davida BOSTOCKA se iztečejo 31. decembra 2013.

| (2) | Zato bi bilo treba opraviti nova imenovanja — |
| --- | --- |

(2)

Zato bi bilo treba opraviti nova imenovanja —

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za člane Računskega sodišča se za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2019 imenujejo:

| — | Alex BRENNINKMEIJER, |
| --- | --- |

—

Alex BRENNINKMEIJER,

| — | Henri GRETHEN, |
| --- | --- |

—

Henri GRETHEN,

| — | Danièle LAMARQUE, |
| --- | --- |

—

Danièle LAMARQUE,

| — | Nikolaos MILIONIS, |
| --- | --- |

—

Nikolaos MILIONIS,

| — | Phil WYNN OWEN. |
| --- | --- |

—

Phil WYNN OWEN.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Svet

Predsednik

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Mnenje z dne 11. decembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

---

| 19.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/41

---

SKLEP SVETA Z DNE

17. decembra 2013

o imenovanju nemškega člana Odbora regij

(2013/773/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga nemške vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

| (2) | Zaradi konca mandata Emilie MÜLLER se je sprostilo mesto člana Odbora regij – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi konca mandata Emilie MÜLLER se je sprostilo mesto člana Odbora regij –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se v Odbor regij imenuje:

| — | Dr. Beate MERK, Bayerische Staatsministerin für Europaangelegenheiten und regionale Beziehungen. |
| --- | --- |

—

Dr. Beate MERK, Bayerische Staatsministerin für Europaangelegenheiten und regionale Beziehungen.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Svet

Predsednik

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

1

(2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.

2

---

| 19.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/42 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/42

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 17. decembra 2013

o odobritvi omejitev dovoljenj za biocidne pripravke, ki vsebujejo bromadiolon, ki ga je Nemčija priglasila v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 9030)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(2013/774/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (1), in zlasti člena 4(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Direktivi 98/8/ES vsebuje seznam aktivnih snovi, ki so odobrene na ravni Unije za uporabo v biocidnih pripravkih. Direktiva Komisije 2009/92/ES (2) je dodala aktivno snov bromadiolon za uporabo v pripravkih, ki spadajo v 14. vrsto izdelkov, rodenticidi, kot je opredeljena v Prilogi V k Direktivi 98/8/ES. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Direktivi 98/8/ES vsebuje seznam aktivnih snovi, ki so odobrene na ravni Unije za uporabo v biocidnih pripravkih. Direktiva Komisije 2009/92/ES (2) je dodala aktivno snov bromadiolon za uporabo v pripravkih, ki spadajo v 14. vrsto izdelkov, rodenticidi, kot je opredeljena v Prilogi V k Direktivi 98/8/ES.

| (2) | Bromadiolon je antikoagulantni rodenticid, za katerega je znano, da povzroča tveganje naključnih nesreč z otroki ter tudi tveganje za neciljne živali in okolje. Ugotovljeno je bilo, da je potencialno obstojen, se lahko kopiči v organizmih in je strupen (PBT) ali da je zelo obstojen in se zelo lahko kopiči v organizmih (vPvB). |
| --- | --- |

(2)

Bromadiolon je antikoagulantni rodenticid, za katerega je znano, da povzroča tveganje naključnih nesreč z otroki ter tudi tveganje za neciljne živali in okolje. Ugotovljeno je bilo, da je potencialno obstojen, se lahko kopiči v organizmih in je strupen (PBT) ali da je zelo obstojen in se zelo lahko kopiči v organizmih (vPvB).

| (3) | Zaradi javnega zdravja in higiene je bilo kljub temu ugotovljeno, da je upravičeno vključiti bromadiolon in druge antikoagulantne rodenticide v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES, kar državam članicam omogoča, da izdajo dovoljenja za pripravke na osnovi bromadiolona. Vendar pa bi morale države članice zagotoviti, da se pri izdaji dovoljenj za pripravke, ki vsebujejo bromadiolon, zmanjšata primarna in sekundarna izpostavljenost ljudi, neciljnih živali in okolja z upoštevanjem in izvajanjem vseh ustreznih in razpoložljivih ukrepov za zmanjšanje tveganja. Ukrepi za zmanjšanje tveganja iz Direktive 2009/92/ES zato med drugim vključujejo omejitev na samo poklicno uporabo. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi javnega zdravja in higiene je bilo kljub temu ugotovljeno, da je upravičeno vključiti bromadiolon in druge antikoagulantne rodenticide v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES, kar državam članicam omogoča, da izdajo dovoljenja za pripravke na osnovi bromadiolona. Vendar pa bi morale države članice zagotoviti, da se pri izdaji dovoljenj za pripravke, ki vsebujejo bromadiolon, zmanjšata primarna in sekundarna izpostavljenost ljudi, neciljnih živali in okolja z upoštevanjem in izvajanjem vseh ustreznih in razpoložljivih ukrepov za zmanjšanje tveganja. Ukrepi za zmanjšanje tveganja iz Direktive 2009/92/ES zato med drugim vključujejo omejitev na samo poklicno uporabo.

| (4) | Podjetje Belgagri SA (v nadaljnjem besedilu: vložnik) je v skladu s členom 8 Direktive 98/8/ES Irski predložilo vlogo za izdajo dovoljenj za štiri rodenticide, ki vsebujejo bromadiolon (v nadaljnjem besedilu: pripravek). |
| --- | --- |

(4)

Podjetje Belgagri SA (v nadaljnjem besedilu: vložnik) je v skladu s členom 8 Direktive 98/8/ES Irski predložilo vlogo za izdajo dovoljenj za štiri rodenticide, ki vsebujejo bromadiolon (v nadaljnjem besedilu: pripravek).

| (5) | Irska je 30. septembra 2012 izdala dovoljenja za pripravke. Za pripravke so bila izdana dovoljenja z omejitvami, da se zagotovi upoštevanje pogojev iz člena 5 Direktive 98/8/ES na Irskem. Navedene omejitve niso vključevale omejitve uporabe na usposobljene poklicne uporabnike ali poklicne uporabnike z dovoljenjem. |
| --- | --- |

(5)

Irska je 30. septembra 2012 izdala dovoljenja za pripravke. Za pripravke so bila izdana dovoljenja z omejitvami, da se zagotovi upoštevanje pogojev iz člena 5 Direktive 98/8/ES na Irskem. Navedene omejitve niso vključevale omejitve uporabe na usposobljene poklicne uporabnike ali poklicne uporabnike z dovoljenjem.

| (6) | 5. februarja 2013 je vložnik Nemčiji predložil popolno vlogo za medsebojno priznavanje prvih dovoljenj za pripravke. |
| --- | --- |

(6)

5. februarja 2013 je vložnik Nemčiji predložil popolno vlogo za medsebojno priznavanje prvih dovoljenj za pripravke.

| (7) | Nemčija je 17. aprila 2013 Komisijo, druge države članice in vložnika obvestila o svojem predlogu za omejitev prvih dovoljenj v skladu s členom 4(4) Direktive 98/8/ES. Nemčija je predlagala, da se uvede omejitev uporabe pripravkov na usposobljene poklicne uporabnike ali poklicne uporabnike z dovoljenjem. |
| --- | --- |

(7)

Nemčija je 17. aprila 2013 Komisijo, druge države članice in vložnika obvestila o svojem predlogu za omejitev prvih dovoljenj v skladu s členom 4(4) Direktive 98/8/ES. Nemčija je predlagala, da se uvede omejitev uporabe pripravkov na usposobljene poklicne uporabnike ali poklicne uporabnike z dovoljenjem.

| (8) | Komisija je povabila druge države članice in vložnika, da predložijo pisne pripombe na obvestilo v 90 dneh v skladu s členom 27(1) Direktive 98/8/ES. V navedenem roku ni bilo predloženih nobenih pripomb. Obvestilo so obravnavali tudi Komisija in organi držav članic, pristojni za biocidne pripravke, na srečanju Skupine za poenostavitev medsebojnega priznavanja in izdajo dovoljenj za pripravke dne 14. maja 2013. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je povabila druge države članice in vložnika, da predložijo pisne pripombe na obvestilo v 90 dneh v skladu s členom 27(1) Direktive 98/8/ES. V navedenem roku ni bilo predloženih nobenih pripomb. Obvestilo so obravnavali tudi Komisija in organi držav članic, pristojni za biocidne pripravke, na srečanju Skupine za poenostavitev medsebojnega priznavanja in izdajo dovoljenj za pripravke dne 14. maja 2013.

| (9) | V skladu z Direktivo 98/8/ES je treba za izdajo dovoljenj za biocidne pripravke, ki vsebujejo bromadiolon, upoštevati vse ustrezne in razpoložljive ukrepe za zmanjšanje tveganja, vključno z omejitvijo na samo poklicno uporabo. Glede na znanstveno oceno za vključitev bromadiolona v Direktivo 98/8/ES se lahko le od poklicnih uporabnikov pričakuje upoštevanje navodil in s tem zmanjšanje tveganja sekundarne zastrupitve neciljnih živali ter uporaba pripravkov na način, ki preprečuje selekcijo in širjenje odpornosti. Omejitev uporabe na poklicne uporabnike bi zato morala načeloma veljati za ustrezen ukrep za zmanjšanje tveganja, zlasti v državah članicah, kjer se pojavlja odpornost na bromadiolon. |
| --- | --- |

(9)

V skladu z Direktivo 98/8/ES je treba za izdajo dovoljenj za biocidne pripravke, ki vsebujejo bromadiolon, upoštevati vse ustrezne in razpoložljive ukrepe za zmanjšanje tveganja, vključno z omejitvijo na samo poklicno uporabo. Glede na znanstveno oceno za vključitev bromadiolona v Direktivo 98/8/ES se lahko le od poklicnih uporabnikov pričakuje upoštevanje navodil in s tem zmanjšanje tveganja sekundarne zastrupitve neciljnih živali ter uporaba pripravkov na način, ki preprečuje selekcijo in širjenje odpornosti. Omejitev uporabe na poklicne uporabnike bi zato morala načeloma veljati za ustrezen ukrep za zmanjšanje tveganja, zlasti v državah članicah, kjer se pojavlja odpornost na bromadiolon.

| (10) | Ker ni dokaza o nasprotnem, je v Nemčiji omejitev uporabe na poklicne uporabnike ustrezen in razpoložljiv ukrep za zmanjšanje tveganja pri izdaji dovoljenj za pripravke, ki vsebujejo bromadiolon. To ugotovitev potrjujejo tudi argumenti Nemčije o ugotovljeni odpornosti proti bromadiolonu pri podganah in njenem domnevnem širjenju po državi. Poleg tega ima Nemčija dobro delujočo infrastrukturo usposobljenih ponudnikov obvladovanja škodljivcev in poklicnih uporabnikov z dovoljenjem, kot so kmetje, vrtnarji in gozdarji, ki so se poklicno usposabljali, kar pomeni, da predlagana omejitev ne ovira preprečevanja okužb. |
| --- | --- |

(10)

Ker ni dokaza o nasprotnem, je v Nemčiji omejitev uporabe na poklicne uporabnike ustrezen in razpoložljiv ukrep za zmanjšanje tveganja pri izdaji dovoljenj za pripravke, ki vsebujejo bromadiolon. To ugotovitev potrjujejo tudi argumenti Nemčije o ugotovljeni odpornosti proti bromadiolonu pri podganah in njenem domnevnem širjenju po državi. Poleg tega ima Nemčija dobro delujočo infrastrukturo usposobljenih ponudnikov obvladovanja škodljivcev in poklicnih uporabnikov z dovoljenjem, kot so kmetje, vrtnarji in gozdarji, ki so se poklicno usposabljali, kar pomeni, da predlagana omejitev ne ovira preprečevanja okužb.

| (11) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Nemčija lahko omeji izdana dovoljenja za uporabo v skladu s členom 4 Direktive 98/8/ES za pripravke iz Priloge k temu sklepu na usposobljene poklicne uporabnike ali poklicne uporabnike z dovoljenjem.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

1

(2)  Direktiva Komisije 2009/92/ES z dne 31. julija 2009 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev bromadiolona kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (UL L 201, 1.8.2009, str. 43).

2

---

PRILOGA

Pripravki, za katere lahko Nemčija omeji izdana dovoljenja za uporabo pripravkov v skladu s členom 4 Direktive 98/8/ES na usposobljene poklicne uporabnike ali poklicne uporabnike z dovoljenjem:

| Ime pripravka na Irskem | Referenčna številka vloge v registru biocidnih pripravkov na Irskem | Ime pripravka v Nemčiji | Referenčna številka vloge v registru biocidnih pripravkov v Nemčiji |
| --- | --- | --- | --- |
| Control | 2011/6289/13066/IE/AA/21745 | Control | 2011/6289/13066/DE/MA/21749 |
| Control Bloc | 2011/6289/13146/IE/AA/21805 | Control Bloc | 2011/6289/13146/DE/MA/21809 |
| Control Pasta | 2011/6289/13126/IE/AA/21785 | Control Pasta | 2011/6289/13126/DE/MA/21788 |
| Control Bar | 2011/6289/13166/IE/AA/21825 | Control Bar | 2011/6289/13166/DE/MA/21829 |

Ime pripravka na Irskem

Referenčna številka vloge v registru biocidnih pripravkov na Irskem

Ime pripravka v Nemčiji

Referenčna številka vloge v registru biocidnih pripravkov v Nemčiji

Control

2011/6289/13066/IE/AA/21745

Control

2011/6289/13066/DE/MA/21749

Control Bloc

2011/6289/13146/IE/AA/21805

Control Bloc

2011/6289/13146/DE/MA/21809

Control Pasta

2011/6289/13126/IE/AA/21785

Control Pasta

2011/6289/13126/DE/MA/21788

Control Bar

2011/6289/13166/IE/AA/21825

Control Bar

2011/6289/13166/DE/MA/21829

---

| 19.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/44

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 17. decembra 2013

o finančnem prispevku Unije za nujne ukrepe za boj proti aviarni influenci v Nemčiji, Italiji in na Nizozemskem leta 2012 in 2013 ter na Danskem in v Španiji leta 2013

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 9084)

(Besedilo v danskem, italijanskem, nemškem, nizozemskem in španskem jeziku je edino verodostojno)

(2013/775/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 4 Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Aviarna influenca je nalezljiva virusna bolezen pri perutnini in drugih pticah v ujetništvu, ki resno vpliva na donosnost reje perutnine ter povzroča motnje v trgovini znotraj Unije in pri izvozu v tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Aviarna influenca je nalezljiva virusna bolezen pri perutnini in drugih pticah v ujetništvu, ki resno vpliva na donosnost reje perutnine ter povzroča motnje v trgovini znotraj Unije in pri izvozu v tretje države.

| (2) | Ob izbruhu aviarne influence obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi ne le na druga gospodarstva s perutnino v isti državi članici, temveč tudi na druge države članice ali tretje države zaradi trgovine z živo perutnino ali njenimi proizvodi. |
| --- | --- |

(2)

Ob izbruhu aviarne influence obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi ne le na druga gospodarstva s perutnino v isti državi članici, temveč tudi na druge države članice ali tretje države zaradi trgovine z živo perutnino ali njenimi proizvodi.

| (3) | Direktiva Sveta 2005/94/ES (2) o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence določa ukrepe, ki jih morajo države članice ob izbruhu takoj izvajati, da se prepreči nadaljnje širjenje virusa. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva Sveta 2005/94/ES (2) o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence določa ukrepe, ki jih morajo države članice ob izbruhu takoj izvajati, da se prepreči nadaljnje širjenje virusa.

| (4) | V skladu s členom 84 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3) institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo odhodka iz proračuna Unije sprejmejo sklep o financiranju, ki določa bistvene elemente ukrepa, povezanega z odhodki. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 84 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3) institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo odhodka iz proračuna Unije sprejmejo sklep o financiranju, ki določa bistvene elemente ukrepa, povezanega z odhodki.

| (5) | Odločba 2009/470/ES določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Unije za posebne veterinarske ukrepe, vključno z nujnimi ukrepi. V skladu s členom 4(2) navedene odločbe države članice prejmejo finančni prispevek za kritje stroškov nekaterih ukrepov za izkoreninjenje aviarne influence. |
| --- | --- |

(5)

Odločba 2009/470/ES določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Unije za posebne veterinarske ukrepe, vključno z nujnimi ukrepi. V skladu s členom 4(2) navedene odločbe države članice prejmejo finančni prispevek za kritje stroškov nekaterih ukrepov za izkoreninjenje aviarne influence.

| (6) | Prva in druga alinea člena 4(3) Odločbe 2009/470/ES določata pravila o deležih stroškov, nastalih v državah članicah, ki jih lahko krije finančni prispevek Unije. |
| --- | --- |

(6)

Prva in druga alinea člena 4(3) Odločbe 2009/470/ES določata pravila o deležih stroškov, nastalih v državah članicah, ki jih lahko krije finančni prispevek Unije.

| (7) | Za plačilo finančnega prispevka Unije za nujne ukrepe za izkoreninjenje aviarne influence veljajo pravila iz Uredbe Komisije (ES) št. 349/2005 z dne 28. februarja 2005 o določitvi pravil v zvezi s financiranjem Skupnosti nujnih ukrepov in ukrepov za boj proti nekaterim živalskim boleznim iz Odločbe Sveta 90/424/EGS (4). |
| --- | --- |

(7)

Za plačilo finančnega prispevka Unije za nujne ukrepe za izkoreninjenje aviarne influence veljajo pravila iz Uredbe Komisije (ES) št. 349/2005 z dne 28. februarja 2005 o določitvi pravil v zvezi s financiranjem Skupnosti nujnih ukrepov in ukrepov za boj proti nekaterim živalskim boleznim iz Odločbe Sveta 90/424/EGS (4).

| (8) | Do izbruhov aviarne influence je prišlo v Nemčiji, Italiji in na Nizozemskem leta 2012 in 2013 ter na Danskem in v Španiji leta 2013. Nemčija, Italija, Nizozemska, Danska in Španija so sprejele ukrepe za boj proti navedenim izbruhom v skladu z Direktivo Sveta 2003/85/ES (5). |
| --- | --- |

(8)

Do izbruhov aviarne influence je prišlo v Nemčiji, Italiji in na Nizozemskem leta 2012 in 2013 ter na Danskem in v Španiji leta 2013. Nemčija, Italija, Nizozemska, Danska in Španija so sprejele ukrepe za boj proti navedenim izbruhom v skladu z Direktivo Sveta 2003/85/ES (5).

| (9) | Nemški, italijanski, nizozemski, danski in španski organi so v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali obvestili Komisijo in druge države članice o izvedenih ukrepih v skladu z zakonodajo Unije o prijavljanju in izkoreninjanju bolezni ter izidu teh ukrepov. |
| --- | --- |

(9)

Nemški, italijanski, nizozemski, danski in španski organi so v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali obvestili Komisijo in druge države članice o izvedenih ukrepih v skladu z zakonodajo Unije o prijavljanju in izkoreninjanju bolezni ter izidu teh ukrepov.

| (10) | Tako so nemški, italijanski, nizozemski, danski in španski organi izpolnili vse tehnične in upravne obveznosti v zvezi z ukrepi iz člena 4(2) Odločbe 2009/470/ES in člena 6 Uredbe (ES) št. 349/2005. |
| --- | --- |

(10)

Tako so nemški, italijanski, nizozemski, danski in španski organi izpolnili vse tehnične in upravne obveznosti v zvezi z ukrepi iz člena 4(2) Odločbe 2009/470/ES in člena 6 Uredbe (ES) št. 349/2005.

| (11) | V tem trenutku ni mogoče določiti natančne višine finančnega prispevka Unije, ker so podatki o stroških nadomestil in odhodkih iz poslovanja samo ocene. |
| --- | --- |

(11)

V tem trenutku ni mogoče določiti natančne višine finančnega prispevka Unije, ker so podatki o stroških nadomestil in odhodkih iz poslovanja samo ocene.

| (12) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Finančni prispevek Unije za Nemčijo, Italijo, Nizozemsko, Dansko in Španijo

1.   Nemčiji, Italiji, Nizozemski, Danski in Španiji se odobri finančni prispevek Unije za kritje stroškov, ki so jih navedene države članice imele zaradi sprejetja ukrepov v skladu s členom 4(2) in (3) Odločbe 2009/470/ES za boj proti aviarni influenci v Nemčiji, Italiji in na Nizozemskem leta 2012 in 2013 ter na Danskem in v Španiji leta 2013.

2.   Višina finančnega prispevka iz odstavka 1 se določi z naknadnim sklepom, ki se sprejme po postopku iz člena 40(2) Odločbe 2009/470/ES.

Člen 2

Plačilne ureditve

Prvi obrok v znesku 500 000,00 EUR se izplača Nemčiji kot del finančnega prispevka Unije iz člena 1(1).

Prvi obrok v znesku 40 000,00 EUR za leto 2012 in 2 600 000,00 EUR za leto 2013 se izplača Italiji kot del finančnega prispevka Unije iz člena 1(1).

Prvi obrok v znesku 210 000,00 EUR za leto 2012 in 250 000,00 EUR za leto 2013 se izplača Nizozemski kot del finančnega prispevka Unije iz člena 1(1).

Prvi obrok v znesku 33 000,00 EUR za leto 2013 se izplača Danski kot del finančnega prispevka Unije iz člena 1(1).

Prvi obrok v znesku 30 000,00 EUR za leto 2013 se izplača Španiji kot del finančnega prispevka Unije iz člena 1(1).

Člen 3

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Kraljevino Španijo, Italijansko republiko in Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 155, 18.6.2009, str. 30.

1

(2)  UL L 10, 14.1.2006, str. 16.

2

(3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

3

(4)  UL L 55, 1.3.2005, str. 12.

4

(5)  UL L 306, 22.11.2003, str. 1.

5

---

| 19.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/46

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 18. decembra 2013

o ustanovitvi Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo ter razveljavitvi Sklepa 2009/336/ES

(2013/776/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (1), in zlasti člena 3 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 58/2003 pooblašča Komisijo, da v skladu s to uredbo v svojem imenu in pod svojo odgovornostjo prenese pooblastila za izvajanje celotnega ali dela programa ali projekta Unije na izvajalske agencije. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 58/2003 pooblašča Komisijo, da v skladu s to uredbo v svojem imenu in pod svojo odgovornostjo prenese pooblastila za izvajanje celotnega ali dela programa ali projekta Unije na izvajalske agencije.

| (2) | Komisija pooblašča izvajalske agencije za izvajanje programov z namenom, da bi se lahko osredotočila na ključne dejavnosti in naloge, ki jih ni mogoče oddati v izvajanje, ne da bi izgubila nadzor ali končno odgovornost za dejavnosti, ki jih upravljajo navedene izvajalske agencije. |
| --- | --- |

(2)

Komisija pooblašča izvajalske agencije za izvajanje programov z namenom, da bi se lahko osredotočila na ključne dejavnosti in naloge, ki jih ni mogoče oddati v izvajanje, ne da bi izgubila nadzor ali končno odgovornost za dejavnosti, ki jih upravljajo navedene izvajalske agencije.

| (3) | Prenos nalog, povezanih z izvajanjem programov, na izvajalske agencije zahteva jasno ločevanje med programskimi fazami, ki vključujejo veliko mero diskrecije pri sprejemanju odločitev, ki so odvisne od stališč politike, za kar so pristojne službe Komisije, in izvajanjem programov, za kar bi bilo treba pooblastiti izvajalske agencije. |
| --- | --- |

(3)

Prenos nalog, povezanih z izvajanjem programov, na izvajalske agencije zahteva jasno ločevanje med programskimi fazami, ki vključujejo veliko mero diskrecije pri sprejemanju odločitev, ki so odvisne od stališč politike, za kar so pristojne službe Komisije, in izvajanjem programov, za kar bi bilo treba pooblastiti izvajalske agencije.

| (4) | S Sklepom 2005/56/ES (2) je Komisija ustanovila Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in jo pooblastila za upravljanje dejavnosti Skupnosti na področjih izobraževanja, avdiovizualnih medijev in kulture. |
| --- | --- |

(4)

S Sklepom 2005/56/ES (2) je Komisija ustanovila Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in jo pooblastila za upravljanje dejavnosti Skupnosti na področjih izobraževanja, avdiovizualnih medijev in kulture.

| (5) | Komisija je pooblastila Agencije večkrat spremenila zaradi njihove razširitve na upravljanje novih projektov in programov na področjih izobraževanja, avdiovizualnih medijev, državljanstva in mladih ter je posledično nadomestila Sklep 2005/56/ES s Sklepom Komisije 2009/336/ES (3). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je pooblastila Agencije večkrat spremenila zaradi njihove razširitve na upravljanje novih projektov in programov na področjih izobraževanja, avdiovizualnih medijev, državljanstva in mladih ter je posledično nadomestila Sklep 2005/56/ES s Sklepom Komisije 2009/336/ES (3).

| (6) | V sporočilu z dne 29. junija 2011„Proračun za strategijo Evropa 2020“ (4) je Komisija predlagala, da se obstoječe izvajalske agencije še bolj izkoristijo za izvajanje programov Unije v naslednjem večletnem finančnem okviru. |
| --- | --- |

(6)

V sporočilu z dne 29. junija 2011„Proračun za strategijo Evropa 2020“ (4) je Komisija predlagala, da se obstoječe izvajalske agencije še bolj izkoristijo za izvajanje programov Unije v naslednjem večletnem finančnem okviru.

| (7) | Agencija je pokazala visoko raven tehničnega in finančnega strokovnega znanja in izkušenj pri upravljanju programov Skupnosti. Ankete o zadovoljstvu, ki so bile izvedene v okviru prvega in drugega vmesnega vrednotenja EACEA (2009 in 2013), kažejo, da upravičenci in drugi deležniki menijo, da EACEA zagotavlja boljšo kakovost storitev v primerjavi s prejšnjo ureditvijo (Urad za tehnično pomoč). EACEA je sposobna pritegniti in obdržati visokokvalificirano osebje, kar zagotavlja kadrovsko stabilnost. Za izboljšanje svoje učinkovitosti Agencija stalno racionalizira svoje interne dejavnosti in si prizadeva za standardizacijo pristopov med programi. Agencija ima status javnega organa, ustanovljenega izrecno za upravljanje programov na področjih izobraževanja, avdiovizualnih medijev ter kulture, in ta osredotočenost povečuje prepoznavnost programov EU med deležniki in širšo javnostjo. Obstoj enotnega subjekta, ki upravlja več dopolnjujočih se programov, ustvarja sinergije v smislu prepoznavnosti delovanja EU v vzajemno korist vseh programov. Stopnje napak EACEA, ugotovljene z naknadnimi kontrolami, so nizke in precej pod mejo 2 %. Z drugo vmesno oceno je bil ugotovljen stalen napredek pri poglabljanju tehničnega in finančnega strokovnega znanja in izkušenj EACEA, kar se kaže v splošnem izboljšanju uspešnosti Agencije, kot so pokazali njeni ključni kazalniki uspešnosti. |
| --- | --- |

(7)

Agencija je pokazala visoko raven tehničnega in finančnega strokovnega znanja in izkušenj pri upravljanju programov Skupnosti. Ankete o zadovoljstvu, ki so bile izvedene v okviru prvega in drugega vmesnega vrednotenja EACEA (2009 in 2013), kažejo, da upravičenci in drugi deležniki menijo, da EACEA zagotavlja boljšo kakovost storitev v primerjavi s prejšnjo ureditvijo (Urad za tehnično pomoč). EACEA je sposobna pritegniti in obdržati visokokvalificirano osebje, kar zagotavlja kadrovsko stabilnost. Za izboljšanje svoje učinkovitosti Agencija stalno racionalizira svoje interne dejavnosti in si prizadeva za standardizacijo pristopov med programi. Agencija ima status javnega organa, ustanovljenega izrecno za upravljanje programov na področjih izobraževanja, avdiovizualnih medijev ter kulture, in ta osredotočenost povečuje prepoznavnost programov EU med deležniki in širšo javnostjo. Obstoj enotnega subjekta, ki upravlja več dopolnjujočih se programov, ustvarja sinergije v smislu prepoznavnosti delovanja EU v vzajemno korist vseh programov. Stopnje napak EACEA, ugotovljene z naknadnimi kontrolami, so nizke in precej pod mejo 2 %. Z drugo vmesno oceno je bil ugotovljen stalen napredek pri poglabljanju tehničnega in finančnega strokovnega znanja in izkušenj EACEA, kar se kaže v splošnem izboljšanju uspešnosti Agencije, kot so pokazali njeni ključni kazalniki uspešnosti.

| (8) | V smislu stroškovne primerjave z internimi možnostmi je analiza stroškov in koristi, izvedena v skladu s členom 3(1) Uredbe (ES) št. 58/2003, pokazala, da bi bilo dražje upravljati naloge znotraj Komisije, in sicer za 23 % v neto sedanji vrednosti. Novi programi, za katere je predvideno, da se pooblastilo za njihovo izvajanje prenese na EACEA, so v skladu s sedanjimi pristojnostmi in pooblastili Agencije ter nadaljujejo njene sedanje dejavnosti. Agencija je v obdobju več let razvila znanje, spretnosti in zmožnosti za upravljanje teh programov. Novi programi bi tako imeli koristi od izkušenj in strokovnega znanja, ki jih je EACEA pridobila pri upravljanju programov, ter od povečane produktivnosti, ki iz tega izhaja. Prehod na interno ureditev bi imel negativne posledice, saj večine programov matični generalni direktorati niso nikoli interno upravljali zaradi pomanjkanja zmogljivosti za interno upravljanje programov. Tako bi se s prenosom upravljanja programov na EACEA zagotovila neprekinjenost izvajanja za upravičence programov in deležnike. Poleg tega bo prenos na EACEA Komisiji še naprej omogočal osredotočenje na njene institucionalne naloge. |
| --- | --- |

(8)

V smislu stroškovne primerjave z internimi možnostmi je analiza stroškov in koristi, izvedena v skladu s členom 3(1) Uredbe (ES) št. 58/2003, pokazala, da bi bilo dražje upravljati naloge znotraj Komisije, in sicer za 23 % v neto sedanji vrednosti. Novi programi, za katere je predvideno, da se pooblastilo za njihovo izvajanje prenese na EACEA, so v skladu s sedanjimi pristojnostmi in pooblastili Agencije ter nadaljujejo njene sedanje dejavnosti. Agencija je v obdobju več let razvila znanje, spretnosti in zmožnosti za upravljanje teh programov. Novi programi bi tako imeli koristi od izkušenj in strokovnega znanja, ki jih je EACEA pridobila pri upravljanju programov, ter od povečane produktivnosti, ki iz tega izhaja. Prehod na interno ureditev bi imel negativne posledice, saj večine programov matični generalni direktorati niso nikoli interno upravljali zaradi pomanjkanja zmogljivosti za interno upravljanje programov. Tako bi se s prenosom upravljanja programov na EACEA zagotovila neprekinjenost izvajanja za upravičence programov in deležnike. Poleg tega bo prenos na EACEA Komisiji še naprej omogočal osredotočenje na njene institucionalne naloge.

| (9) | Da bi imele izvajalske agencije jasno identiteto, je Komisija, kolikor je bilo mogoče, pri dodeljevanju novih nalog delo razdelila po tematskih področjih politike. |
| --- | --- |

(9)

Da bi imele izvajalske agencije jasno identiteto, je Komisija, kolikor je bilo mogoče, pri dodeljevanju novih nalog delo razdelila po tematskih področjih politike.

| (10) | Agencija bi morala postati odgovorna za izvajanje delov naslednjih novih programov in dejavnosti Unije:






  — | programa Erasmus+ (5) (naslednika, med drugim, programa vseživljenjskega učenja (6), programa Mladi v akciji (7) in programa Erasmus Mundus (8)), |
| --- | --- | --- |

(10)

Agencija bi morala postati odgovorna za izvajanje delov naslednjih novih programov in dejavnosti Unije:

—

programa Erasmus+ (5) (naslednika, med drugim, programa vseživljenjskega učenja (6), programa Mladi v akciji (7) in programa Erasmus Mundus (8)),

| — | programa Ustvarjalna Evropa (9) (naslednika, med drugim, programov MEDIA (10) in Kultura (11)), |
| --- | --- |

—

programa Ustvarjalna Evropa (9) (naslednika, med drugim, programov MEDIA (10) in Kultura (11)),

| — | programa Evropa za državljane (12) (naslednika programa Evropa za državljane (13)), |
| --- | --- |

—

programa Evropa za državljane (12) (naslednika programa Evropa za državljane (13)),

| — | Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč (14) (naslednice pilotnega programa Pripravljalni ukrep – Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč), |
| --- | --- |

—

Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč (14) (naslednice pilotnega programa Pripravljalni ukrep – Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč),

| — | projektov na področju visokošolskega izobraževanja, ki se uvrščajo med instrumente zunanjega sodelovanja (15) (naslednikov instrumentov zunanjega sodelovanja do 2013 (16)), |
| --- | --- |

—

projektov na področju visokošolskega izobraževanja, ki se uvrščajo med instrumente zunanjega sodelovanja (15) (naslednikov instrumentov zunanjega sodelovanja do 2013 (16)),

| — | projektov na področju visokošolskega izobraževanja na podlagi večletnega finančnega okvira za financiranje sodelovanja EU za afriške, karibske in pacifiške države ter čezmorske države in ozemlja za obdobje 2014–2020 (11. Evropski razvojni sklad) (17). |
| --- | --- |

—

projektov na področju visokošolskega izobraževanja na podlagi večletnega finančnega okvira za financiranje sodelovanja EU za afriške, karibske in pacifiške države ter čezmorske države in ozemlja za obdobje 2014–2020 (11. Evropski razvojni sklad) (17).

| (11) | Agencija bi morala ostati odgovorna za izvajanje naslednjih obstoječih programov in dejavnosti Unije:






  — | projektov na področju visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o gospodarski pomoči nekaterim državam srednje in vzhodne Evrope (Phare), predvidenih z Uredbo Sveta (EGS) št. 3906/89 (18), |
| --- | --- | --- |

(11)

Agencija bi morala ostati odgovorna za izvajanje naslednjih obstoječih programov in dejavnosti Unije:

—

projektov na področju visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o gospodarski pomoči nekaterim državam srednje in vzhodne Evrope (Phare), predvidenih z Uredbo Sveta (EGS) št. 3906/89 (18),

| — | programa za spodbujanje razvoja in razširjanja evropskih avdiovizualnih del (MEDIA II – razvoj in razširjanje) (1996–2000), vzpostavljenega s Sklepom Sveta 95/563/ES (19), |
| --- | --- |

—

programa za spodbujanje razvoja in razširjanja evropskih avdiovizualnih del (MEDIA II – razvoj in razširjanje) (1996–2000), vzpostavljenega s Sklepom Sveta 95/563/ES (19),

| — | programa usposabljanja za strokovnjake v industriji evropskih avdiovizualnih programov (MEDIA II – usposabljanje) (1996–2000), odobrenega s Sklepom Sveta 95/564/ES (20), |
| --- | --- |

—

programa usposabljanja za strokovnjake v industriji evropskih avdiovizualnih programov (MEDIA II – usposabljanje) (1996–2000), odobrenega s Sklepom Sveta 95/564/ES (20),

| — | druge faze akcijskega programa Skupnosti na področju izobraževanja Socrates (2000–2006), odobrene s Sklepom št. 253/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21), |
| --- | --- |

—

druge faze akcijskega programa Skupnosti na področju izobraževanja Socrates (2000–2006), odobrene s Sklepom št. 253/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21),

| — | druge faze akcijskega programa Skupnosti na področju poklicnega usposabljanja Leonardo da Vinci (2000–2006), odobrene s Sklepom Sveta 1999/382/ES (22), |
| --- | --- |

—

druge faze akcijskega programa Skupnosti na področju poklicnega usposabljanja Leonardo da Vinci (2000–2006), odobrene s Sklepom Sveta 1999/382/ES (22),

| — | akcijskega programa Skupnosti „Mladi“ (2000–2006), odobrenega s Sklepom št. 1031/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta (23), |
| --- | --- |

—

akcijskega programa Skupnosti „Mladi“ (2000–2006), odobrenega s Sklepom št. 1031/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta (23),

| — | programa Kultura 2000 (2000–2006), odobrenega s Sklepom št. 508/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24), |
| --- | --- |

—

programa Kultura 2000 (2000–2006), odobrenega s Sklepom št. 508/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24),

| — | projektov na področju visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o pomoči partnerskim državam v vzhodni Evropi in srednji Aziji (2000–2006), predvidenih z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 99/2000 (25), |
| --- | --- |

—

projektov na področju visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o pomoči partnerskim državam v vzhodni Evropi in srednji Aziji (2000–2006), predvidenih z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 99/2000 (25),

| — | projektov na področju visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o pomoči Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, Črni Gori, Srbiji in Kosovu (UNSCR 1244) (2000–2006), odobreni z Uredbo Sveta (ES) št. 2666/2000 (26), |
| --- | --- |

—

projektov na področju visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o pomoči Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, Črni Gori, Srbiji in Kosovu (UNSCR 1244) (2000–2006), odobreni z Uredbo Sveta (ES) št. 2666/2000 (26),

| — | projektov na področju visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o finančnih in tehničnih ukrepih (MEDA) za spremljanje reforme gospodarskih in socialnih struktur v okviru Evro-mediteranskega partnerstva, odobrenih z Uredbo Sveta (ES) št. 2698/2000 (27), |
| --- | --- |

—

projektov na področju visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o finančnih in tehničnih ukrepih (MEDA) za spremljanje reforme gospodarskih in socialnih struktur v okviru Evro-mediteranskega partnerstva, odobrenih z Uredbo Sveta (ES) št. 2698/2000 (27),

| — | tretje faze vseevropskega programa sodelovanja v visokem šolstvu (Tempus III) (2000-2006), odobrene s Sklepom Sveta 1999/311/ES (28), |
| --- | --- |

—

tretje faze vseevropskega programa sodelovanja v visokem šolstvu (Tempus III) (2000-2006), odobrene s Sklepom Sveta 1999/311/ES (28),

| — | projektov, ki se lahko financirajo na podlagi določb Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o prenovi programa sodelovanja na področju visokošolskega izobraževanja in poklicnega izobraževanja in usposabljanja (2001-2005), odobrenega s Sklepom Sveta 2001/196/ES (29), |
| --- | --- |

—

projektov, ki se lahko financirajo na podlagi določb Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o prenovi programa sodelovanja na področju visokošolskega izobraževanja in poklicnega izobraževanja in usposabljanja (2001-2005), odobrenega s Sklepom Sveta 2001/196/ES (29),

| — | projektov, ki se lahko financirajo na podlagi določb Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Kanade o prenovi programa sodelovanja na področju visokošolskega izobraževanja in usposabljanja (2001–2005), odobrenega s Sklepom Sveta 2001/197/ES (30), |
| --- | --- |

—

projektov, ki se lahko financirajo na podlagi določb Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Kanade o prenovi programa sodelovanja na področju visokošolskega izobraževanja in usposabljanja (2001–2005), odobrenega s Sklepom Sveta 2001/197/ES (30),

| — | programa za spodbujanje razvoja evropskih avdiovizualnih del (MEDIA Plus – razvoj, distribucija in promocija) (2001–2006), odobrenega z Odločbo Sveta 2000/821/ES (31), |
| --- | --- |

—

programa za spodbujanje razvoja evropskih avdiovizualnih del (MEDIA Plus – razvoj, distribucija in promocija) (2001–2006), odobrenega z Odločbo Sveta 2000/821/ES (31),

| — | programa usposabljanja za strokovnjake v industriji evropskih avdiovizualnih programov (usposabljanje MEDIA) (2001–2006), odobrenega s Sklepom št. 163/2001/ES Evropskega parlamenta in Sveta (32), |
| --- | --- |

—

programa usposabljanja za strokovnjake v industriji evropskih avdiovizualnih programov (usposabljanje MEDIA) (2001–2006), odobrenega s Sklepom št. 163/2001/ES Evropskega parlamenta in Sveta (32),

| — | večletnega programa za učinkovito vključevanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v sisteme izobraževanja in usposabljanja v Evropi (program e-učenja) (2004–2006), odobrenega z Odločbo št. 2318/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta (33), |
| --- | --- |

—

večletnega programa za učinkovito vključevanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v sisteme izobraževanja in usposabljanja v Evropi (program e-učenja) (2004–2006), odobrenega z Odločbo št. 2318/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta (33),

| — | akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (državljanska udeležba) (2004–2006), odobrenega s Sklepom Sveta 2004/100/ES (34), |
| --- | --- |

—

akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (državljanska udeležba) (2004–2006), odobrenega s Sklepom Sveta 2004/100/ES (34),

| — | akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so na evropski ravni aktivne na področju mladine (2004–2006), odobrenega s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 790/2004/ES (35), |
| --- | --- |

—

akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so na evropski ravni aktivne na področju mladine (2004–2006), odobrenega s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 790/2004/ES (35),

| — | akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so aktivne na evropski ravni ter podpirajo posebne dejavnosti na področju izobraževanja in usposabljanja (2004–2006), odobrenega s Sklepom št. 791/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta (36), |
| --- | --- |

—

akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so aktivne na evropski ravni ter podpirajo posebne dejavnosti na področju izobraževanja in usposabljanja (2004–2006), odobrenega s Sklepom št. 791/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta (36),

| — | akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so na evropski ravni dejavne na področju kulture (2004–2006), odobrenega s Sklepom št. 792/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta (37), |
| --- | --- |

—

akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so na evropski ravni dejavne na področju kulture (2004–2006), odobrenega s Sklepom št. 792/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta (37),

| — | programa za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in spodbujanje medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami (Erasmus Mundus) (2004–2008), odobrenega s Sklepom št. 2317/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta (38), |
| --- | --- |

—

programa za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in spodbujanje medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami (Erasmus Mundus) (2004–2008), odobrenega s Sklepom št. 2317/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta (38),

| — | projektov, ki se lahko financirajo na podlagi določb Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obnovitvi programa sodelovanja na področju visokega šolstva ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja (2006-2013), odobrenega s Sklepom Sveta 2006/910/ES (39), |
| --- | --- |

—

projektov, ki se lahko financirajo na podlagi določb Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obnovitvi programa sodelovanja na področju visokega šolstva ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja (2006-2013), odobrenega s Sklepom Sveta 2006/910/ES (39),

| — | projektov, ki se lahko financirajo na podlagi določb Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Kanade o vzpostavitvi okvira za sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanja, poklicnega usposabljanja in mladine (2006–2013), odobrenega s Sklepom Sveta 2006/964/ES (40), |
| --- | --- |

—

projektov, ki se lahko financirajo na podlagi določb Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Kanade o vzpostavitvi okvira za sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanja, poklicnega usposabljanja in mladine (2006–2013), odobrenega s Sklepom Sveta 2006/964/ES (40),

| — | akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja (2007–2013), odobrenega s Sklepom št. 1720/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (41), |
| --- | --- |

—

akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja (2007–2013), odobrenega s Sklepom št. 1720/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (41),

| — | programa Kultura (2007–2013), odobrenega s Sklepom št. 1855/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (42), |
| --- | --- |

—

programa Kultura (2007–2013), odobrenega s Sklepom št. 1855/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (42),

| — | programa Evropa za državljane, namenjenega spodbujanju aktivnega evropskega državljanstva (2007–2013) in odobrenega s Sklepom št. 1904/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (43), |
| --- | --- |

—

programa Evropa za državljane, namenjenega spodbujanju aktivnega evropskega državljanstva (2007–2013) in odobrenega s Sklepom št. 1904/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (43),

| — | programa Mladi v akciji (2007–2013), odobrenega s Sklepom št. 1719/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (44), |
| --- | --- |

—

programa Mladi v akciji (2007–2013), odobrenega s Sklepom št. 1719/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (44),

| — | programa podpore evropskemu avdiovizualnemu sektorju (MEDIA 2007) (2007–2013), odobrenega s Sklepom št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (45), |
| --- | --- |

—

programa podpore evropskemu avdiovizualnemu sektorju (MEDIA 2007) (2007–2013), odobrenega s Sklepom št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (45),

| — | akcijskega programa Erasmus Mundus (II) 2009–2013 za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in spodbujanje medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami, odobrenega s Sklepom št. 1298/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (46), |
| --- | --- |

—

akcijskega programa Erasmus Mundus (II) 2009–2013 za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in spodbujanje medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami, odobrenega s Sklepom št. 1298/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (46),

| — | programa za sodelovanje s strokovnjaki iz tretjih držav na avdiovizualnem področju (MEDIA Mundus) (2011–2013), vzpostavljenega s Sklepom št. 1041/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (47), |
| --- | --- |

—

programa za sodelovanje s strokovnjaki iz tretjih držav na avdiovizualnem področju (MEDIA Mundus) (2011–2013), vzpostavljenega s Sklepom št. 1041/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (47),

| — | projektov s področja visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o pomoči za gospodarsko sodelovanje z državami v razvoju v Aziji, odobreni v okviru Uredbe Sveta (EGS) št. 443/92 (48), |
| --- | --- |

—

projektov s področja visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o pomoči za gospodarsko sodelovanje z državami v razvoju v Aziji, odobreni v okviru Uredbe Sveta (EGS) št. 443/92 (48),

| — | projektov s področja visokošolskega izobraževanja in mladih, ki se lahko financirajo na podlagi določb instrumenta za predpristopno pomoč (IPA), vzpostavljenega z Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 (49), |
| --- | --- |

—

projektov s področja visokošolskega izobraževanja in mladih, ki se lahko financirajo na podlagi določb instrumenta za predpristopno pomoč (IPA), vzpostavljenega z Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 (49),

| — | projektov s področja osnovnošolskega, srednješolskega in visokošolskega izobraževanja ter mladih, ki se lahko financirajo na podlagi določb Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (50), |
| --- | --- |

—

projektov s področja osnovnošolskega, srednješolskega in visokošolskega izobraževanja ter mladih, ki se lahko financirajo na podlagi določb Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (50),

| — | projektov s področja visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (51), |
| --- | --- |

—

projektov s področja visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (51),

| — | projektov s področja visokošolskega izobraževanja in mladih, ki se lahko financirajo na podlagi določb instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (ES) št. 1934/2006 (52), |
| --- | --- |

—

projektov s področja visokošolskega izobraževanja in mladih, ki se lahko financirajo na podlagi določb instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (ES) št. 1934/2006 (52),

| — | projektov s področja visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo s sredstvi Evropskega razvojnega sklada v okviru Sporazuma o partnerstvu med skupino afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (Sklep Sveta 2003/159/ES) (53), kakor je bil spremenjen s sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (Sklep Sveta 2005/599/ES (54)). |
| --- | --- |

—

projektov s področja visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo s sredstvi Evropskega razvojnega sklada v okviru Sporazuma o partnerstvu med skupino afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (Sklep Sveta 2003/159/ES) (53), kakor je bil spremenjen s sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (Sklep Sveta 2005/599/ES (54)).

| (12) | Upravljanje navedenih delov programov in dejavnosti vključuje izvajanje tehničnih projektov, pri katerih sprejemanje političnih odločitev ni potrebno, in zahteva visoko raven tehničnega in finančnega strokovnega znanja in izkušenj ves čas trajanja projekta. |
| --- | --- |

(12)

Upravljanje navedenih delov programov in dejavnosti vključuje izvajanje tehničnih projektov, pri katerih sprejemanje političnih odločitev ni potrebno, in zahteva visoko raven tehničnega in finančnega strokovnega znanja in izkušenj ves čas trajanja projekta.

| (13) | Za zagotovitev skladnega in pravočasnega izvajanja tega sklepa in zadevnih programov je treba zagotoviti, da Agencija izvaja svoje naloge, povezane z izvajanjem navedenih programov, pod pogojem in od dne začetka veljavnosti teh programov. |
| --- | --- |

(13)

Za zagotovitev skladnega in pravočasnega izvajanja tega sklepa in zadevnih programov je treba zagotoviti, da Agencija izvaja svoje naloge, povezane z izvajanjem navedenih programov, pod pogojem in od dne začetka veljavnosti teh programov.

| (14) | Ustanoviti bi bilo treba Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo. Nadomestiti in naslediti bi morala Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo, vzpostavljeno s Sklepom 2009/336/ES. Delovati bi morala v skladu s splošnim statutom, določenim z Uredbo (ES) št. 58/2003. |
| --- | --- |

(14)

Ustanoviti bi bilo treba Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo. Nadomestiti in naslediti bi morala Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo, vzpostavljeno s Sklepom 2009/336/ES. Delovati bi morala v skladu s splošnim statutom, določenim z Uredbo (ES) št. 58/2003.

| (15) | Sklep 2009/336/ES o ustanovitvi izvajalske agencije bi bilo treba razveljaviti in določiti prehodne določbe. |
| --- | --- |

(15)

Sklep 2009/336/ES o ustanovitvi izvajalske agencije bi bilo treba razveljaviti in določiti prehodne določbe.

| (16) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za izvajalske agencije – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za izvajalske agencije –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ustanovitev in mandat

Ustanovi se Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (v nadaljnjem besedilu: Agencija), in sicer za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2024, njen statut pa ureja Uredba (ES) št. 58/2003.

Člen 2

Sedež

Sedež agencije je v Bruslju.

Člen 3

Cilji in naloge

1.   Agencija je odgovorna za izvajanje nekaterih delov naslednjih programov Unije:

| (a) | programa Erasmus+; |
| --- | --- |

(a)

programa Erasmus+;

| (b) | programa Ustvarjalna Evropa; |
| --- | --- |

(b)

programa Ustvarjalna Evropa;

| (c) | programa Evropa za državljane; |
| --- | --- |

(c)

programa Evropa za državljane;

| (d) | Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč (EU Aid Volunteers); |
| --- | --- |

(d)

Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč (EU Aid Volunteers);

| (e) | projektov na področju visokošolskega izobraževanja v okviru naslednjih instrumentov zunanjega sodelovanja:






  — | Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II) (55), |
| --- | --- | --- |

(e)

projektov na področju visokošolskega izobraževanja v okviru naslednjih instrumentov zunanjega sodelovanja:

—

Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II) (55),

| — | Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega sosedskega instrumenta (56), |
| --- | --- |

—

Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega sosedskega instrumenta (56),

| — | Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (57), |
| --- | --- |

—

Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (57),

| — | Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami (58), |
| --- | --- |

—

Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami (58),

| — | Uredbe Sveta o izvajanju 11. Evropskega razvojnega sklada (59). |
| --- | --- |

—

Uredbe Sveta o izvajanju 11. Evropskega razvojnega sklada (59).

Prvi pododstavek se uporablja pod pogojem in od dne začetka veljavnosti vsakega od teh programov.

2.   Agencija je odgovorna za izvajanje preostanka nekaterih delov naslednjih programov Unije:

| (a) | projektov na področju visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o gospodarski pomoči nekaterim državam srednje in vzhodne Evrope (Phare), predvidenih z Uredbo (EGS) št. 3906/89; |
| --- | --- |

(a)

projektov na področju visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o gospodarski pomoči nekaterim državam srednje in vzhodne Evrope (Phare), predvidenih z Uredbo (EGS) št. 3906/89;

| (b) | programa za spodbujanje razvoja in razširjanja evropskih avdiovizualnih del (MEDIA II – razvoj in razširjanje) (1996–2000), vzpostavljenega s Sklepom 95/563/ES; |
| --- | --- |

(b)

programa za spodbujanje razvoja in razširjanja evropskih avdiovizualnih del (MEDIA II – razvoj in razširjanje) (1996–2000), vzpostavljenega s Sklepom 95/563/ES;

| (c) | programa usposabljanja za strokovnjake v industriji evropskih avdiovizualnih programov (MEDIA II – usposabljanje) (1996–2000), odobrenega s Sklepom 95/564/ES; |
| --- | --- |

(c)

programa usposabljanja za strokovnjake v industriji evropskih avdiovizualnih programov (MEDIA II – usposabljanje) (1996–2000), odobrenega s Sklepom 95/564/ES;

| (d) | druge faze akcijskega programa Skupnosti na področju izobraževanja „Socrates“ (2000–2006), odobrene s Sklepom št. 253/2000/ES; |
| --- | --- |

(d)

druge faze akcijskega programa Skupnosti na področju izobraževanja „Socrates“ (2000–2006), odobrene s Sklepom št. 253/2000/ES;

| (e) | druge faze akcijskega programa Skupnosti na področju poklicnega usposabljanja „Leonardo da Vinci“ (2000–2006), odobrene s Sklepom 1999/382/ES; |
| --- | --- |

(e)

druge faze akcijskega programa Skupnosti na področju poklicnega usposabljanja „Leonardo da Vinci“ (2000–2006), odobrene s Sklepom 1999/382/ES;

| (f) | akcijskega programa Skupnosti „Mladi“ (2000–2006), odobrenega s Sklepom št. 1031/2000/ES; |
| --- | --- |

(f)

akcijskega programa Skupnosti „Mladi“ (2000–2006), odobrenega s Sklepom št. 1031/2000/ES;

| (g) | programa Kultura 2000 (2000–2006), odobrenega s Sklepom št. 508/2000/ES; |
| --- | --- |

(g)

programa Kultura 2000 (2000–2006), odobrenega s Sklepom št. 508/2000/ES;

| (h) | projektov na področju visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o pomoči partnerskim državam v vzhodni Evropi in srednji Aziji (2000–2006), predvidenih z Uredbo (ES, Euratom) št. 99/2000; |
| --- | --- |

(h)

projektov na področju visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o pomoči partnerskim državam v vzhodni Evropi in srednji Aziji (2000–2006), predvidenih z Uredbo (ES, Euratom) št. 99/2000;

| (i) | projektov na področju visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o pomoči Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, Črni Gori, Srbiji in Kosovu (UNSCR 1244) (2000–2006), odobreni z Uredbo (ES) št. 2666/2000; |
| --- | --- |

(i)

projektov na področju visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o pomoči Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, Črni Gori, Srbiji in Kosovu (UNSCR 1244) (2000–2006), odobreni z Uredbo (ES) št. 2666/2000;

| (j) | projektov na področju visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o finančnih in tehničnih ukrepih (MEDA) za spremljanje reforme gospodarskih in socialnih struktur v okviru Evro-mediteranskega partnerstva, odobrenih z Uredbo (ES) št. 2698/2000; |
| --- | --- |

(j)

projektov na področju visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o finančnih in tehničnih ukrepih (MEDA) za spremljanje reforme gospodarskih in socialnih struktur v okviru Evro-mediteranskega partnerstva, odobrenih z Uredbo (ES) št. 2698/2000;

| (k) | tretje faze vseevropskega programa sodelovanja v visokem šolstvu (Tempus III) (2000-2006), odobrene s Sklepom 1999/311/ES; |
| --- | --- |

(k)

tretje faze vseevropskega programa sodelovanja v visokem šolstvu (Tempus III) (2000-2006), odobrene s Sklepom 1999/311/ES;

| (l) | projektov, ki se lahko financirajo na podlagi določb Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o prenovi programa sodelovanja na področju visokošolskega izobraževanja in poklicnega izobraževanja in usposabljanja (2001-2005), odobrenega s Sklepom 2001/196/ES; |
| --- | --- |

(l)

projektov, ki se lahko financirajo na podlagi določb Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o prenovi programa sodelovanja na področju visokošolskega izobraževanja in poklicnega izobraževanja in usposabljanja (2001-2005), odobrenega s Sklepom 2001/196/ES;

| (m) | projektov, ki se lahko financirajo na podlagi določb Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Kanade o prenovi programa sodelovanja na področju visokošolskega izobraževanja in usposabljanja (2001–2005), odobrenega s Sklepom 2001/197/ES; |
| --- | --- |

(m)

projektov, ki se lahko financirajo na podlagi določb Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Kanade o prenovi programa sodelovanja na področju visokošolskega izobraževanja in usposabljanja (2001–2005), odobrenega s Sklepom 2001/197/ES;

| (n) | programa za spodbujanje razvoja evropskih avdiovizualnih del (MEDIA Plus – razvoj, distribucija in promocija) (2001–2006), odobrenega z Odločbo 2000/821/ES; |
| --- | --- |

(n)

programa za spodbujanje razvoja evropskih avdiovizualnih del (MEDIA Plus – razvoj, distribucija in promocija) (2001–2006), odobrenega z Odločbo 2000/821/ES;

| (o) | programa usposabljanja za strokovnjake v industriji evropskih avdiovizualnih programov (usposabljanje MEDIA) (2001–2006), odobrenega s Sklepom št. 163/2001/ES; |
| --- | --- |

(o)

programa usposabljanja za strokovnjake v industriji evropskih avdiovizualnih programov (usposabljanje MEDIA) (2001–2006), odobrenega s Sklepom št. 163/2001/ES;

| (p) | večletnega programa za učinkovito vključevanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v sisteme izobraževanja in usposabljanja v Evropi (program e-učenja) (2004–2006), odobrenega z Odločbo št. 2318/2003/ES; |
| --- | --- |

(p)

večletnega programa za učinkovito vključevanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v sisteme izobraževanja in usposabljanja v Evropi (program e-učenja) (2004–2006), odobrenega z Odločbo št. 2318/2003/ES;

| (q) | akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (državljanska udeležba) (2004–2006), odobrenega s Sklepom 2004/100/ES; |
| --- | --- |

(q)

akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (državljanska udeležba) (2004–2006), odobrenega s Sklepom 2004/100/ES;

| (r) | akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so na evropski ravni aktivne na področju mladine (2004–2006), odobrenega s Sklepom št. 790/2004/ES; |
| --- | --- |

(r)

akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so na evropski ravni aktivne na področju mladine (2004–2006), odobrenega s Sklepom št. 790/2004/ES;

| (s) | akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so aktivne na evropski ravni ter podpirajo posebne dejavnosti na področju izobraževanja in usposabljanja (2004–2006), odobrenega s Sklepom št. 791/2004/ES; |
| --- | --- |

(s)

akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so aktivne na evropski ravni ter podpirajo posebne dejavnosti na področju izobraževanja in usposabljanja (2004–2006), odobrenega s Sklepom št. 791/2004/ES;

| (t) | akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so na evropski ravni dejavne na področju kulture (2004–2006), odobrenega s Sklepom št. 792/2004/ES; |
| --- | --- |

(t)

akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so na evropski ravni dejavne na področju kulture (2004–2006), odobrenega s Sklepom št. 792/2004/ES;

| (u) | programa za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in spodbujanje medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami (Erasmus Mundus) (2004–2008), odobrenega s Sklepom št. 2317/2003/ES; |
| --- | --- |

(u)

programa za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in spodbujanje medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami (Erasmus Mundus) (2004–2008), odobrenega s Sklepom št. 2317/2003/ES;

| (v) | projektov, ki se lahko financirajo na podlagi določb Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obnovitvi programa sodelovanja na področju visokega šolstva ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja (2006-2013), odobrenega s Sklepom 2006/910/ES; |
| --- | --- |

(v)

projektov, ki se lahko financirajo na podlagi določb Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obnovitvi programa sodelovanja na področju visokega šolstva ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja (2006-2013), odobrenega s Sklepom 2006/910/ES;

| (w) | projektov, ki se lahko financirajo na podlagi določb Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Kanade o vzpostavitvi okvira za sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanja, poklicnega usposabljanja in mladine (2006–2013), odobrenega s Sklepom 2006/964/ES; |
| --- | --- |

(w)

projektov, ki se lahko financirajo na podlagi določb Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Kanade o vzpostavitvi okvira za sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanja, poklicnega usposabljanja in mladine (2006–2013), odobrenega s Sklepom 2006/964/ES;

| (x) | akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja (2007–2013), odobrenega s Sklepom št. 1720/2006/ES; |
| --- | --- |

(x)

akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja (2007–2013), odobrenega s Sklepom št. 1720/2006/ES;

| (y) | programa Kultura (2007–2013), odobrenega s Sklepom št. 1855/2006/ES; |
| --- | --- |

(y)

programa Kultura (2007–2013), odobrenega s Sklepom št. 1855/2006/ES;

| (z) | programa Evropa za državljane, namenjenega spodbujanju aktivnega evropskega državljanstva (2007–2013) in odobrenega s Sklepom št. 1904/2006/ES; |
| --- | --- |

(z)

programa Evropa za državljane, namenjenega spodbujanju aktivnega evropskega državljanstva (2007–2013) in odobrenega s Sklepom št. 1904/2006/ES;

| (aa) | programa Mladi v akciji (2007–2013), odobrenega s Sklepom št. 1719/2006/ES; |
| --- | --- |

(aa)

programa Mladi v akciji (2007–2013), odobrenega s Sklepom št. 1719/2006/ES;

| (bb) | programa podpore evropskemu avdiovizualnemu sektorju (MEDIA 2007) (2007–2013), odobrenega s Sklepom št. 1718/2006/ES; |
| --- | --- |

(bb)

programa podpore evropskemu avdiovizualnemu sektorju (MEDIA 2007) (2007–2013), odobrenega s Sklepom št. 1718/2006/ES;

| (cc) | akcijskega programa Erasmus Mundus (II) 2009–2013 za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in spodbujanje medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami, odobrenega s Sklepom št. 1298/2008/ES; |
| --- | --- |

(cc)

akcijskega programa Erasmus Mundus (II) 2009–2013 za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in spodbujanje medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami, odobrenega s Sklepom št. 1298/2008/ES;

| (dd) | programa za sodelovanje s strokovnjaki iz tretjih držav na avdiovizualnem področju (MEDIA Mundus) (2011–2013), vzpostavljenega s Sklepom št. 1041/2009/ES; |
| --- | --- |

(dd)

programa za sodelovanje s strokovnjaki iz tretjih držav na avdiovizualnem področju (MEDIA Mundus) (2011–2013), vzpostavljenega s Sklepom št. 1041/2009/ES;

| (ee) | projektov s področja visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o pomoči za gospodarsko sodelovanje z državami v razvoju v Aziji, odobreni v okviru Uredbe (EGS) št. 443/92; |
| --- | --- |

(ee)

projektov s področja visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o pomoči za gospodarsko sodelovanje z državami v razvoju v Aziji, odobreni v okviru Uredbe (EGS) št. 443/92;

| (ff) | projektov s področja visokošolskega izobraževanja in mladih, ki se lahko financirajo na podlagi določb instrumenta za predpristopno pomoč (IPA), vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1085/2006; |
| --- | --- |

(ff)

projektov s področja visokošolskega izobraževanja in mladih, ki se lahko financirajo na podlagi določb instrumenta za predpristopno pomoč (IPA), vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1085/2006;

| (gg) | projektov s področja osnovnošolskega, srednješolskega in visokošolskega izobraževanja ter mladih, ki se lahko financirajo na podlagi določb Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1638/2006; |
| --- | --- |

(gg)

projektov s področja osnovnošolskega, srednješolskega in visokošolskega izobraževanja ter mladih, ki se lahko financirajo na podlagi določb Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1638/2006;

| (hh) | projektov s področja visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1905/2006; |
| --- | --- |

(hh)

projektov s področja visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1905/2006;

| (ii) | projektov s področja visokošolskega izobraževanja in mladih, ki se lahko financirajo na podlagi določb instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1934/2006; |
| --- | --- |

(ii)

projektov s področja visokošolskega izobraževanja in mladih, ki se lahko financirajo na podlagi določb instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1934/2006;

| (jj) | projektov s področja visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo s sredstvi Evropskega razvojnega sklada v okviru Sporazuma o partnerstvu med skupino afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (Sklep 2003/159/ES), kakor je bil spremenjen s sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (Sklep 2005/599/ES). |
| --- | --- |

(jj)

projektov s področja visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo s sredstvi Evropskega razvojnega sklada v okviru Sporazuma o partnerstvu med skupino afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (Sklep 2003/159/ES), kakor je bil spremenjen s sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (Sklep 2005/599/ES).

3.   V okviru izvajanja delov programov Unije iz odstavkov 1 in 2 je Agencija odgovorna za naslednje naloge:

| (a) | upravljanje vseh faz izvajanja programa in vseh faz posameznih projektov na podlagi ustreznih delovnih programov, ki jih je sprejela Komisija, na osnovi ustreznega pooblastila Komisije v aktu o prenosu pooblastil; |
| --- | --- |

(a)

upravljanje vseh faz izvajanja programa in vseh faz posameznih projektov na podlagi ustreznih delovnih programov, ki jih je sprejela Komisija, na osnovi ustreznega pooblastila Komisije v aktu o prenosu pooblastil;

| (b) | sprejemanje instrumentov za proračunsko izvrševanje prihodkov in odhodkov ter izvajanje vseh potrebnih operacij za upravljanje programov na osnovi ustreznega pooblastila Komisije v aktu o prenosu pooblastil; |
| --- | --- |

(b)

sprejemanje instrumentov za proračunsko izvrševanje prihodkov in odhodkov ter izvajanje vseh potrebnih operacij za upravljanje programov na osnovi ustreznega pooblastila Komisije v aktu o prenosu pooblastil;

| (c) | zagotavljanje podpore pri izvajanju programa na podlagi ustreznega pooblastila Komisije v aktu o prenosu pooblastil, vključno s podporo pri dejavnostih razširjanja, po potrebi v sodelovanju z nacionalnimi agencijami; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje podpore pri izvajanju programa na podlagi ustreznega pooblastila Komisije v aktu o prenosu pooblastil, vključno s podporo pri dejavnostih razširjanja, po potrebi v sodelovanju z nacionalnimi agencijami;

| (d) | vzpostavitev, na ravni Unije, informacijske mreže o izobraževanju v Evropi (Eurydice) in dejavnostih, namenjenih izboljšanju razumevanja in poznavanja področja mladih; |
| --- | --- |

(d)

vzpostavitev, na ravni Unije, informacijske mreže o izobraževanju v Evropi (Eurydice) in dejavnostih, namenjenih izboljšanju razumevanja in poznavanja področja mladih;

| (e) | izvajanje, na ravni Unije, dejavnosti, ki so namenjene boljšemu razumevanju in poznavanju na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

(e)

izvajanje, na ravni Unije, dejavnosti, ki so namenjene boljšemu razumevanju in poznavanju na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

4.   Agencija je lahko odgovorna za zagotavljanje upravnih in logističnih podpornih storitev, če tako določa akt o prenosu pooblastil, v korist organov, ki izvajajo programe, in v okviru programov, ki so v njem navedeni.

Člen 4

Trajanje mandata

1.   Člani usmerjevalnega odbora so imenovani za dve leti.

2.   Direktor agencije je imenovan za štiri leta.

Člen 5

Nadzor in poročilo o izvajanju

Agencija je pod nadzorom Komisije in redno poroča o napredku pri izvajanju programov Unije ali njihovih delov, za katere je odgovorna, na način in tako pogosto, kakor je določeno v aktu o prenosu pooblastil.

Člen 6

Izvrševanje operativnega proračuna

Agencija izvršuje operativni proračun v skladu z določbami Uredbe Komisije (ES) št. 1653/2004 (60).

Člen 7

Razveljavitev in prehodne določbe

1.   Sklep 2009/336/ES se razveljavi s 1. januarjem 2014. Sklicevanja na razveljavljeni sklep se razumejo kot sklicevanja na ta sklep.

2.   Šteje se, da je Agencija pravna naslednica izvajalske agencije, ustanovljene s Sklepom 2009/336/ES.

3.   Brez poseganja v spremembo razvrščanja napotenih uradnikov v razrede, predvideno v aktu o prenosu pooblastil, ta sklep ne vpliva na pravice in obveznosti uslužbencev Agencije, tudi direktorja.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2014.

V Bruslju, 18. decembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 11, 16.1.2003, str. 1.

1

(2)  UL L 24, 27.1.2005, str. 35.

2

(3)  UL L 101, 21.4.2009, str. 26.

3

(4)  COM(2011) 500 final.

4

(5)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta COM(2011) 788 z dne 23. novembra 2011 o uvedbi programa „Erasmus za vse“, programa Unije za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport (v nadaljnjem besedilu: program Erasmus+).

5

(6)  UL L 327, 24.11.2006, str. 45.

6

(7)  UL L 327, 24.11.2006, str. 30.

7

(8)  UL L 340, 19.12.2008, str. 83.

8

(9)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta COM(2011) 785 z dne 23. novembra 2011 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa.

9

(10)  UL L 327, 24.11.2006, str. 12.

10

(11)  UL L 372, 27.12.2006, str. 1.

11

(12)  Predlog uredbe Sveta COM(2011) 884 z dne 14. decembra 2011 o uvedbi programa „Evropa za državljane“ za obdobje 2014–2020.

12

(13)  UL L 378, 27.12.2006, str. 32.

13

(14)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta COM(2012) 514 o ustanovitvi evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč „EU Aid Volunteers“.

14

(15)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta COM(2011) 843 o vzpostavitvi instrumenta partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami; predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta COM(2011) 840 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja; predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta COM(2011) 839 o vzpostavitvi evropskega sosedskega instrumenta; predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta COM(2011) 838 o instrumentu za predpristopno pomoč (IPA II).

15

(16)  UL L 210, 31.7.2006, str. 82; UL L 310, 9.11.2006, str. 1; UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

16

(17)  COM(2011) 837 final.

17

(18)  UL L 375, 23.12.1989, str. 11.

18

(19)  UL L 321, 30.12.1995, str. 25.

19

(20)  UL L 321, 30.12.1995, str. 33.

20

(21)  UL L 28, 3.2.2000, str. 1.

21

(22)  UL L 146, 11.6.1999, str. 33.

22

(23)  UL L 117, 18.5.2000, str. 1.

23

(24)  UL L 63, 10.3.2000, str. 1.

24

(25)  UL L 12, 18.1.2000, str. 1.

25

(26)  UL L 306, 7.12.2000, str. 1.

26

(27)  UL L 311, 12.12.2000, str. 1.

27

(28)  UL L 120, 8.5.1999, str. 30.

28

(29)  UL L 71, 13.3.2001, str. 7.

29

(30)  UL L 71, 13.3.2001, str. 15.

30

(31)  UL L 336, 30.12.2000, str. 82.

31

(32)  UL L 26, 27.1.2001, str. 1.

32

(33)  UL L 345, 31.12.2003, str. 9.

33

(34)  UL L 30, 4.2.2004, str. 6.

34

(35)  UL L 138, 30.4.2004, str. 24.

35

(36)  UL L 138, 30.4.2004, str. 31.

36

(37)  UL L 138, 30.4.2004, str. 40.

37

(38)  UL L 345, 31.12.2003, str. 1.

38

(39)  UL L 346, 9.12.2006, str. 33.

39

(40)  UL L 397, 30.12.2006, str. 14.

40

(41)  UL L 327, 24.11.2006, str. 45.

41

(42)  UL L 372, 27.12.2006, str. 1.

42

(43)  UL L 378, 27.12.2006, str. 32.

43

(44)  UL L 327, 24.11.2006, str. 30.

44

(45)  UL L 327, 24.11.2006, str. 12.

45

(46)  UL L 340, 19.12.2008, str. 83.

46

(47)  UL L 288, 4.11.2009, str. 10.

47

(48)  UL L 52, 27.2.1992, str. 1.

48

(49)  UL L 210, 31.7.2006, str. 82.

49

(50)  UL L 310, 9.11.2006, str. 1.

50

(51)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

51

(52)  UL L 405, 30.12.2006, str. 41.

52

(53)  UL L 65, 8.3.2003, str. 27.

53

(54)  UL L 209, 11.8.2005, str. 26.

54

(55)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta COM(2011) 838 o instrumentu za predpristopno pomoč (IPA II).

55

(56)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta COM(2011) 839 o vzpostavitvi evropskega sosedskega instrumenta.

56

(57)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta COM(2011) 840 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja.

57

(58)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta COM(2011) 843 o vzpostavitvi instrumenta partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami.

58

(59)  Predlog uredbe Sveta COM(2013) 445 o izvajanju 11. Evropskega razvojnega sklada.

59

(60)  UL L 297, 22.9.2004, str. 6.

60

---

III Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 19.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/54

---

SKLEP NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 28/13/COL

z dne 30. januarja 2013

o oseminosemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov

NADZORNI ORGAN EFTE JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1), zlasti členov 61 do 63 Sporazuma EGP in Protokola 26 k Sporazumu EGP,

ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (2), zlasti člena 5(2)(b) in člena 24 Sporazuma,

ob sklicevanju na procesna in materialna pravila na področju državne pomoči, ki jih je 19. januarja 1994 sprejel Nadzorni organ (3),

ob upoštevanju naslednjega:

V skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču Nadzorni organ uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo.

Nadzorni organ v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ meni, da je to potrebno.

Evropska komisija je 6. decembra 2012 sprejela novo sporočilo o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov
   (4).

Navedeno sporočilo je pomembno tudi za Evropski gospodarski prostor.

Treba je zagotoviti enotno uporabo pravil EGP glede državne pomoči v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru.

V skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na koncu Priloge XV k Sporazumu EGP mora Nadzorni organ po posvetovanju s Komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija.

Z Evropsko komisijo in državami Efte so bila opravljena posvetovanja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Smernice o državni pomoči se spremenijo tako, da se uvede novo poglavje o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov. Novo poglavje je v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 30. januarja 2013

Za Nadzorni organ Efte

Oda Helen SLETNES

Predsednica

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Članica kolegija

---

(1)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP.

1

(2)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču.

2

(3)  Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP in člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ 19. januarja 1994, objavljene v Uradnem listu Evropske Unije (UL L 231, 3.9.1994, str. 1) in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije št. 32, 3.9.1994, str. 1. V nadaljnjem besedilu: smernice o državni pomoči. Posodobljena različica smernic o državni pomoči je objavljena na spletni strani Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

3

Uradnem listu Evropske Unije

Uradnemu listu Evropske unije

(4)  Sporočilo Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov (UL C 392, 19.12.2012, str. 1).

4

---

PRILOGA

SMERNICE O KRATKOROČNEM ZAVAROVANJU IZVOZNIH KREDITOV
   (1)

1   Uvod

| (1) | Izvozne premije imajo lahko negativen učinek na konkurenco na trgu med potencialnimi konkurenčnimi ponudniki blaga in storitev. Zato sta Evropska komisija in Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) kot varuha konkurence v skladu s Pogodbo ES in Sporazumom EGP vedno strogo nasprotovala izvozni pomoči za trgovino znotraj EGP ter za izvoz zunaj EGP. Da podpora držav EGP za zavarovanje izvoznih kreditov ne bi izkrivljala konkurence, je treba pojasniti, kako se taka podpora ocenjuje v skladu s pravili EGP. |
| --- | --- |

(1)

Izvozne premije imajo lahko negativen učinek na konkurenco na trgu med potencialnimi konkurenčnimi ponudniki blaga in storitev. Zato sta Evropska komisija in Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) kot varuha konkurence v skladu s Pogodbo ES in Sporazumom EGP vedno strogo nasprotovala izvozni pomoči za trgovino znotraj EGP ter za izvoz zunaj EGP. Da podpora držav EGP za zavarovanje izvoznih kreditov ne bi izkrivljala konkurence, je treba pojasniti, kako se taka podpora ocenjuje v skladu s pravili EGP.

| (2) | Leta 1998 je Nadzorni organ določil načela za posredovanje države v smernicah o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov (2). Smernice iz leta 1998 naj bi se uporabljale za obdobje skoraj petih let od 1. junija 1998. Pozneje so bile spremenjene, njihovo obdobje veljavnosti pa se je leta 2001 podaljšalo (3). |
| --- | --- |

(2)

Leta 1998 je Nadzorni organ določil načela za posredovanje države v smernicah o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov (2). Smernice iz leta 1998 naj bi se uporabljale za obdobje skoraj petih let od 1. junija 1998. Pozneje so bile spremenjene, njihovo obdobje veljavnosti pa se je leta 2001 podaljšalo (3).

| (3) | Izkušnje, pridobljene pri uporabi smernic iz leta 1998, zlasti med finančno krizo v letih 2009–2011, kažejo, da je treba pregledati politiko Nadzornega organa na tem področju. |
| --- | --- |

(3)

Izkušnje, pridobljene pri uporabi smernic iz leta 1998, zlasti med finančno krizo v letih 2009–2011, kažejo, da je treba pregledati politiko Nadzornega organa na tem področju.

| (4) | Pravila iz teh smernic bodo pripomogla k preprečevanju tega, da bi državne pomoči izkrivljale konkurenco med zasebnimi in javnimi ali javno podprtimi zavarovatelji izvoznih kreditov, ter ustvarjanju enakih konkurenčnih pogojev za izvoznike. |
| --- | --- |

(4)

Pravila iz teh smernic bodo pripomogla k preprečevanju tega, da bi državne pomoči izkrivljale konkurenco med zasebnimi in javnimi ali javno podprtimi zavarovatelji izvoznih kreditov, ter ustvarjanju enakih konkurenčnih pogojev za izvoznike.

| (5) | Cilj smernic je državam Efte zagotoviti podrobne smernice o načelih, po katerih namerava Nadzorni organ razlagati člena 61 in 62 Sporazuma EGP, ter o uporabi teh členov za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov. Politika Nadzornega organa na tem področju naj bi tako postala čim bolj pregledna, zagotovili pa naj bi se tudi predvidljivost in enaka obravnava. Smernice v ta namen določajo vrsto pogojev, ki morajo biti izpolnjeni, če želijo državni zavarovatelji vstopiti na trg kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov za tržna tveganja. |
| --- | --- |

(5)

Cilj smernic je državam Efte zagotoviti podrobne smernice o načelih, po katerih namerava Nadzorni organ razlagati člena 61 in 62 Sporazuma EGP, ter o uporabi teh členov za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov. Politika Nadzornega organa na tem področju naj bi tako postala čim bolj pregledna, zagotovili pa naj bi se tudi predvidljivost in enaka obravnava. Smernice v ta namen določajo vrsto pogojev, ki morajo biti izpolnjeni, če želijo državni zavarovatelji vstopiti na trg kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov za tržna tveganja.

| (6) | Tveganja, ki načeloma niso tržna, ne spadajo na področje uporabe teh smernic. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja, ki načeloma niso tržna, ne spadajo na področje uporabe teh smernic.

| (7) | V oddelku 2 so navedeni področje uporabe teh smernic ter opredelitve pojmov. Oddelek 3 obravnava uporabo člena 61(1) Sporazuma EGP in splošno prepoved državne pomoči za zavarovanje izvoznih kreditov za tržna tveganja. V oddelku 4 so navedene nekatere izjeme od opredelitve tržnih tveganj ter pogoji za posredovanje države pri zavarovanju začasnih netržnih tveganj. |
| --- | --- |

(7)

V oddelku 2 so navedeni področje uporabe teh smernic ter opredelitve pojmov. Oddelek 3 obravnava uporabo člena 61(1) Sporazuma EGP in splošno prepoved državne pomoči za zavarovanje izvoznih kreditov za tržna tveganja. V oddelku 4 so navedene nekatere izjeme od opredelitve tržnih tveganj ter pogoji za posredovanje države pri zavarovanju začasnih netržnih tveganj.

2   Področje uporabe smernic in opredelitve pojmov

2.1   Področje uporabe

| (8) | Nadzorni organ bo načela iz teh smernic uporabljal samo za zavarovanje izvoznih kreditov z obdobjem tveganja manj kot dve leti. Vsi drugi instrumenti za financiranje izvoza so izključeni s področja uporabe teh smernic. |
| --- | --- |

(8)

Nadzorni organ bo načela iz teh smernic uporabljal samo za zavarovanje izvoznih kreditov z obdobjem tveganja manj kot dve leti. Vsi drugi instrumenti za financiranje izvoza so izključeni s področja uporabe teh smernic.

2.2   Opredelitve pojmov

| (9) | V teh smernicah se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: | „sozavarovanje“ pomeni odstotek zavarovane škode, ki ga ne krije zavarovatelj, pač pa drug zavarovatelj; |
| --- | --- | --- |

(9)

V teh smernicah se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

„sozavarovanje“ pomeni odstotek zavarovane škode, ki ga ne krije zavarovatelj, pač pa drug zavarovatelj;

| | „kreditno obdobje“ pomeni obdobje, ki je kupcu v okviru izvozno-kreditnega posla na voljo za plačilo dostavljenega blaga in storitev; |
| --- | --- |

„kreditno obdobje“ pomeni obdobje, ki je kupcu v okviru izvozno-kreditnega posla na voljo za plačilo dostavljenega blaga in storitev;

| | „komercialna tveganja“ pomenijo tveganja, ki vključujejo zlasti:






  — | samovoljno odpoved pogodbe s strani kupca, to pomeni kakršno koli samovoljno odločitev zasebnega kupca o prekinitvi ali prenehanju pogodbe brez upravičenega razloga; |
| --- | --- | --- |

„komercialna tveganja“ pomenijo tveganja, ki vključujejo zlasti:

—

samovoljno odpoved pogodbe s strani kupca, to pomeni kakršno koli samovoljno odločitev zasebnega kupca o prekinitvi ali prenehanju pogodbe brez upravičenega razloga;

| — | samovoljno odklonitev zasebnega kupca, da bi sprejel blago iz pogodbe, brez upravičenega razloga; |
| --- | --- |

—

samovoljno odklonitev zasebnega kupca, da bi sprejel blago iz pogodbe, brez upravičenega razloga;

| — | plačilno nesposobnost zasebnega kupca ali njegovega garanta; |
| --- | --- |

—

plačilno nesposobnost zasebnega kupca ali njegovega garanta;

| — | podaljšano zamudo plačila, se pravi neplačilo dolga iz pogodbe s strani zasebnega kupca ali njegovega garanta; |
| --- | --- |

—

podaljšano zamudo plačila, se pravi neplačilo dolga iz pogodbe s strani zasebnega kupca ali njegovega garanta;

| | „zavarovanje izvoznih kreditov“ pomeni zavarovalni produkt, s katerim zavarovatelj zagotovi zavarovanje pred komercialnimi in političnimi tveganji, povezanimi s plačilnimi obveznostmi v izvoznem poslu; |
| --- | --- |

„zavarovanje izvoznih kreditov“ pomeni zavarovalni produkt, s katerim zavarovatelj zagotovi zavarovanje pred komercialnimi in političnimi tveganji, povezanimi s plačilnimi obveznostmi v izvoznem poslu;

| | „obdobje proizvodnje“ pomeni obdobje od datuma naročila do datuma dostave blaga ali storitev; |
| --- | --- |

„obdobje proizvodnje“ pomeni obdobje od datuma naročila do datuma dostave blaga ali storitev;

| | „tržna tveganja“ pomenijo komercialna in politična tveganja z najdaljšim obdobjem tveganja manj kot dve leti, ki veljajo za javne in zasebne kupce v državah iz Dodatka k temu sporočilu; vsa druga tveganja za namene teh smernic veljajo za netržna; |
| --- | --- |

„tržna tveganja“ pomenijo komercialna in politična tveganja z najdaljšim obdobjem tveganja manj kot dve leti, ki veljajo za javne in zasebne kupce v državah iz Dodatka k temu sporočilu; vsa druga tveganja za namene teh smernic veljajo za netržna;

| | „politična tveganja“ pomenijo tveganja, ki vključujejo zlasti:






  — | tveganje, da bosta javni kupec ali država preprečila izvedbo posla ali ne bosta plačala pravočasno; |
| --- | --- | --- |

„politična tveganja“ pomenijo tveganja, ki vključujejo zlasti:

—

tveganje, da bosta javni kupec ali država preprečila izvedbo posla ali ne bosta plačala pravočasno;

| — | tveganje, ki presega zmožnosti posameznega kupca ali njegovo odgovornost; |
| --- | --- |

—

tveganje, ki presega zmožnosti posameznega kupca ali njegovo odgovornost;

| — | tveganje, da država sredstev, ki so jih plačali kupci s sedežem v njej, ne bo prenesla državi zavarovanca; |
| --- | --- |

—

tveganje, da država sredstev, ki so jih plačali kupci s sedežem v njej, ne bo prenesla državi zavarovanca;

| — | tveganje višje sile zunaj države zavarovatelja, ki bi lahko vključevala vojne razmere, če njeni učinki niso zavarovani drugače; |
| --- | --- |

—

tveganje višje sile zunaj države zavarovatelja, ki bi lahko vključevala vojne razmere, če njeni učinki niso zavarovani drugače;

| | „zasebni zavarovatelj kreditov“ pomeni družbo ali organizacijo, ki ni državni zavarovatelj in ponuja zavarovanje izvoznih kreditov; |
| --- | --- |

„zasebni zavarovatelj kreditov“ pomeni družbo ali organizacijo, ki ni državni zavarovatelj in ponuja zavarovanje izvoznih kreditov;

| | „kvotno pozavarovanje“ pomeni pozavarovanje, pri katerem mora zavarovatelj prenesti, pozavarovatelj pa sprejeti določen odstotek vsakega tveganja znotraj opredeljene kategorije posla, ki ga sklene zavarovatelj; |
| --- | --- |

„kvotno pozavarovanje“ pomeni pozavarovanje, pri katerem mora zavarovatelj prenesti, pozavarovatelj pa sprejeti določen odstotek vsakega tveganja znotraj opredeljene kategorije posla, ki ga sklene zavarovatelj;

| | „pozavarovanje“ pomeni zavarovanje, ki ga zavarovatelj kupi pri drugem zavarovatelju zaradi upravljanja tveganj z zmanjšanjem lastnega tveganja; |
| --- | --- |

„pozavarovanje“ pomeni zavarovanje, ki ga zavarovatelj kupi pri drugem zavarovatelju zaradi upravljanja tveganj z zmanjšanjem lastnega tveganja;

| | „obdobje tveganja“ pomeni obdobje proizvodnje plus kreditno obdobje; |
| --- | --- |

„obdobje tveganja“ pomeni obdobje proizvodnje plus kreditno obdobje;

| | „kritje enega tveganja“ pomeni kritje za celotno prodajo določenemu kupcu ali eno pogodbo z določenim kupcem; |
| --- | --- |

„kritje enega tveganja“ pomeni kritje za celotno prodajo določenemu kupcu ali eno pogodbo z določenim kupcem;

| | „državni zavarovatelj“ pomeni družbo ali drugo organizacijo, ki nudi zavarovanje izvoznih kreditov s podporo ali v imenu države EGP, ali državo EGP, ki nudi zavarovanje izvoznih kreditov; |
| --- | --- |

„državni zavarovatelj“ pomeni družbo ali drugo organizacijo, ki nudi zavarovanje izvoznih kreditov s podporo ali v imenu države EGP, ali državo EGP, ki nudi zavarovanje izvoznih kreditov;

| | „dodatno kritje“ pomeni dodatno kritje nad kreditnim limitom, ki ga določi drug zavarovatelj. |
| --- | --- |

„dodatno kritje“ pomeni dodatno kritje nad kreditnim limitom, ki ga določi drug zavarovatelj.

| | „celotni obseg poslov“ pomeni polico zavarovanja kreditov, pri kateri ne gre za kritje enega tveganja, se pravi polico zavarovanja kreditov, ki krije vse ali večino prodaj kreditov zavarovanca, pa tudi terjatve iz prodaje več kupcem. |
| --- | --- |

„celotni obseg poslov“ pomeni polico zavarovanja kreditov, pri kateri ne gre za kritje enega tveganja, se pravi polico zavarovanja kreditov, ki krije vse ali večino prodaj kreditov zavarovanca, pa tudi terjatve iz prodaje več kupcem.

3   Uporaba člena 61(1) Sporazuma EGP

3.1   Splošna načela

| (10) | Člen 61(1) Sporazuma EGP določa, da „je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami“. |
| --- | --- |

(10)

Člen 61(1) Sporazuma EGP določa, da „je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami“.

| (11) | Če zavarovanje izvoznih kreditov nudijo državni zavarovatelji, so vključena državna sredstva. Zaradi udeležbe države imajo lahko zavarovatelji in/ali izvozniki selektivno prednost, zaradi česar se lahko izkrivlja konkurenca ali lahko obstaja nevarnost izkrivljanja konkurence, lahko pa tudi vpliva na trgovino med državami EGP. Naslednja načela so namenjena zagotavljanju smernic o tem, kako se taki ukrepi ocenjujejo v skladu s pravili o državni pomoči. |
| --- | --- |

(11)

Če zavarovanje izvoznih kreditov nudijo državni zavarovatelji, so vključena državna sredstva. Zaradi udeležbe države imajo lahko zavarovatelji in/ali izvozniki selektivno prednost, zaradi česar se lahko izkrivlja konkurenca ali lahko obstaja nevarnost izkrivljanja konkurence, lahko pa tudi vpliva na trgovino med državami EGP. Naslednja načela so namenjena zagotavljanju smernic o tem, kako se taki ukrepi ocenjujejo v skladu s pravili o državni pomoči.

3.2   Pomoč za zavarovatelje

| (12) | Če imajo državni zavarovatelji določene prednosti pred zasebnimi zavarovatelji kreditov, je lahko vključena državna pomoč. Te prednosti so lahko različnih oblik in lahko med drugim vključujejo:






  (a) | državna jamstva za zadolževanje in izgube; |
| --- | --- | --- |

(12)

Če imajo državni zavarovatelji določene prednosti pred zasebnimi zavarovatelji kreditov, je lahko vključena državna pomoč. Te prednosti so lahko različnih oblik in lahko med drugim vključujejo:

(a)

državna jamstva za zadolževanje in izgube;

| (b) | oprostitev zahteve po zagotavljanju zadostnih rezerv in drugih zahtev, ki izhajajo iz izključitve zavarovanja izvoznih kreditov za račun države ali z njenim jamstvom iz Prve Direktive Sveta 73/239/EGS z dne 24. julija 1973 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja (4); |
| --- | --- |

(b)

oprostitev zahteve po zagotavljanju zadostnih rezerv in drugih zahtev, ki izhajajo iz izključitve zavarovanja izvoznih kreditov za račun države ali z njenim jamstvom iz Prve Direktive Sveta 73/239/EGS z dne 24. julija 1973 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja (4);

| (c) | delno ali popolno oprostitev davkov, ki se običajno plačujejo (na primer davek od dobička podjetij in davek od zavarovalnih poslov); |
| --- | --- |

(c)

delno ali popolno oprostitev davkov, ki se običajno plačujejo (na primer davek od dobička podjetij in davek od zavarovalnih poslov);

| (d) | dodelitev pomoči ali sredstev s strani države ali druge oblike financiranja, ki niso skladne z načelom investitorja pod tržnimi pogoji; |
| --- | --- |

(d)

dodelitev pomoči ali sredstev s strani države ali druge oblike financiranja, ki niso skladne z načelom investitorja pod tržnimi pogoji;

| (e) | zagotavljanje storitev s strani države, na primer dostopa do in uporabe državne infrastrukture, opreme ali zaupnih podatkov pod pogoji, ki ne odražajo njihove tržne vrednosti; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje storitev s strani države, na primer dostopa do in uporabe državne infrastrukture, opreme ali zaupnih podatkov pod pogoji, ki ne odražajo njihove tržne vrednosti;

| (f) | neposredno pozavarovanje s strani države ali jamstvo za neposredno državno pozavarovanje pod ugodnejšimi pogoji, kot so na voljo na trgu zasebnih pozavarovateljev, kar vodi k nerealno nizkim cenam pozavarovanja ali umetnemu ustvarjanju zmogljivosti, ki jih na zasebnem trgu ne bi bilo. |
| --- | --- |

(f)

neposredno pozavarovanje s strani države ali jamstvo za neposredno državno pozavarovanje pod ugodnejšimi pogoji, kot so na voljo na trgu zasebnih pozavarovateljev, kar vodi k nerealno nizkim cenam pozavarovanja ali umetnemu ustvarjanju zmogljivosti, ki jih na zasebnem trgu ne bi bilo.

3.3   Prepoved državne pomoči za izvozne kredite

| (13) | Ugodnosti za državne zavarovatelje iz točke 12 v zvezi s tržnimi tveganji vplivajo na trgovanje s storitvami zavarovanja kreditov znotraj EGP. Povzročajo razlike v razpoložljivih zavarovalnih kritjih za tržna tveganja v različnih državah EGP. Zaradi tega se izkrivlja konkurenca med zavarovatelji v različnih državah EGP, ima pa tudi sekundarne učinke na trgovino znotraj EGP ne glede na to, ali gre za izvoz znotraj ali izven EGP (5). Treba je opredeliti pogoje, pod katerimi lahko delujejo državni zavarovatelji, če imajo take prednosti pred zasebnimi zavarovatelji kreditov, da se zagotovi, da ne prejmejo državne pomoči. Zaradi tega jim ne sme biti dovoljeno, da bi zavarovali tržna tveganja. |
| --- | --- |

(13)

Ugodnosti za državne zavarovatelje iz točke 12 v zvezi s tržnimi tveganji vplivajo na trgovanje s storitvami zavarovanja kreditov znotraj EGP. Povzročajo razlike v razpoložljivih zavarovalnih kritjih za tržna tveganja v različnih državah EGP. Zaradi tega se izkrivlja konkurenca med zavarovatelji v različnih državah EGP, ima pa tudi sekundarne učinke na trgovino znotraj EGP ne glede na to, ali gre za izvoz znotraj ali izven EGP (5). Treba je opredeliti pogoje, pod katerimi lahko delujejo državni zavarovatelji, če imajo take prednosti pred zasebnimi zavarovatelji kreditov, da se zagotovi, da ne prejmejo državne pomoči. Zaradi tega jim ne sme biti dovoljeno, da bi zavarovali tržna tveganja.

| (14) | Ugodnosti za državne zavarovatelje je včasih tudi mogoče vsaj deloma prenesti na izvoznike. Take ugodnosti lahko izkrivljajo konkurenco in trgovino ter pomenijo državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Če pa so izpolnjeni pogoji za zagotavljanje zavarovanja izvoznih kreditov za začasno netržna tveganja, kot so določeni v oddelku 4.3 teh smernic, bo Nadzorni organ štel, da na izvoznike niso bile prenesene neupravičene ugodnosti. |
| --- | --- |

(14)

Ugodnosti za državne zavarovatelje je včasih tudi mogoče vsaj deloma prenesti na izvoznike. Take ugodnosti lahko izkrivljajo konkurenco in trgovino ter pomenijo državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Če pa so izpolnjeni pogoji za zagotavljanje zavarovanja izvoznih kreditov za začasno netržna tveganja, kot so določeni v oddelku 4.3 teh smernic, bo Nadzorni organ štel, da na izvoznike niso bile prenesene neupravičene ugodnosti.

4   Pogoji za nudenje zavarovanja izvoznih kreditov za začasno netržna tveganja

4.1   Splošna načela

| (15) | Če imajo državni zavarovatelji pred zasebnimi zavarovatelji kreditov katere od prednosti iz točke 12, v skladu s točko 13 ne smejo zavarovati tržnih tveganj. Če želijo državni zavarovatelji ali njihova hčerinska podjetja zavarovati tržna tveganja, je treba zagotoviti, da pri tem nimajo neposrednih ali posrednih koristi od državne pomoči. Za to morajo imeti določeno količino lastnih sredstev (minimalni kapital, vključno z jamstvenim skladom) in zavarovalno-tehnične rezervacije (izravnalno rezervacijo) ter ustrezno dovoljenje v skladu z Direktivo 73/239/EGS. Pogoj je tudi, da so ohranili vsaj ločen račun za upravo ter ločene račune za zavarovanje tržnih in netržnih tveganj za račun države ali z njenim jamstvom v dokaz, da za zavarovanje tržnih tveganj ne prejemajo državne pomoči. Računovodski izkazi za posle, zavarovane na zavarovateljev račun, morajo biti v skladu z Direktivo Sveta 91/674/ES (6). |
| --- | --- |

(15)

Če imajo državni zavarovatelji pred zasebnimi zavarovatelji kreditov katere od prednosti iz točke 12, v skladu s točko 13 ne smejo zavarovati tržnih tveganj. Če želijo državni zavarovatelji ali njihova hčerinska podjetja zavarovati tržna tveganja, je treba zagotoviti, da pri tem nimajo neposrednih ali posrednih koristi od državne pomoči. Za to morajo imeti določeno količino lastnih sredstev (minimalni kapital, vključno z jamstvenim skladom) in zavarovalno-tehnične rezervacije (izravnalno rezervacijo) ter ustrezno dovoljenje v skladu z Direktivo 73/239/EGS. Pogoj je tudi, da so ohranili vsaj ločen račun za upravo ter ločene račune za zavarovanje tržnih in netržnih tveganj za račun države ali z njenim jamstvom v dokaz, da za zavarovanje tržnih tveganj ne prejemajo državne pomoči. Računovodski izkazi za posle, zavarovane na zavarovateljev račun, morajo biti v skladu z Direktivo Sveta 91/674/ES (6).

| (16) | Države Efte, ki nudijo pozavarovanje zavarovateljem izvoznih kreditov s sodelovanjem v pozavarovalnih pogodbah v zasebnem sektorju, ki pokrivajo tržna in netržna tveganja, morajo dokazati, da programi ne vključujejo državne pomoči iz točke 12(f). |
| --- | --- |

(16)

Države Efte, ki nudijo pozavarovanje zavarovateljem izvoznih kreditov s sodelovanjem v pozavarovalnih pogodbah v zasebnem sektorju, ki pokrivajo tržna in netržna tveganja, morajo dokazati, da programi ne vključujejo državne pomoči iz točke 12(f).

| (17) | Državni zavarovatelji lahko pod pogoji iz teh smernic nudijo zavarovanje izvoznih kreditov za začasno netržna tveganja. |
| --- | --- |

(17)

Državni zavarovatelji lahko pod pogoji iz teh smernic nudijo zavarovanje izvoznih kreditov za začasno netržna tveganja.

4.2   Izjeme od opredelitve tržnih tveganj: začasno netržna tveganja

| (18) | Ne glede na opredelitev tržnih tveganj se nekatera komercialna in politična tveganja za kupce, ustanovljene v državah iz Dodatka, v naslednjih primerih štejejo za začasno netržna:






  (a) | če se Nadzorni organ odloči, da bo v skladu z mehanizmom iz oddelka 5.2 eno ali več držav začasno umaknil s seznama držav s tržnimi tveganji iz Dodatka, ker so zmogljivosti trga zasebnih zavarovateljev premajhne, da bi krile vsa ekonomsko upravičljiva tveganja v zadevnih državah; |
| --- | --- | --- |

(18)

Ne glede na opredelitev tržnih tveganj se nekatera komercialna in politična tveganja za kupce, ustanovljene v državah iz Dodatka, v naslednjih primerih štejejo za začasno netržna:

(a)

če se Nadzorni organ odloči, da bo v skladu z mehanizmom iz oddelka 5.2 eno ali več držav začasno umaknil s seznama držav s tržnimi tveganji iz Dodatka, ker so zmogljivosti trga zasebnih zavarovateljev premajhne, da bi krile vsa ekonomsko upravičljiva tveganja v zadevnih državah;

| (b) | če Nadzorni organ po prejemu obvestila države Efte odloči, da so tveganja za mala in srednje velika podjetja, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (7) in katerih skupni letni izvozni promet ne presega 2 milijonov EUR, za izvoznike v državi Efti priglasiteljici začasno netržna; |
| --- | --- |

(b)

če Nadzorni organ po prejemu obvestila države Efte odloči, da so tveganja za mala in srednje velika podjetja, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (7) in katerih skupni letni izvozni promet ne presega 2 milijonov EUR, za izvoznike v državi Efti priglasiteljici začasno netržna;

| (c) | če Nadzorni organ po prejemu obvestila države Efte odloči, da je kritje enega tveganja z obdobjem tveganja vsaj 181 dni in manj kot dve leti za izvoznike v državi Efti priglasiteljici začasno netržno; |
| --- | --- |

(c)

če Nadzorni organ po prejemu obvestila države Efte odloči, da je kritje enega tveganja z obdobjem tveganja vsaj 181 dni in manj kot dve leti za izvoznike v državi Efti priglasiteljici začasno netržno;

| (d) | če Nadzorni organ po prejemu obvestila države Efte odloči, da so zaradi pomanjkanja zavarovanja izvoznih kreditov nekatera tveganja za izvoznike v državi Efti priglasiteljici začasno netržna. |
| --- | --- |

(d)

če Nadzorni organ po prejemu obvestila države Efte odloči, da so zaradi pomanjkanja zavarovanja izvoznih kreditov nekatera tveganja za izvoznike v državi Efti priglasiteljici začasno netržna.

| (19) | Za čim večje zmanjšanje izkrivljanj konkurence na trgu EGP lahko tveganja, ki v skladu s točko 18 veljajo za začasno netržna, krijejo državni zavarovatelji, če so izpolnjeni pogoji iz oddelka 4.3. |
| --- | --- |

(19)

Za čim večje zmanjšanje izkrivljanj konkurence na trgu EGP lahko tveganja, ki v skladu s točko 18 veljajo za začasno netržna, krijejo državni zavarovatelji, če so izpolnjeni pogoji iz oddelka 4.3.

4.3   Pogoji za nudenje zavarovanja za začasno netržna tveganja

4.3.1   Kakovost kritja

| (20) | Kakovost kritja, ki ga zagotavljajo državni zavarovatelji, mora biti skladna s tržnimi standardi. Predvsem se lahko krijejo samo ekonomsko upravičljiva tveganja, se pravi tveganja, ki so sprejemljiva na podlagi trdnih načel zavarovanja. Najvišji odstotek kritja znaša 95 % za komercialna in politična tveganja, čakalni rok za odškodninske zahtevke pa mora biti najmanj 90 dni. |
| --- | --- |

(20)

Kakovost kritja, ki ga zagotavljajo državni zavarovatelji, mora biti skladna s tržnimi standardi. Predvsem se lahko krijejo samo ekonomsko upravičljiva tveganja, se pravi tveganja, ki so sprejemljiva na podlagi trdnih načel zavarovanja. Najvišji odstotek kritja znaša 95 % za komercialna in politična tveganja, čakalni rok za odškodninske zahtevke pa mora biti najmanj 90 dni.

4.3.2   Načela zavarovanja

| (21) | Ocena tveganj mora vedno temeljiti na trdnih načelih zavarovanja. V skladu s tem tveganje finančno nezanesljivih transakcij ne pride v poštev za kritje v okviru javno podprtih shem. Merila sprejemljivosti tveganja morajo biti po teh načelih nedvoumna. Če poslovni odnos že obstaja, morajo imeti izvozniki pozitivne izkušnje s trgovanjem in/ali plačili. Kupci morajo imeti čisto kartoteko, kar zadeva odškodninske zahtevke, verjetnost neplačila mora biti sprejemljiva, prav tako pa tudi njihova notranja in/ali zunanja bonitetna ocena. |
| --- | --- |

(21)

Ocena tveganj mora vedno temeljiti na trdnih načelih zavarovanja. V skladu s tem tveganje finančno nezanesljivih transakcij ne pride v poštev za kritje v okviru javno podprtih shem. Merila sprejemljivosti tveganja morajo biti po teh načelih nedvoumna. Če poslovni odnos že obstaja, morajo imeti izvozniki pozitivne izkušnje s trgovanjem in/ali plačili. Kupci morajo imeti čisto kartoteko, kar zadeva odškodninske zahtevke, verjetnost neplačila mora biti sprejemljiva, prav tako pa tudi njihova notranja in/ali zunanja bonitetna ocena.

4.3.3   Ustrezno oblikovanje cen

| (22) | Prevzem tveganja na podlagi pogodbe o zavarovanju izvoznih kreditov se mora nadomestiti z ustrezno premijo. Da se čim bolj omeji izrinjanje zasebnih zavarovateljev kreditov, morajo biti povprečne premije v okviru javno podprtih shem višje od povprečnih premij, ki jih zasebni zavarovatelji kreditov zaračunajo za podobna tveganja. Ta zahteva zagotavlja postopno odpravljanje posredovanja države, ker bodo višje premije zagotovile, da se izvozniki vrnejo k zasebnim zavarovateljem kreditov, takoj ko jim bodo to dopuščali tržni pogoji in bodo tveganja spet postala tržna. |
| --- | --- |

(22)

Prevzem tveganja na podlagi pogodbe o zavarovanju izvoznih kreditov se mora nadomestiti z ustrezno premijo. Da se čim bolj omeji izrinjanje zasebnih zavarovateljev kreditov, morajo biti povprečne premije v okviru javno podprtih shem višje od povprečnih premij, ki jih zasebni zavarovatelji kreditov zaračunajo za podobna tveganja. Ta zahteva zagotavlja postopno odpravljanje posredovanja države, ker bodo višje premije zagotovile, da se izvozniki vrnejo k zasebnim zavarovateljem kreditov, takoj ko jim bodo to dopuščali tržni pogoji in bodo tveganja spet postala tržna.

| (23) | Oblikovanje cen velja za ustrezno, če se zaračuna najnižja premija (8) (premija varnega pristana) za ustrezne kategorije tveganja kupcev (9), kot so določene v spodnji tabeli. Premija varnega pristana se uporablja, razen če države Efte dokažejo, da te stopnje niso ustrezne za zadevna tveganja. Za celotni obseg poslov mora kategorija tveganja ustrezati povprečnemu tveganju kupcev, ki jih krije polica.






  Kategorija tveganja | Letna premija za tveganje (10)

  (odstotek zavarovane vsote) |
| --- | --- | --- |
| Odlično (11) | 0,2–0,4 |
| Dobro (12) | 0,41–0,9 |
| Zadostno (13) | 0,91–2,3 |
| Šibko (14) | 2,31–4,5 |

(23)

Oblikovanje cen velja za ustrezno, če se zaračuna najnižja premija (8) (premija varnega pristana) za ustrezne kategorije tveganja kupcev (9), kot so določene v spodnji tabeli. Premija varnega pristana se uporablja, razen če države Efte dokažejo, da te stopnje niso ustrezne za zadevna tveganja. Za celotni obseg poslov mora kategorija tveganja ustrezati povprečnemu tveganju kupcev, ki jih krije polica.

Kategorija tveganja

Letna premija za tveganje (10)

(odstotek zavarovane vsote)

Odlično (11)

0,2–0,4

Dobro (12)

0,41–0,9

Zadostno (13)

0,91–2,3

Šibko (14)

2,31–4,5

| (24) | Pri sozavarovanju, kvotnem pozavarovanju in dodatnem kritju velja oblikovanje cen za ustrezno le, če je zaračunana premija vsaj 30 % višja od premije za (začetno) kritje, ki ga zagotovi zasebni zavarovatelj kreditov. |
| --- | --- |

(24)

Pri sozavarovanju, kvotnem pozavarovanju in dodatnem kritju velja oblikovanje cen za ustrezno le, če je zaračunana premija vsaj 30 % višja od premije za (začetno) kritje, ki ga zagotovi zasebni zavarovatelj kreditov.

| (25) | Da je oblikovanje cen ustrezno, je treba premiji za tveganje prišteti upravni prispevek, ne glede na trajanje pogodbe. |
| --- | --- |

(25)

Da je oblikovanje cen ustrezno, je treba premiji za tveganje prišteti upravni prispevek, ne glede na trajanje pogodbe.

4.3.4.   Preglednost in poročanje

| (26) | Države Efte morajo sheme, uvedene za tveganja, ki v skladu s točko 18 veljajo za začasno netržna, objaviti na spletnih straneh državnih zavarovateljev ter pri tem navesti vse veljavne pogoje. |
| --- | --- |

(26)

Države Efte morajo sheme, uvedene za tveganja, ki v skladu s točko 18 veljajo za začasno netržna, objaviti na spletnih straneh državnih zavarovateljev ter pri tem navesti vse veljavne pogoje.

| (27) | Nadzornemu organu morajo predložiti letna poročila o tveganjih, ki v skladu s točko 18 veljajo za začasno netržna in jih krijejo državni zavarovatelji. To morajo storiti najpozneje do 31. julija leta, ki sledi posredovanju. |
| --- | --- |

(27)

Nadzornemu organu morajo predložiti letna poročila o tveganjih, ki v skladu s točko 18 veljajo za začasno netržna in jih krijejo državni zavarovatelji. To morajo storiti najpozneje do 31. julija leta, ki sledi posredovanju.

| (28) | V poročilu morajo biti zajete informacije o uporabi vseh shem, na primer o celotnem obsegu odobrenih kreditnih limitov, zavarovanih poslih, zaračunanih premijah, zabeleženih in plačanih terjatvah, izterjanih zneskih ter administrativnih stroških sheme. Nadzorni organ bo ta poročila objavil na svoji spletni strani. |
| --- | --- |

(28)

V poročilu morajo biti zajete informacije o uporabi vseh shem, na primer o celotnem obsegu odobrenih kreditnih limitov, zavarovanih poslih, zaračunanih premijah, zabeleženih in plačanih terjatvah, izterjanih zneskih ter administrativnih stroških sheme. Nadzorni organ bo ta poročila objavil na svoji spletni strani.

5   Postopkovna vprašanja

5.1   Splošna načela

| (29) | Tveganja iz točke 18(a) lahko pod pogoji iz oddelka 4.3 krijejo državni zavarovatelji. V takem primeru ni treba obvestiti Nadzornega organa. |
| --- | --- |

(29)

Tveganja iz točke 18(a) lahko pod pogoji iz oddelka 4.3 krijejo državni zavarovatelji. V takem primeru ni treba obvestiti Nadzornega organa.

| (30) | Tveganja iz točk 18(b), (c) in (d) lahko krijejo državni zavarovatelji pod pogoji iz oddelka 4.3, potem ko so o tem obvestili Nadzorni organ in se je ta strinjal. |
| --- | --- |

(30)

Tveganja iz točk 18(b), (c) in (d) lahko krijejo državni zavarovatelji pod pogoji iz oddelka 4.3, potem ko so o tem obvestili Nadzorni organ in se je ta strinjal.

| (31) | Če kateri od pogojev iz oddelka 4.3 ni izpolnjen, to ne pomeni, da se zavarovanje izvoznih kreditov ali zavarovalna shema samodejno prepove. Če želi država Efte odstopati od katerega od teh pogojev ali če obstaja kakršen koli dvom o tem, ali načrtovana shema zavarovanja izvoznih kreditov izpolnjuje pogoje iz teh smernic, jo mora priglasiti Nadzornemu organu. |
| --- | --- |

(31)

Če kateri od pogojev iz oddelka 4.3 ni izpolnjen, to ne pomeni, da se zavarovanje izvoznih kreditov ali zavarovalna shema samodejno prepove. Če želi država Efte odstopati od katerega od teh pogojev ali če obstaja kakršen koli dvom o tem, ali načrtovana shema zavarovanja izvoznih kreditov izpolnjuje pogoje iz teh smernic, jo mora priglasiti Nadzornemu organu.

| (32) | Analiza v skladu s pravili o državni pomoči ne vpliva na skladnost določenega ukrepa z drugimi določbami Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(32)

Analiza v skladu s pravili o državni pomoči ne vpliva na skladnost določenega ukrepa z drugimi določbami Sporazuma EGP.

5.2   Sprememba seznama držav s tržnimi tveganji

| (33) | Pri odločanju o tem, ali nezadostne zasebne zmogljivosti upravičujejo začasno odstranitev države s seznama držav s tržnimi tveganji v skladu s točko 18(a), bo Nadzorni organ upošteval naslednje dejavnike (po prednostnem vrstnem redu):






  (a) | zmanjšanje zmogljivosti zasebnih zavarovateljev kreditov: zlasti odločitev večjega zavarovatelja, da ne bo kril tveganj za kupce v zadevni državi, občutno zmanjšanje skupne zavarovane vsote ali občutno zmanjšanje deleža sprejemljivih poslov za zadevno državo v obdobju šest mesecev; |
| --- | --- | --- |

(33)

Pri odločanju o tem, ali nezadostne zasebne zmogljivosti upravičujejo začasno odstranitev države s seznama držav s tržnimi tveganji v skladu s točko 18(a), bo Nadzorni organ upošteval naslednje dejavnike (po prednostnem vrstnem redu):

(a)

zmanjšanje zmogljivosti zasebnih zavarovateljev kreditov: zlasti odločitev večjega zavarovatelja, da ne bo kril tveganj za kupce v zadevni državi, občutno zmanjšanje skupne zavarovane vsote ali občutno zmanjšanje deleža sprejemljivih poslov za zadevno državo v obdobju šest mesecev;

| (b) | poslabšanje bonitetnih ocen državnega sektorja: zlasti nenadne spremembe bonitetnih ocen v obdobju šest mesecev, na primer večkratno znižanje ocene s strani neodvisnih bonitetnih agencij, ali veliko povečanje razmika kreditne zamenjave; |
| --- | --- |

(b)

poslabšanje bonitetnih ocen državnega sektorja: zlasti nenadne spremembe bonitetnih ocen v obdobju šest mesecev, na primer večkratno znižanje ocene s strani neodvisnih bonitetnih agencij, ali veliko povečanje razmika kreditne zamenjave;

| (c) | poslabšanje uspešnosti podjetniškega sektorja: zlasti hitro povečanje plačilne nesposobnosti zadevne države v obdobju šest mesecev. |
| --- | --- |

(c)

poslabšanje uspešnosti podjetniškega sektorja: zlasti hitro povečanje plačilne nesposobnosti zadevne države v obdobju šest mesecev.

| (34) | Če postanejo tržne zmogljivosti premajhne za kritje vseh ekonomsko upravičljivih tveganj, lahko Nadzorni organ na pisno zahtevo države Efte ali na lastno pobudo spremeni seznam držav s tržnimi tveganji. |
| --- | --- |

(34)

Če postanejo tržne zmogljivosti premajhne za kritje vseh ekonomsko upravičljivih tveganj, lahko Nadzorni organ na pisno zahtevo države Efte ali na lastno pobudo spremeni seznam držav s tržnimi tveganji.

| (35) | Če namerava Nadzorni organ spremeniti seznam držav s tržnimi tveganji iz Dodatka, se mora posvetovati z državami Efte, zasebnimi zavarovatelji kreditov in zainteresiranimi stranmi ter pridobiti informacije od njih. Podatke o posvetovanju in vrsti informacij, ki jih potrebuje, objavi na svoji spletni strani. Obdobje posvetovanja običajno ne presega 20 delovnih dni. Če se Nadzorni organ na podlagi zbranih informacij odloči, da bo spremenil seznam držav s tržnimi tveganji, o tem pisno obvesti države Efte, svojo odločitev pa objavi tudi na svoji spletni strani. |
| --- | --- |

(35)

Če namerava Nadzorni organ spremeniti seznam držav s tržnimi tveganji iz Dodatka, se mora posvetovati z državami Efte, zasebnimi zavarovatelji kreditov in zainteresiranimi stranmi ter pridobiti informacije od njih. Podatke o posvetovanju in vrsti informacij, ki jih potrebuje, objavi na svoji spletni strani. Obdobje posvetovanja običajno ne presega 20 delovnih dni. Če se Nadzorni organ na podlagi zbranih informacij odloči, da bo spremenil seznam držav s tržnimi tveganji, o tem pisno obvesti države Efte, svojo odločitev pa objavi tudi na svoji spletni strani.

| (36) | Začasna odstranitev države s seznama držav s tržnimi tveganji je veljavna vsaj 12 mesecev. Zavarovalne police, ki se nanašajo na državo, ki je bila začasno odstranjena s seznama, sklenjene v tem času, so lahko veljavne največ 180 dni po datumu prenehanja veljavnosti začasne odstranitve. Po tem datumu ni mogoče podpisati novih zavarovalnih polic. Tri mesece pred potekom začasne odstranitve bo Nadzorni organ proučil, ali naj podaljša odstranitev zadevne države s seznama. Če Nadzorni organ sklene, da so tržne zmogljivosti ob upoštevanju dejavnikov iz točke 33 še vedno premajhne za kritje vseh ekonomsko upravičljivih tveganj, lahko v skladu s točko 35 podaljša začasno odstranitev države s seznama. |
| --- | --- |

(36)

Začasna odstranitev države s seznama držav s tržnimi tveganji je veljavna vsaj 12 mesecev. Zavarovalne police, ki se nanašajo na državo, ki je bila začasno odstranjena s seznama, sklenjene v tem času, so lahko veljavne največ 180 dni po datumu prenehanja veljavnosti začasne odstranitve. Po tem datumu ni mogoče podpisati novih zavarovalnih polic. Tri mesece pred potekom začasne odstranitve bo Nadzorni organ proučil, ali naj podaljša odstranitev zadevne države s seznama. Če Nadzorni organ sklene, da so tržne zmogljivosti ob upoštevanju dejavnikov iz točke 33 še vedno premajhne za kritje vseh ekonomsko upravičljivih tveganj, lahko v skladu s točko 35 podaljša začasno odstranitev države s seznama.

5.3   Obveznost priglasitve za izjeme v točki 18(b) in (c)

| (37) | Iz podatkov, ki so trenutno na voljo Nadzornemu organu, je razvidno, da za tveganja iz točke 18(b) in (c) morda obstaja tržna vrzel, zato so ta tveganja netržna (15). Vendar pa je treba upoštevati, da vse članice EGP nimajo pomanjkljivega kritja in da se stanje sčasoma lahko spremeni, če bi se začel zasebni sektor zanimati za ta segment trga. Posredovanje države se lahko dovoli le za tveganja, ki jih trg sicer ne bi kril. |
| --- | --- |

(37)

Iz podatkov, ki so trenutno na voljo Nadzornemu organu, je razvidno, da za tveganja iz točke 18(b) in (c) morda obstaja tržna vrzel, zato so ta tveganja netržna (15). Vendar pa je treba upoštevati, da vse članice EGP nimajo pomanjkljivega kritja in da se stanje sčasoma lahko spremeni, če bi se začel zasebni sektor zanimati za ta segment trga. Posredovanje države se lahko dovoli le za tveganja, ki jih trg sicer ne bi kril.

| (38) | Zato mora država Efte, ki želi kriti tveganja iz točke 18(b) ali (c), v skladu s Protokolom 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču obvestiti Nadzorni organ in dokazati, da je stopila v stik z glavnimi zavarovatelji in posredniki v navedeni državi Efte (16) in jim dala priložnost, da dokažejo, da je v državi na voljo kritje za zadevna tveganja. Če zadevni zavarovatelji kreditov državi Efti ali Nadzornemu organu ne posredujejo informacij o pogojih kritja in zavarovani vsoti za vrsto tveganj, ki jih država Efta želi kriti, v 30 dneh od datuma, ko od države Efte prejmejo zahtevo po teh informacijah, ali če iz posredovanih informacij ni razvidno, da je v tej državi Efti na voljo kritje za zadevna tveganja, bo Nadzorni organ tveganja obravnaval kot začasno netržna. |
| --- | --- |

(38)

Zato mora država Efte, ki želi kriti tveganja iz točke 18(b) ali (c), v skladu s Protokolom 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču obvestiti Nadzorni organ in dokazati, da je stopila v stik z glavnimi zavarovatelji in posredniki v navedeni državi Efte (16) in jim dala priložnost, da dokažejo, da je v državi na voljo kritje za zadevna tveganja. Če zadevni zavarovatelji kreditov državi Efti ali Nadzornemu organu ne posredujejo informacij o pogojih kritja in zavarovani vsoti za vrsto tveganj, ki jih država Efta želi kriti, v 30 dneh od datuma, ko od države Efte prejmejo zahtevo po teh informacijah, ali če iz posredovanih informacij ni razvidno, da je v tej državi Efti na voljo kritje za zadevna tveganja, bo Nadzorni organ tveganja obravnaval kot začasno netržna.

5.4   Obveznost priglasitve v drugih primerih

| (39) | V primerih iz točke 18(d) mora zadevna država Efta v svojem obvestilu Nadzornemu organu v skladu s Protokolom 3 k Pogodbi o nadzornem organu in sodišču dokazati, da kritje za izvoznike v tej državi Efti ni na voljo zaradi pretresov na področju ponudbe na trgu zasebnega zavarovanja, zlasti umika večjega zavarovatelja kreditov iz zadevne države Efte, zmanjšanja zmogljivosti ali omejenega obsega produktov v primerjavi z drugimi državami Efte. |
| --- | --- |

(39)

V primerih iz točke 18(d) mora zadevna država Efta v svojem obvestilu Nadzornemu organu v skladu s Protokolom 3 k Pogodbi o nadzornem organu in sodišču dokazati, da kritje za izvoznike v tej državi Efti ni na voljo zaradi pretresov na področju ponudbe na trgu zasebnega zavarovanja, zlasti umika večjega zavarovatelja kreditov iz zadevne države Efte, zmanjšanja zmogljivosti ali omejenega obsega produktov v primerjavi z drugimi državami Efte.

6   Začetek uporabe in trajanje

| (40) | Nadzorni organ bo uporabljal načela iz teh smernic od dneva njihovega sprejetja do 31. decembra 2018. |
| --- | --- |

(40)

Nadzorni organ bo uporabljal načela iz teh smernic od dneva njihovega sprejetja do 31. decembra 2018.

---

(1)  Te smernice ustrezajo Sporočilu Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov, 6.12.2012 (UL C 392, 19.12.2012, str. 1).

(2)  UL L 120, 23.4.1998, str. 27 in Dopolnilo EGP št. 16, 23.4.1998, str. 1.

(3)  UL L 30, 31.1.2002, str. 52 in Dopolnilo EGP št. 7, 31.1.2002, str. 1.

(4)  UL L 228, 16.8.1973, str. 3, glej točko 2 Priloge IX k Sporazumu EGP.

(5)  Sodišče je v zadevi Kraljevina Belgija proti Komisiji Evropskih skupnosti (C-142/87) izreklo sodbo, da lahko na konkurenco in trgovino znotraj Unije ne vpliva le pomoč za izvoz znotraj Unije, ampak tudi pomoč za izvoz izven Unije. Zavarovatelji izvoznih kreditov zavarujejo obe vrsti poslovanja in pomoč obojemu lahko torej vpliva na konkurenco in trgovino znotraj Unije.

(6)  Direktiva Sveta 91/674/ES z dne 19. decembra 1991 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih zavarovalnic (UL L 374, 31.12.1991, str. 7), kakor je bila za namene Sporazuma EGP posodobljena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 7/94 (UL L 160, 28.6.1994; Dopolnilo EGP št. 17, 28.6.1994).

(7)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

(8)  Za vsako kategorijo tveganja je bil obseg premije varnega pristana določen na podlagi enoletne zamenjave kreditnega tveganja na podlagi sestavljene bonitetne ocene, ki vsebuje ocene vseh treh glavnih bonitetnih agencij (Standard & Poor's, Moody's in Fitch) za zadnjih pet let (2007–2011), ob predpostavki, da znaša povprečna stopnja povračila za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov 40 %. Obsegi so bili pozneje določeni neprekinjeno, da se bolje upošteva dejstvo, da se premije za tveganje sčasoma spreminjajo.

(9)  Kategorije tveganja kupcev temeljijo na bonitetnih ocenah. Bonitetnih ocen ni treba prevzeti po bonitetnih agencijah. Prav tako so sprejemljivi nacionalni sistemi za ocenjevanje kreditne sposobnosti ali sistemi za ocenjevanje, ki jih uporabljajo banke. Za družbe brez javne bonitetne ocene je mogoče določiti bonitetno oceno na podlagi preverljivih podatkov.

(10)  Premijo varnega pristana za 30-dnevno zavarovalniško pogodbo je mogoče izračunati, če se letno premijo za tveganje deli z 12.

(11)  Kategorija tveganja „odlično“ vključuje tveganja, ekvivalentna bonitetnim ocenam AAA, AA+, AA, AA–, A+, A, A– agencije Standard & Poor's.

(12)  Kategorija tveganja „dobro“ vključuje tveganja, ekvivalentna bonitetnim ocenam BBB+, BBB ali BBB– agencije Standard & Poor's.

(13)  Kategorija tveganja „zadostno“ vključuje tveganja, ekvivalentna bonitetnim ocenam BB+, BB ali BB– agencije Standard & Poor's.

(14)  Kategorija tveganja „šibko“ vključuje tveganja, ekvivalentna bonitetnim ocenam B+, B ali B– agencije Standard & Poor's.

(15)  Glej odstavek 37 Sporočila Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov, 6.12.2012 (UL C 392, 19.12.2012, str. 1).

(16)  Zavarovatelji in posredniki, s katerimi stopijo države v stik, morajo biti reprezentativni glede na produkte, ki jih ponujajo (na primer specializirani ponudniki na področju kritja enega tveganja), in velikost trga, ki ga pokrivajo (na primer skupaj predstavljajo vsaj 50 % trga).

Dodatek

Seznam držav s tržnimi tveganji

| | Vse države članice EU in države EGP-Efte |
| --- | --- |

Vse države članice EU in države EGP-Efte

| | Avstralija |
| --- | --- |

Avstralija

| | Kanada |
| --- | --- |

Kanada

| | Japonska |
| --- | --- |

Japonska

| | Nova Zelandija |
| --- | --- |

Nova Zelandija

| | Švica |
| --- | --- |

Švica

| | Združene države Amerike |
| --- | --- |

Združene države Amerike

---

| 19.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/63

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 258/13/COL

z dne 19. junija 2013

o zaključku formalnega postopka preiskave o prodaji pravice občine Narvik do električne energije po znižani ceni družbi Narvik Energi AS (v nadaljnjem besedilu: družba NEAS) (Norveška)

NADZORNI ORGAN EFTE (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) JE –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) ter zlasti členov od 61 do 63 in Protokola 26,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču) ter zlasti člena 24 Sporazuma,

OB UPOŠTEVANJU Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3), zlasti členov 7(2) ter 13(1) dela II,

PO POZIVU vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

1.   Postopek

| (1) | Z dopisom z dne 7. januarja 2009 je bila vložena pritožba proti občini Narvik (v nadaljnjem besedilu: občina Narvik ali občina) v zvezi s prodajo pravice občine Narvik do električne energije po znižani ceni družbi Narvik Energi AS (v nadaljnjem besedilu: družba NEAS). Nadzorni organ je dopis prejel in evidentiral 14. januarja 2009 (2). Nadzorni organ je z dopisom z dne 16. julija 2009 (3) od norveških organov zahteval dodatne informacije. Norveški organi so v dopisu z dne 2. oktobra 2009 (4) poslali zahtevane informacije. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 7. januarja 2009 je bila vložena pritožba proti občini Narvik (v nadaljnjem besedilu: občina Narvik ali občina) v zvezi s prodajo pravice občine Narvik do električne energije po znižani ceni družbi Narvik Energi AS (v nadaljnjem besedilu: družba NEAS). Nadzorni organ je dopis prejel in evidentiral 14. januarja 2009 (2). Nadzorni organ je z dopisom z dne 16. julija 2009 (3) od norveških organov zahteval dodatne informacije. Norveški organi so v dopisu z dne 2. oktobra 2009 (4) poslali zahtevane informacije.

| (2) | Nadzorni organ je s sprejetjem Odločbe št. 393/11/COL (v nadaljnjem besedilu: Odločba 393/11/COL) 14. decembra 2011 začel postopek na podlagi člena 1(2) dela I Protokola 3 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču. Norveški organi so v dopisu z dne 23. februarja 2012 (5) predložili pripombe k Odločbi. |
| --- | --- |

(2)

Nadzorni organ je s sprejetjem Odločbe št. 393/11/COL (v nadaljnjem besedilu: Odločba 393/11/COL) 14. decembra 2011 začel postopek na podlagi člena 1(2) dela I Protokola 3 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču. Norveški organi so v dopisu z dne 23. februarja 2012 (5) predložili pripombe k Odločbi.

| (3) | Odločba je bila dne 26. aprila 2012 objavljena v Uradnem listu Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu
   (6). Nadzorni organ je v elektronskem sporočilu z dne 25. maja 2012 (7) prejel pripombe zainteresirane strani. Nadzorni organ je z elektronskim sporočilom z dne 28. junija 2012 (8) te pripombe posredoval norveškim organom. Norveški organi so v dopisu z dne 30. novembra 2012 (9) predložili nadaljnje informacije. |
| --- | --- |

(3)

Odločba je bila dne 26. aprila 2012 objavljena v Uradnem listu Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu
   (6). Nadzorni organ je v elektronskem sporočilu z dne 25. maja 2012 (7) prejel pripombe zainteresirane strani. Nadzorni organ je z elektronskim sporočilom z dne 28. junija 2012 (8) te pripombe posredoval norveškim organom. Norveški organi so v dopisu z dne 30. novembra 2012 (9) predložili nadaljnje informacije.

2.   Pritožba

| (4) | Pritožnik trdi, da je občina Narvik s podpisom pogodbe z družbo NEAS o prodaji 128 GWh električne energije po letni znižani ceni v obdobju 50,5 let prodala svoje pravice za nakup električne energije po ceni, ki je precej pod tržno, zato je družba NEAS pridobila nezakonito državno pomoč. |
| --- | --- |

(4)

Pritožnik trdi, da je občina Narvik s podpisom pogodbe z družbo NEAS o prodaji 128 GWh električne energije po letni znižani ceni v obdobju 50,5 let prodala svoje pravice za nakup električne energije po ceni, ki je precej pod tržno, zato je družba NEAS pridobila nezakonito državno pomoč.

| (5) | Pritožnik še trdi, da je občinski svet občine Narvik sprejel odločitev o sklenitvi pogodbe na podlagi nepravilnih in/ali nepopolnih informacij. Preden je občinski svet sprejel odločitev o sklenitvi pogodbe, mu domnevno niso bila razkrita strokovna poročila, ki so kritična do trajanja pogodbe, prav tako pa mu domnevno ni bilo razkrito, da je določanje tržne cene elektrike težavno. |
| --- | --- |

(5)

Pritožnik še trdi, da je občinski svet občine Narvik sprejel odločitev o sklenitvi pogodbe na podlagi nepravilnih in/ali nepopolnih informacij. Preden je občinski svet sprejel odločitev o sklenitvi pogodbe, mu domnevno niso bila razkrita strokovna poročila, ki so kritična do trajanja pogodbe, prav tako pa mu domnevno ni bilo razkrito, da je določanje tržne cene elektrike težavno.

3.   Norveška ureditev koncesij za električno energijo

| (6) | Na Norveškem je za upravljanje velikih hidroelektrarn ponavadi potrebna koncesija. Hidroelektrarne, ki imajo koncesije za izkoriščanje slapov, morajo določeno količino svoje letne proizvodnje obvezno prodati občini, v kateri se nahajajo. Količina elektrike, do nakupa katere je občina upravičena, se imenuje električna energija po znižani ceni. Ta sistem je določen v oddelku 2(12) Zakona o industrijskih licencah (10) in v oddelku 12(15) Zakona o urejanju pravic do uporabe slapov (11). |
| --- | --- |

(6)

Na Norveškem je za upravljanje velikih hidroelektrarn ponavadi potrebna koncesija. Hidroelektrarne, ki imajo koncesije za izkoriščanje slapov, morajo določeno količino svoje letne proizvodnje obvezno prodati občini, v kateri se nahajajo. Količina elektrike, do nakupa katere je občina upravičena, se imenuje električna energija po znižani ceni. Ta sistem je določen v oddelku 2(12) Zakona o industrijskih licencah (10) in v oddelku 12(15) Zakona o urejanju pravic do uporabe slapov (11).

| (7) | Pravna utemeljitev se glasi tako, da mora biti občinam zagotovljena zadostna dobava elektrike po pravični ceni, zato je količina električne energije po znižani ceni določena na podlagi splošnih potreb po električni energiji vsake posamezne občine (12) in lahko dosega deset odstotkov letne proizvodnje elektrarne. Vendar pa občine pri načinu, na katerega izkoriščajo električno energijo po znižani ceni, niso omejene. Zato jo lahko po lastni presoji uporabljajo, prodajajo ali razporedijo kako drugače. |
| --- | --- |

(7)

Pravna utemeljitev se glasi tako, da mora biti občinam zagotovljena zadostna dobava elektrike po pravični ceni, zato je količina električne energije po znižani ceni določena na podlagi splošnih potreb po električni energiji vsake posamezne občine (12) in lahko dosega deset odstotkov letne proizvodnje elektrarne. Vendar pa občine pri načinu, na katerega izkoriščajo električno energijo po znižani ceni, niso omejene. Zato jo lahko po lastni presoji uporabljajo, prodajajo ali razporedijo kako drugače.

| (8) | Iz te pravice ne sledi, da so občine kakor koli obvezane k nakupu električne energije po znižani ceni. Za koncesije, podeljene pred letom 1983, na splošno velja določilo, da občina izgubi pravico do električne energije po znižani ceni v prihodnosti, če se izkoriščanju pravice do nje enkrat odreče. |
| --- | --- |

(8)

Iz te pravice ne sledi, da so občine kakor koli obvezane k nakupu električne energije po znižani ceni. Za koncesije, podeljene pred letom 1983, na splošno velja določilo, da občina izgubi pravico do električne energije po znižani ceni v prihodnosti, če se izkoriščanju pravice do nje enkrat odreče.

| (9) | Zakonodaja določa dva načina oblikovanja cen za električno energijo po znižani ceni: prvi je namenjen koncesijam, podeljenim pred 10. aprilom 1959, drugi pa koncesijam, podeljenim 10. aprila 1959 ali pozneje. |
| --- | --- |

(9)

Zakonodaja določa dva načina oblikovanja cen za električno energijo po znižani ceni: prvi je namenjen koncesijam, podeljenim pred 10. aprilom 1959, drugi pa koncesijam, podeljenim 10. aprila 1959 ali pozneje.

| (10) | Za koncesije, podeljene pred 10. aprilom 1959, se znižana cena električne energije izračuna kot funkcija razmerja med stroški in ceno posamezne elektrarne, temu pa se doda premija v višini 20 %. Ta model se še uporablja pri koncesijah, podeljenih pred 10. aprilom 1959 (v nadaljnjem besedilu: model cene glede na stroške). Električna energija po znižani ceni, prodana po tem modelu oblikovanja cen, se v nadaljnjem besedilu imenuje „električna energija po ceni glede na stroške“. |
| --- | --- |

(10)

Za koncesije, podeljene pred 10. aprilom 1959, se znižana cena električne energije izračuna kot funkcija razmerja med stroški in ceno posamezne elektrarne, temu pa se doda premija v višini 20 %. Ta model se še uporablja pri koncesijah, podeljenih pred 10. aprilom 1959 (v nadaljnjem besedilu: model cene glede na stroške). Električna energija po znižani ceni, prodana po tem modelu oblikovanja cen, se v nadaljnjem besedilu imenuje „električna energija po ceni glede na stroške“.

| (11) | Za koncesije, podeljene po 10. aprilu 1959, znižano ceno električne energije določa Ministrstvo za nafto in energijo na podlagi povprečne cene za reprezentativni vzorec hidroelektrarn po vsej državi. Ta način oblikovanja cen se v nadaljnjem besedilu imenuje „cena ministrstva“. Električna energija po znižani ceni, prodana po tem modelu oblikovanja cen, se v nadaljnjem besedilu imenuje „električna energija po ceni ministrstva“. |
| --- | --- |

(11)

Za koncesije, podeljene po 10. aprilu 1959, znižano ceno električne energije določa Ministrstvo za nafto in energijo na podlagi povprečne cene za reprezentativni vzorec hidroelektrarn po vsej državi. Ta način oblikovanja cen se v nadaljnjem besedilu imenuje „cena ministrstva“. Električna energija po znižani ceni, prodana po tem modelu oblikovanja cen, se v nadaljnjem besedilu imenuje „električna energija po ceni ministrstva“.

| (12) | Zakon o industrijskih licencah določa, da norveška Direkcija za vodne vire in vodno energijo (v nadaljnjem besedilu: DVV) lahko pravico občin do električne energije po znižani ceni ponovno prouči 20 let po tem, ko je bila podeljena (13). Norveški organi so pojasnili, da lahko DVV v postopku proučitve natančneje določi količino električne energije po znižani ceni, vendar ne more občutneje spremeniti pravice občine do električne energije po znižani ceni. Rok proučitve večine pravic občine Narvik do električne energije po znižani ceni je v letu 2019. |
| --- | --- |

(12)

Zakon o industrijskih licencah določa, da norveška Direkcija za vodne vire in vodno energijo (v nadaljnjem besedilu: DVV) lahko pravico občin do električne energije po znižani ceni ponovno prouči 20 let po tem, ko je bila podeljena (13). Norveški organi so pojasnili, da lahko DVV v postopku proučitve natančneje določi količino električne energije po znižani ceni, vendar ne more občutneje spremeniti pravice občine do električne energije po znižani ceni. Rok proučitve večine pravic občine Narvik do električne energije po znižani ceni je v letu 2019.

| (13) | Stroške dovajanja električne energije po znižani ceni v omrežje nosijo občine. |
| --- | --- |

(13)

Stroške dovajanja električne energije po znižani ceni v omrežje nosijo občine.

4.   Električna energija po znižani ceni v občini Narvik

| (14) | Občina Narvik je letno v skupni vrednosti upravičena do približno 128 GWh električne energije po znižani ceni, od česar je cena približno 116,3 GWh oblikovana v skladu z načinom cene ministrstva, cena približno 11,7 GWh preostale električne energije pa je oblikovana v skladu z načinom cene glede na stroške. Norveški organi so pojasnili, da je cena ministrstva v letu 2000 znašala približno 0,10 NOK in da se je ustrezna cena glede na stroške za Håkvik in Nygård v letu 2000 gibala med 0,14 NOK in 0,178 NOK.








  Lastnik elektrarne v času transakcije | Elektrarna | Približno GWh/leto | Način oblikovanja cen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NEAS | Håkvik in Nygård | 11,7 | Cena glede na stroške |
| NEAS | Taraldsvik | 1,0 | Cena ministrstva |
| Nordkraft | Sildvik | 20,9 | Cena ministrstva |
| Statkraft | Skjomen, Båtsvann in Norddalen | 94,4 | Cena ministrstva |

(14)

Občina Narvik je letno v skupni vrednosti upravičena do približno 128 GWh električne energije po znižani ceni, od česar je cena približno 116,3 GWh oblikovana v skladu z načinom cene ministrstva, cena približno 11,7 GWh preostale električne energije pa je oblikovana v skladu z načinom cene glede na stroške. Norveški organi so pojasnili, da je cena ministrstva v letu 2000 znašala približno 0,10 NOK in da se je ustrezna cena glede na stroške za Håkvik in Nygård v letu 2000 gibala med 0,14 NOK in 0,178 NOK.

Lastnik elektrarne v času transakcije

Elektrarna

Približno GWh/leto

Način oblikovanja cen

NEAS

Håkvik in Nygård

11,7

Cena glede na stroške

NEAS

Taraldsvik

1,0

Cena ministrstva

Nordkraft

Sildvik

20,9

Cena ministrstva

Statkraft

Skjomen, Båtsvann in Norddalen

94,4

Cena ministrstva

5.   Narvik Energi AS (družba NEAS)

| (15) | Družba NEAS je v občini Narvik v okrožju Nordland. Proizvaja in prodaja električno energijo. Do leta 2001 je bila družba NEAS v 100-odstotni lasti občine Narvik. Leta 2001 je občina Narvik prodala 49,99 % svojega deleža dvema energetskima družbama, Vesterålskraft AS in Hålogalandskraft AS. |
| --- | --- |

(15)

Družba NEAS je v občini Narvik v okrožju Nordland. Proizvaja in prodaja električno energijo. Do leta 2001 je bila družba NEAS v 100-odstotni lasti občine Narvik. Leta 2001 je občina Narvik prodala 49,99 % svojega deleža dvema energetskima družbama, Vesterålskraft AS in Hålogalandskraft AS.

| (16) | Po združitvi leta 2006 in spremembi imena leta 2009 je družba NEAS zdaj del družbe Nordkraft AS (v nadaljnjem besedilu: družba Nordkraft). |
| --- | --- |

(16)

Po združitvi leta 2006 in spremembi imena leta 2009 je družba NEAS zdaj del družbe Nordkraft AS (v nadaljnjem besedilu: družba Nordkraft).

6.   Dogodki, ki so vodili k prodaji električne energije po znižani ceni

| (17) | Do leta 1998 je občina Narvik prodajala približno 128 GWh električne energije po znižani ceni, do katere je bila letno upravičena, družbi NEAS v okviru kratko- in dolgoročnih pogodb. Vendar je na začetku leta 1999, potem ko ji ni uspelo doseči dogovora z družbo NEAS, občina Narvik prodala svojo električno energijo, ki jo je dobila po znižanih cenah, na borzi električne energije po tržnih cenah. |
| --- | --- |

(17)

Do leta 1998 je občina Narvik prodajala približno 128 GWh električne energije po znižani ceni, do katere je bila letno upravičena, družbi NEAS v okviru kratko- in dolgoročnih pogodb. Vendar je na začetku leta 1999, potem ko ji ni uspelo doseči dogovora z družbo NEAS, občina Narvik prodala svojo električno energijo, ki jo je dobila po znižanih cenah, na borzi električne energije po tržnih cenah.

| (18) | Marca leta 1999 je občina Narvik objavila razpisni postopek za prodajo svoje električne energije, ki jo je dobila po znižani ceni, v preostalem delu leta 1999. Občina Narvik je 30. marca 1999 sklenila pogodbo z najugodnejšim ponudnikom, družbo Kraftinor AS. Cena za MWh je bila 109,50 NOK. Ker je občina Narvik plačala 111,10 NOK za MWh in stroške dovajanja električne energije po znižani ceni, ki so znašali 20 NOK za MWh, je v okviru te pogodbe utrpela izgubo v višini približno 2,3 milijona NOK. Prvotno je občina Narvik pričakovala dobiček v višini 3,5 milijona NOK. |
| --- | --- |

(18)

Marca leta 1999 je občina Narvik objavila razpisni postopek za prodajo svoje električne energije, ki jo je dobila po znižani ceni, v preostalem delu leta 1999. Občina Narvik je 30. marca 1999 sklenila pogodbo z najugodnejšim ponudnikom, družbo Kraftinor AS. Cena za MWh je bila 109,50 NOK. Ker je občina Narvik plačala 111,10 NOK za MWh in stroške dovajanja električne energije po znižani ceni, ki so znašali 20 NOK za MWh, je v okviru te pogodbe utrpela izgubo v višini približno 2,3 milijona NOK. Prvotno je občina Narvik pričakovala dobiček v višini 3,5 milijona NOK.

| (19) | Izvršni odbor občinskega sveta (v nadaljnjem besedilu: izvršni odbor) je 19. oktobra 1999 občinskemu svetu priporočil, da mora biti skupni cilj pri upravljanju občinske električne energijo po znižani ceni dolgoročno maksimiranje donosnosti, tako da je zagotovljen stabilen okvir načrtovanja. Strategija, ki je bila predlagana za doseganje tega cilja, je imela štiri elemente, in sicer:






  1) | električna energija, pridobljena po znižani ceni, se proda najugodnejšemu ponudniku v okviru dolgoročne pogodbe z nespremenljivim donosom, vendar pa s klavzulo v primeru razlik, ki omogoča dodatne donose, če so cene občutno višje od cen, predvidenih za obdobje veljavnosti pogodbe; |
| --- | --- | --- |

(19)

Izvršni odbor občinskega sveta (v nadaljnjem besedilu: izvršni odbor) je 19. oktobra 1999 občinskemu svetu priporočil, da mora biti skupni cilj pri upravljanju občinske električne energijo po znižani ceni dolgoročno maksimiranje donosnosti, tako da je zagotovljen stabilen okvir načrtovanja. Strategija, ki je bila predlagana za doseganje tega cilja, je imela štiri elemente, in sicer:

1)

električna energija, pridobljena po znižani ceni, se proda najugodnejšemu ponudniku v okviru dolgoročne pogodbe z nespremenljivim donosom, vendar pa s klavzulo v primeru razlik, ki omogoča dodatne donose, če so cene občutno višje od cen, predvidenih za obdobje veljavnosti pogodbe;

| 2) | za razpršitev tveganja se električna energija, pridobljena po znižani ceni, proda v okviru različnih pogodb, ki imajo različna obdobja veljavnosti; |
| --- | --- |

2)

za razpršitev tveganja se električna energija, pridobljena po znižani ceni, proda v okviru različnih pogodb, ki imajo različna obdobja veljavnosti;

| 3) | župan je pooblaščen za sklepanje pogodb v skladu s strategijo, o kateri odloča občinski svet; in |
| --- | --- |

3)

župan je pooblaščen za sklepanje pogodb v skladu s strategijo, o kateri odloča občinski svet; in

| 4) | dobički od prodaje električne energije, pridobljene po znižani ceni, se nalagajo v sklad in bodo razdeljeni v skladu z odločitvami občinskega sveta. |
| --- | --- |

4)

dobički od prodaje električne energije, pridobljene po znižani ceni, se nalagajo v sklad in bodo razdeljeni v skladu z odločitvami občinskega sveta.

| (20) | Občinski svet je potrdil priporočilo izvršnega odbora, vendar z eno prilagoditvijo, ki jo je predlagal župan in ki je bila potrjena z dopolnitvijo strategije: namesto da je župan izrecno „pooblaščen za sklepanje pogodb v skladu s strategijo, o kateri je odločil občinski svet“, se je končna odločitev glasila tako, da „je prvi korak pri izvajanju te strategije povabilo družbi NEAS k pogovorom o njenih interesih, kot jih je navedla v dopisu občini z dne 9. novembra“. |
| --- | --- |

(20)

Občinski svet je potrdil priporočilo izvršnega odbora, vendar z eno prilagoditvijo, ki jo je predlagal župan in ki je bila potrjena z dopolnitvijo strategije: namesto da je župan izrecno „pooblaščen za sklepanje pogodb v skladu s strategijo, o kateri je odločil občinski svet“, se je končna odločitev glasila tako, da „je prvi korak pri izvajanju te strategije povabilo družbi NEAS k pogovorom o njenih interesih, kot jih je navedla v dopisu občini z dne 9. novembra“.

| (21) | V dopisu družbe NEAS z dne 9. novembra 1999 je bila problematizirana predlagana strategija prodaje električne energije, pridobljene po znižani ceni, v okviru različnih pogodb, ki imajo različna obdobja veljavnosti, s čimer bi razpršili tveganje. Namesto tega je družba NEAS predlagala eno dolgoročno pogodbo („na primer, 50 let“) in je bila pri pogodbi z občino Narvik pripravljena na vključitev klavzule za prilagoditev cene. |
| --- | --- |

(21)

V dopisu družbe NEAS z dne 9. novembra 1999 je bila problematizirana predlagana strategija prodaje električne energije, pridobljene po znižani ceni, v okviru različnih pogodb, ki imajo različna obdobja veljavnosti, s čimer bi razpršili tveganje. Namesto tega je družba NEAS predlagala eno dolgoročno pogodbo („na primer, 50 let“) in je bila pri pogodbi z občino Narvik pripravljena na vključitev klavzule za prilagoditev cene.

| (22) | Družba NEAS je prav tako v dopisu z dne 15. aprila 1999 navedla svoj interes za sklenitev dolgoročne pogodbe v zvezi z električno energijo po znižani ceni, predvsem prek nakupa z vnaprejšnjim plačilom pavšalnega zneska ali, namesto tega, kot dolgoročen najem – prvotno predlagan v obdobju 60 let – z letnimi plačili občini Narvik. |
| --- | --- |

(22)

Družba NEAS je prav tako v dopisu z dne 15. aprila 1999 navedla svoj interes za sklenitev dolgoročne pogodbe v zvezi z električno energijo po znižani ceni, predvsem prek nakupa z vnaprejšnjim plačilom pavšalnega zneska ali, namesto tega, kot dolgoročen najem – prvotno predlagan v obdobju 60 let – z letnimi plačili občini Narvik.

| (23) | Poleg vprašanja električne energije po znižani ceni je šlo tudi za pogovore o prihodnji vlogi družbe NEAS na tržišču in vlogi občine Narvik kot lastnici družbe NEAS. |
| --- | --- |

(23)

Poleg vprašanja električne energije po znižani ceni je šlo tudi za pogovore o prihodnji vlogi družbe NEAS na tržišču in vlogi občine Narvik kot lastnici družbe NEAS.

| (24) | Po mnenju norveških organov je družba NEAS takrat spremljala obširno regijsko povezovanje med energetskimi družbami in vstop nacionalnih/mednarodnih dobaviteljev na lokalne trge. Družba NEAS je morala za pridobitev deležev v drugih družbah za trgovanje z električno energijo, še posebej v družbi Nordkraft AS, okrepiti svoj lastniški kapital. Družba NEAS je z družbama Hålogaland Kraft AS in Vesterålskraft AS podpisala tudi pisma o nameri, da bi oblikovale regijsko družbo za proizvodnjo energije in regijsko družbo za prenos energije. Načrtovano je bilo, da te spremembe začnejo veljati 1. januarja 2001. Da bi družba NEAS lahko zaključila te transakcije s kombinacijo lastniškega kapitala in posojila, naj bi občina Narvik, ki je izključna lastnica družbe NEAS, v družbo NEAS vložila dodaten lastniški kapital. |
| --- | --- |

(24)

Po mnenju norveških organov je družba NEAS takrat spremljala obširno regijsko povezovanje med energetskimi družbami in vstop nacionalnih/mednarodnih dobaviteljev na lokalne trge. Družba NEAS je morala za pridobitev deležev v drugih družbah za trgovanje z električno energijo, še posebej v družbi Nordkraft AS, okrepiti svoj lastniški kapital. Družba NEAS je z družbama Hålogaland Kraft AS in Vesterålskraft AS podpisala tudi pisma o nameri, da bi oblikovale regijsko družbo za proizvodnjo energije in regijsko družbo za prenos energije. Načrtovano je bilo, da te spremembe začnejo veljati 1. januarja 2001. Da bi družba NEAS lahko zaključila te transakcije s kombinacijo lastniškega kapitala in posojila, naj bi občina Narvik, ki je izključna lastnica družbe NEAS, v družbo NEAS vložila dodaten lastniški kapital.

| (25) | Na sestanku občinskega sveta 16. decembra 1999 so se odločili, da mora lastniški delež, ki ga ima občina Narvik v družbi NEAS, potrebe družbe po kapitalu in upravljanje z električno energijo po znižani ceni skupno oceniti pogajalska skupina, ki jo bodo sestavljali župan, namestnik župana in vodja opozicije ter direktor, namestnik direktorja, in vodja službe za javna naročila iz občinske uprave (v nadaljnjem besedilu: pogajalska skupina). |
| --- | --- |

(25)

Na sestanku občinskega sveta 16. decembra 1999 so se odločili, da mora lastniški delež, ki ga ima občina Narvik v družbi NEAS, potrebe družbe po kapitalu in upravljanje z električno energijo po znižani ceni skupno oceniti pogajalska skupina, ki jo bodo sestavljali župan, namestnik župana in vodja opozicije ter direktor, namestnik direktorja, in vodja službe za javna naročila iz občinske uprave (v nadaljnjem besedilu: pogajalska skupina).

7.   Zunanje ocenjevanje

| (26) | Družba NEAS je naročila dve poročili pri revizijskih družbah Arthur Andersen (v nadaljnjem besedilu: družba AA) in Deloitte & Touche (v nadaljnjem besedilu: družba DT), da bi določila vrednost električne energije po ceni ministrstva. Poročilo družbe AA uporablja metodologijo neto sedanje vrednosti (v nadaljnjem besedilu: metodologija NSV), vendar temeljnih predpostavk ne opisuje podrobneje. Poročilo družbe DT tudi uporablja metodologijo NSV, vendar pa podrobneje od poročila družbe AA pojasnjuje ustrezne predpostavke in izračune. Poročilo družbe DT na primer podrobno opisuje, kako je določen zahtevani donos glede na model določanja cen dolgoročnih naložb (v nadaljnjem besedilu: model CAPM) in kako so določeni tehtani povprečni stroški kapitala (v nadaljnjem besedilu: WACC). Analiza vsebuje tudi podroben opis izračuna znižane cene in vključuje analizo občutljivosti na podlagi postopnih sprememb cene elektrike in WACC. |
| --- | --- |

(26)

Družba NEAS je naročila dve poročili pri revizijskih družbah Arthur Andersen (v nadaljnjem besedilu: družba AA) in Deloitte & Touche (v nadaljnjem besedilu: družba DT), da bi določila vrednost električne energije po ceni ministrstva. Poročilo družbe AA uporablja metodologijo neto sedanje vrednosti (v nadaljnjem besedilu: metodologija NSV), vendar temeljnih predpostavk ne opisuje podrobneje. Poročilo družbe DT tudi uporablja metodologijo NSV, vendar pa podrobneje od poročila družbe AA pojasnjuje ustrezne predpostavke in izračune. Poročilo družbe DT na primer podrobno opisuje, kako je določen zahtevani donos glede na model določanja cen dolgoročnih naložb (v nadaljnjem besedilu: model CAPM) in kako so določeni tehtani povprečni stroški kapitala (v nadaljnjem besedilu: WACC). Analiza vsebuje tudi podroben opis izračuna znižane cene in vključuje analizo občutljivosti na podlagi postopnih sprememb cene elektrike in WACC.

| (27) | Občina Narvik je naročila dve poročili pri družbi Danske Securities (v nadaljnjem besedilu: poročili DS1 in DS2). Pri prvem poročilu, DS1, je bilo družbi Danske Securities naročeno, naj oceni, ali bi morala občina prodati svojo pravico do električne energije po znižani ceni na trgu ali bi jo morala prenesti na družbo NEAS. V poročilu DS1 je družba Danske Securities na lastno pobudo predstavila oceno vrednosti pravice do električne energije po znižani ceni za obdobje 50 let. Družba Danske Securities je navedla samo predpostavke, s katerimi je izračunala gibanje cen električne energije v prihodnosti, ni pa podala celotne razlage, kako je izračunala vrednost pravice do električne energije po znižani ceni. |
| --- | --- |

(27)

Občina Narvik je naročila dve poročili pri družbi Danske Securities (v nadaljnjem besedilu: poročili DS1 in DS2). Pri prvem poročilu, DS1, je bilo družbi Danske Securities naročeno, naj oceni, ali bi morala občina prodati svojo pravico do električne energije po znižani ceni na trgu ali bi jo morala prenesti na družbo NEAS. V poročilu DS1 je družba Danske Securities na lastno pobudo predstavila oceno vrednosti pravice do električne energije po znižani ceni za obdobje 50 let. Družba Danske Securities je navedla samo predpostavke, s katerimi je izračunala gibanje cen električne energije v prihodnosti, ni pa podala celotne razlage, kako je izračunala vrednost pravice do električne energije po znižani ceni.

| (28) | V poročilu DS2 je družba Danske Securities zahtevala pričakovane cene in stroške od treh dobaviteljev na trgu: družbe CBF Kraftmegling AS (v nadaljnjem besedilu: družba CBF), družbe Norwegian Energy Brokers AS (v nadaljnjem besedilu: družba NEB) in družbe Statkraft SF (v nadaljnjem besedilu: družba Statskraft). Na podlagi teh pričakovanj je družba Danske Securities izračunala ocenjeno tržno vrednost pravice do električne energije po znižani ceni. Rezultat pričakovanj družbe CBF je izhodiščna ocena 127 milijonov NOK. Rezultat pričakovanj družbe NEB je izhodiščna ocena 75 milijonov NOK. Ker družba NEB ni popravila svojih pričakovanih cen in stroškov glede na inflacijo, je družba Danske Securities poudarila, da pričakovanja družbe NEB niso verodostojna. Rezultat pričakovanj družbe Statkraft je izhodiščna ocena med 115 in 140 milijoni NOK. Na podlagi teh treh ocen vrednosti je družba Danske Securities ugotovila, da je ocenjena neto sedanja vrednost pravice do električne energije po znižani ceni med 100 in 140 milijoni NOK. |
| --- | --- |

(28)

V poročilu DS2 je družba Danske Securities zahtevala pričakovane cene in stroške od treh dobaviteljev na trgu: družbe CBF Kraftmegling AS (v nadaljnjem besedilu: družba CBF), družbe Norwegian Energy Brokers AS (v nadaljnjem besedilu: družba NEB) in družbe Statkraft SF (v nadaljnjem besedilu: družba Statskraft). Na podlagi teh pričakovanj je družba Danske Securities izračunala ocenjeno tržno vrednost pravice do električne energije po znižani ceni. Rezultat pričakovanj družbe CBF je izhodiščna ocena 127 milijonov NOK. Rezultat pričakovanj družbe NEB je izhodiščna ocena 75 milijonov NOK. Ker družba NEB ni popravila svojih pričakovanih cen in stroškov glede na inflacijo, je družba Danske Securities poudarila, da pričakovanja družbe NEB niso verodostojna. Rezultat pričakovanj družbe Statkraft je izhodiščna ocena med 115 in 140 milijoni NOK. Na podlagi teh treh ocen vrednosti je družba Danske Securities ugotovila, da je ocenjena neto sedanja vrednost pravice do električne energije po znižani ceni med 100 in 140 milijoni NOK.

| (29) | Povzetki vseh štirih poročil so v spodnji tabeli. V nadaljnjem besedilu so ta poročila imenovana s skupnim izrazom „štiri poročila“.











  Poročilo | Avtor poročila | Datum poročila | Poročilo naročila | Ocenjena količina električne energije po znižani ceni (v GWh) (14) | Obdobje (v letih) | Ocenjena NPV (v milijonih NOK) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AA | Arthur Andersen | 20.5.1999 | družba NEAS | 115,3 | 50 | 71,4–117,4 (15) |
| DS1 | Danske Securities | 14.2.2000 | občina Narvik | 116,3 | 50 | 80–145 |
| DS2 | Danske Securities | 23.2.2000 | občina Narvik | 116,3 | 50 | 100–140 |
| DT | Deloitte & Touche | 3.5.2000 | družba NEAS | 116,3 | 50,5 | 110–130 |

(29)

Povzetki vseh štirih poročil so v spodnji tabeli. V nadaljnjem besedilu so ta poročila imenovana s skupnim izrazom „štiri poročila“.

Poročilo

Avtor poročila

Datum poročila

Poročilo naročila

Ocenjena količina električne energije po znižani ceni (v GWh) (14)

Obdobje (v letih)

Ocenjena NPV (v milijonih NOK)

AA

Arthur Andersen

20.5.1999

družba NEAS

115,3

50

71,4–117,4 (15)

DS1

Danske Securities

14.2.2000

občina Narvik

116,3

50

80–145

DS2

Danske Securities

23.2.2000

občina Narvik

116,3

50

100–140

DT

Deloitte & Touche

3.5.2000

družba NEAS

116,3

50,5

110–130

8.   Notranje ocenjevanje

| (30) | Poleg zunanjega nasveta je vodja službe za javna naročila pri občini Narvik pripravil lastne ocene. |
| --- | --- |

(30)

Poleg zunanjega nasveta je vodja službe za javna naročila pri občini Narvik pripravil lastne ocene.

| (31) | V prvi oceni, predstavljeni izvršnemu odboru oktobra 1999, je sklenil, da je skupno tveganje za dolgoročne pogodbe, določene kot pogodbe s trajanjem veljavnosti med 10 in 14 leti, visoko. |
| --- | --- |

(31)

V prvi oceni, predstavljeni izvršnemu odboru oktobra 1999, je sklenil, da je skupno tveganje za dolgoročne pogodbe, določene kot pogodbe s trajanjem veljavnosti med 10 in 14 leti, visoko.

| (32) | V drugi oceni, predstavljeni pogajalski skupini 16. marca 2000, je obravnaval več možnosti za upravljanje električne energije po znižani ceni. Vendar je do takrat pogajalska skupina že zožila njegova pooblastila na oceno tveganja, posledice pri davkih in maksimizacijo dobička za tri scenarije (v skladu s katerimi občina za 50 let prenese pravico do električne energije po znižani ceni na družbo NEAS in zmanjša svoj lastniški delež v tej družbi). Ne glede na to se je vodja službe za javna naročila v svoji drugi oceni še naprej osredotočal na pomen trajanja veljavnosti pogodbe. Njegova ocena mejne vrednosti pravice do električne energije po znižani ceni v prihodnje je bila, da „... sklenitev pogodbe z zelo dolgo veljavnostjo, kot je obdobje 50 let, nam kot prodajalcem nudi zelo majhno dodatno vrednost v primerjavi s pogodbo s krajšo veljavnostjo (na primer 20 let s 83 milijoni NOK)“. |
| --- | --- |

(32)

V drugi oceni, predstavljeni pogajalski skupini 16. marca 2000, je obravnaval več možnosti za upravljanje električne energije po znižani ceni. Vendar je do takrat pogajalska skupina že zožila njegova pooblastila na oceno tveganja, posledice pri davkih in maksimizacijo dobička za tri scenarije (v skladu s katerimi občina za 50 let prenese pravico do električne energije po znižani ceni na družbo NEAS in zmanjša svoj lastniški delež v tej družbi). Ne glede na to se je vodja službe za javna naročila v svoji drugi oceni še naprej osredotočal na pomen trajanja veljavnosti pogodbe. Njegova ocena mejne vrednosti pravice do električne energije po znižani ceni v prihodnje je bila, da „... sklenitev pogodbe z zelo dolgo veljavnostjo, kot je obdobje 50 let, nam kot prodajalcem nudi zelo majhno dodatno vrednost v primerjavi s pogodbo s krajšo veljavnostjo (na primer 20 let s 83 milijoni NOK)“.

| (33) | Po internih pogovorih glede prednosti in slabosti dolgoročne pogodbe je pogajalska skupina občinskemu svetu podala svoje priporočilo, v katerem je kot ustrezno priporočila pogodbo z veljavnostjo 50,5 let, ki bi znižala tveganje za občino in omogočila dolgoročni okvir načrtovanja. |
| --- | --- |

(33)

Po internih pogovorih glede prednosti in slabosti dolgoročne pogodbe je pogajalska skupina občinskemu svetu podala svoje priporočilo, v katerem je kot ustrezno priporočila pogodbo z veljavnostjo 50,5 let, ki bi znižala tveganje za občino in omogočila dolgoročni okvir načrtovanja.

9.   Prodaja električne energije, pridobljene po znižani ceni

| (34) | Družba NEAS je želela kupiti le 116,3 GWh električne energije po ceni ministrstva. Vendar je v pogajanjih z družbo občina Narvik vztrajala, da mora biti njena pravica do električne energije po znižani ceni kupljena v celoti in da je treba 11,7 GWh električne energije po ceni glede na stroške zato združiti z električno energijo po ceni ministrstva. |
| --- | --- |

(34)

Družba NEAS je želela kupiti le 116,3 GWh električne energije po ceni ministrstva. Vendar je v pogajanjih z družbo občina Narvik vztrajala, da mora biti njena pravica do električne energije po znižani ceni kupljena v celoti in da je treba 11,7 GWh električne energije po ceni glede na stroške zato združiti z električno energijo po ceni ministrstva.

| (35) | Maja 2000 sta se stranki le dogovorili, da bo pogodba vključevala vseh 128 GWh električne energije po znižani ceni in da bo družba NEAS za električno energijo po ceni ministrstva plačala 120 milijonov NOK, za električno energijo po ceni glede na stroške pa 6 milijonov NOK. |
| --- | --- |

(35)

Maja 2000 sta se stranki le dogovorili, da bo pogodba vključevala vseh 128 GWh električne energije po znižani ceni in da bo družba NEAS za električno energijo po ceni ministrstva plačala 120 milijonov NOK, za električno energijo po ceni glede na stroške pa 6 milijonov NOK.

| (36) | Občinski svet se je 25. maja 2000 uradno odločil, da mora občina prodati svojo pravico do 128 GWh električne energije po znižani ceni letno družbi NEAS za obdobje 50,5 let za 126 milijonov NOK. |
| --- | --- |

(36)

Občinski svet se je 25. maja 2000 uradno odločil, da mora občina prodati svojo pravico do 128 GWh električne energije po znižani ceni letno družbi NEAS za obdobje 50,5 let za 126 milijonov NOK.

| (37) | Občina Narvik in družba NEAS sta dogovor uradno potrdili 16. oktobra 2000 s podpisom pogodbe, v kateri je občina prodala svojo pravico do električne energije po znižani ceni pod zgoraj opisanimi pogoji. V pogodbo ni bil vključen noben mehanizem prilagajanja cen, gotovina pa naj bi bila plačana kot vnaprejšnji pavšalni znesek. |
| --- | --- |

(37)

Občina Narvik in družba NEAS sta dogovor uradno potrdili 16. oktobra 2000 s podpisom pogodbe, v kateri je občina prodala svojo pravico do električne energije po znižani ceni pod zgoraj opisanimi pogoji. V pogodbo ni bil vključen noben mehanizem prilagajanja cen, gotovina pa naj bi bila plačana kot vnaprejšnji pavšalni znesek.

| (38) | Občina Narvik in družba NEAS sta 29. novembra 2000 podpisali dopolnilni sporazum, v katerem se je družba NEAS zavezala, da za nakup pravice do električne energije po znižani ceni plača občini 60 milijonov NOK v gotovini, preostalih 66 milijonov NOK pa kot stvarni vložek, vložen v družbo NEAS (ki je bila takrat v 100-odstotni lasti občine). |
| --- | --- |

(38)

Občina Narvik in družba NEAS sta 29. novembra 2000 podpisali dopolnilni sporazum, v katerem se je družba NEAS zavezala, da za nakup pravice do električne energije po znižani ceni plača občini 60 milijonov NOK v gotovini, preostalih 66 milijonov NOK pa kot stvarni vložek, vložen v družbo NEAS (ki je bila takrat v 100-odstotni lasti občine).

10.   Prodaja deležev družbe NEAS

| (39) | Leta 2001 je občina odprodala 49,99 % svojega deleža družbama Vesterålskraft AS in Hålogalandskraft AS. |
| --- | --- |

(39)

Leta 2001 je občina odprodala 49,99 % svojega deleža družbama Vesterålskraft AS in Hålogalandskraft AS.

11.   Pripombe norveških organov

| (40) | Stališče norveških organov je, da je bila pogodba z družbo NEAS sklenjena po tržnih pogojih. Najprej poudarjajo, da je bil sporazum sklenjen, ker je bilo finančno stanje občine Narvik slabo in je potrebovala likvidna sredstva. Poleg tega se je morala družba NEAS, če se je želela prestrukturirati in ustvariti večjo regijsko družbo, dokapitalizirati. Kot zadnje je občina v času sklenitve pogodbe prodajala električno energijo, pridobljeno po znižani ceni, z izgubo, ker je bila znižana cena višja od tržne. V obdobju od aprila 1999 do decembra 1999 je na primer občina tako s prodajo električne energije, pridobljene po znižani ceni, izgubila 2,3 milijona NOK. |
| --- | --- |

(40)

Stališče norveških organov je, da je bila pogodba z družbo NEAS sklenjena po tržnih pogojih. Najprej poudarjajo, da je bil sporazum sklenjen, ker je bilo finančno stanje občine Narvik slabo in je potrebovala likvidna sredstva. Poleg tega se je morala družba NEAS, če se je želela prestrukturirati in ustvariti večjo regijsko družbo, dokapitalizirati. Kot zadnje je občina v času sklenitve pogodbe prodajala električno energijo, pridobljeno po znižani ceni, z izgubo, ker je bila znižana cena višja od tržne. V obdobju od aprila 1999 do decembra 1999 je na primer občina tako s prodajo električne energije, pridobljene po znižani ceni, izgubila 2,3 milijona NOK.

| (41) | Glede vprašanja regulativnega tveganja so norveški organi pojasnili, da tveganje v celoti prevzema družba NEAS. Trdijo, da bo tveganje najverjetneje povezano z zmanjšano, ne pa s povečano količino električne energije po znižani ceni, zato bo verjetnost pomoči manjša. |
| --- | --- |

(41)

Glede vprašanja regulativnega tveganja so norveški organi pojasnili, da tveganje v celoti prevzema družba NEAS. Trdijo, da bo tveganje najverjetneje povezano z zmanjšano, ne pa s povečano količino električne energije po znižani ceni, zato bo verjetnost pomoči manjša.

| (42) | Norveški organi trdijo, da je ustrezna tržna referenčna vrednost za pogodbo z veljavnostjo 50,5 let trajna prodaja elektrarne in da so bile cene, ki jih je dosegla družba NEAS in so prilagojene glede na ustrezne razlike, skladne z ravnmi cen za prodajo elektrarn v istem obdobju. |
| --- | --- |

(42)

Norveški organi trdijo, da je ustrezna tržna referenčna vrednost za pogodbo z veljavnostjo 50,5 let trajna prodaja elektrarne in da so bile cene, ki jih je dosegla družba NEAS in so prilagojene glede na ustrezne razlike, skladne z ravnmi cen za prodajo elektrarn v istem obdobju.

| (43) | Za podatke o cenah pri prodaji elektrarn v letu 2000 norveški organi navajajo tako imenovani pregled trga z električno energijo v realnem času za leto 2000, ki ga je izvedel Pareto („Paretov pregled“). V tem pregledu se zdi, da so se tržne cene za elektrarne, ki so bile prodane v letu 2000, gibale med 1,64 NOK in 1,77 NOK za kWh letne proizvodne zmogljivosti. Prodaja pravice občine Narvik do električne energije po znižani ceni znaša približno 1,00 NOK za kWh letne proizvodne zmogljivosti. Po mnenju norveških organov razlike v teh številkah pojasnjujejo v nadaljevanju opisani dejavniki. |
| --- | --- |

(43)

Za podatke o cenah pri prodaji elektrarn v letu 2000 norveški organi navajajo tako imenovani pregled trga z električno energijo v realnem času za leto 2000, ki ga je izvedel Pareto („Paretov pregled“). V tem pregledu se zdi, da so se tržne cene za elektrarne, ki so bile prodane v letu 2000, gibale med 1,64 NOK in 1,77 NOK za kWh letne proizvodne zmogljivosti. Prodaja pravice občine Narvik do električne energije po znižani ceni znaša približno 1,00 NOK za kWh letne proizvodne zmogljivosti. Po mnenju norveških organov razlike v teh številkah pojasnjujejo v nadaljevanju opisani dejavniki.

| (44) | Prvič, leta 2000 so običajni stroški delovanja, vključno s tekočimi ponovnimi vlaganji (brez amortizacije), za novejšo elektrarno znašali približno 0,05 NOK na kWh letno (plus stroški dovajanja). Pričakovano tekoče plačilo družbe NEAS je bilo dvojne narave: približno 0,10 NOK na kWh letno (plus stroški dovajanja) za električno energijo po ceni ministrstva ter med 0,14 in 0,178 NOK za kWh (plus stroški dovajanja) letno za električno energijo, pridobljeno s koncesijami, ki datirajo v čas pred 10. aprilom 1959. Leta 2000 je bila pričakovana tržna cena približno 0,12 NOK za kWh. Tako bi scenarij za leto 2000 lastniku elektrarne omogočil dobiček v višini 0,07 NOK za kWh v primerjavi z 0,02 NOK za kWh električne energije po znižani ceni. Ob sklenitvi pogodbe je bila predvidena cena za leto 2010 0,20 NOK. Na podlagi te ocene bi scenarij za leto 2010 lastniku elektrarne omogočil dobiček v višini 0,15 NOK za kWh v primerjavi z 0,10 NOK za kWh električne energije po znižani ceni. |
| --- | --- |

(44)

Prvič, leta 2000 so običajni stroški delovanja, vključno s tekočimi ponovnimi vlaganji (brez amortizacije), za novejšo elektrarno znašali približno 0,05 NOK na kWh letno (plus stroški dovajanja). Pričakovano tekoče plačilo družbe NEAS je bilo dvojne narave: približno 0,10 NOK na kWh letno (plus stroški dovajanja) za električno energijo po ceni ministrstva ter med 0,14 in 0,178 NOK za kWh (plus stroški dovajanja) letno za električno energijo, pridobljeno s koncesijami, ki datirajo v čas pred 10. aprilom 1959. Leta 2000 je bila pričakovana tržna cena približno 0,12 NOK za kWh. Tako bi scenarij za leto 2000 lastniku elektrarne omogočil dobiček v višini 0,07 NOK za kWh v primerjavi z 0,02 NOK za kWh električne energije po znižani ceni. Ob sklenitvi pogodbe je bila predvidena cena za leto 2010 0,20 NOK. Na podlagi te ocene bi scenarij za leto 2010 lastniku elektrarne omogočil dobiček v višini 0,15 NOK za kWh v primerjavi z 0,10 NOK za kWh električne energije po znižani ceni.

| (45) | Drugič. norveški organi trdijo, da je treba cene za prodajo petih elektrarn iz Paretovega pregleda pri 4-odstotni stopnji donosnosti vloženih sredstev znižati za približno 10–15 %, kar nadomesti razliko med kapitalizacijo v neomejenem času (faktor kapitalizacije 25) in kapitalizacijo v 50 letih (faktor kapitalizacije 21,48). |
| --- | --- |

(45)

Drugič. norveški organi trdijo, da je treba cene za prodajo petih elektrarn iz Paretovega pregleda pri 4-odstotni stopnji donosnosti vloženih sredstev znižati za približno 10–15 %, kar nadomesti razliko med kapitalizacijo v neomejenem času (faktor kapitalizacije 25) in kapitalizacijo v 50 letih (faktor kapitalizacije 21,48).

| (46) | Norveški organi še dodajajo, da na izračun neto sedanje vrednosti najbolj vplivajo prva leta in da večji stroški ponovnih vlaganj pri lastništvu običajno nastopijo pozneje, zato nimajo večjega vpliva na izračun neto sedanje vrednosti. |
| --- | --- |

(46)

Norveški organi še dodajajo, da na izračun neto sedanje vrednosti najbolj vplivajo prva leta in da večji stroški ponovnih vlaganj pri lastništvu običajno nastopijo pozneje, zato nimajo večjega vpliva na izračun neto sedanje vrednosti.

| (47) | Z upoštevanjem zgoraj navedenega norveški organi trdijo, da obstaja tesna povezava med prodajo elektrarn po približni ceni med 1,64 NOK in 1,77 NOK za kWh letne proizvodne zmogljivosti na eni strani in najemninami (plačili za dostop do električne energije v obdobju 50,5 let) po približni ceni 1,00 NOK za kWh električne energije po znižani ceni na drugi strani. |
| --- | --- |

(47)

Z upoštevanjem zgoraj navedenega norveški organi trdijo, da obstaja tesna povezava med prodajo elektrarn po približni ceni med 1,64 NOK in 1,77 NOK za kWh letne proizvodne zmogljivosti na eni strani in najemninami (plačili za dostop do električne energije v obdobju 50,5 let) po približni ceni 1,00 NOK za kWh električne energije po znižani ceni na drugi strani.

| (48) | Norveški organi tako trdijo, da primerjava, s katero se ti dejavniki prilagodijo, kaže, da so bile cene, ki jih je družba NEAS plačala za električno energijo, pridobljeno po znižani ceni, primerljive s cenami elektrarn, ki so se prodajale v tistem obdobju, in dodajajo, da sklenitev pogodbe na ravni cen podpira poročilo družbe DT ter dve poročili DS, izdelani pred sklenitvijo pogodbe o nakupu električne energije po znižani ceni v obdobju 50,5 let. |
| --- | --- |

(48)

Norveški organi tako trdijo, da primerjava, s katero se ti dejavniki prilagodijo, kaže, da so bile cene, ki jih je družba NEAS plačala za električno energijo, pridobljeno po znižani ceni, primerljive s cenami elektrarn, ki so se prodajale v tistem obdobju, in dodajajo, da sklenitev pogodbe na ravni cen podpira poročilo družbe DT ter dve poročili DS, izdelani pred sklenitvijo pogodbe o nakupu električne energije po znižani ceni v obdobju 50,5 let.

| (49) | Glede na smernice Nadzornega organa o elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti (v nadaljnjem besedilu: Smernice) (16), norveški organi trdijo, da je konkurenčni in brezpogojni razpisni postopek edini način za določanje tržnih cen pri prodaji javnih sredstev, ki ga organi priznavajo. Norveški organi poudarjajo, da Nadzorni organ v Smernicah priznava, da se tržna cena, ki ne vključuje pomoči, lahko določi na podlagi neodvisne strokovne ocene. Norveški organi ugotavljajo, da so bila poročilo družbe DT in dve poročili DS poslana, preden je bila sklenjena pogodba za obdobje 50,5 let. Drugo poročilo DS je določilo vrednost na podlagi „neposredne raziskave trga“, ki je po trditvah norveških organov privedlo do preverjanja trga, podobnega tistemu pri razpisnem postopku. Norveški organi tudi ugotavljajo, da je bila končna cena v okviru zgornje ravni treh ocen. |
| --- | --- |

(49)

Glede na smernice Nadzornega organa o elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti (v nadaljnjem besedilu: Smernice) (16), norveški organi trdijo, da je konkurenčni in brezpogojni razpisni postopek edini način za določanje tržnih cen pri prodaji javnih sredstev, ki ga organi priznavajo. Norveški organi poudarjajo, da Nadzorni organ v Smernicah priznava, da se tržna cena, ki ne vključuje pomoči, lahko določi na podlagi neodvisne strokovne ocene. Norveški organi ugotavljajo, da so bila poročilo družbe DT in dve poročili DS poslana, preden je bila sklenjena pogodba za obdobje 50,5 let. Drugo poročilo DS je določilo vrednost na podlagi „neposredne raziskave trga“, ki je po trditvah norveških organov privedlo do preverjanja trga, podobnega tistemu pri razpisnem postopku. Norveški organi tudi ugotavljajo, da je bila končna cena v okviru zgornje ravni treh ocen.

| (50) | Norveški organi še trdijo, da je bila vključitev klavzule za prilagoditev cene, ki ni vsebovala cene, ustrezna, saj je bila nakupna cena plačana v obliki pavšalnega zneska in ne na podlagi rednih plačil. Norveški organi trdijo, da je ob dejstvu, da je bila prodaja dogovorjena vnaprej (delno v gotovini in delno v stvarnem vložku), podobno kot pri trajni prodaji elektrarne, vključitev mehanizma za prilagoditev cen „neobičajna in zelo nenavadna“. Norveški organi še trdijo, da bi bila na podlagi modela stvarnega vložka naknadna prilagoditev v skladu z določbami Zakona o družbah z omejeno odgovornostjo prav tako nezakonita (17). |
| --- | --- |

(50)

Norveški organi še trdijo, da je bila vključitev klavzule za prilagoditev cene, ki ni vsebovala cene, ustrezna, saj je bila nakupna cena plačana v obliki pavšalnega zneska in ne na podlagi rednih plačil. Norveški organi trdijo, da je ob dejstvu, da je bila prodaja dogovorjena vnaprej (delno v gotovini in delno v stvarnem vložku), podobno kot pri trajni prodaji elektrarne, vključitev mehanizma za prilagoditev cen „neobičajna in zelo nenavadna“. Norveški organi še trdijo, da bi bila na podlagi modela stvarnega vložka naknadna prilagoditev v skladu z določbami Zakona o družbah z omejeno odgovornostjo prav tako nezakonita (17).

12.   Pripombe tretjih strani

| (51) | Ena od tretjih strank, družba NEAS (zdaj družba Nordkraft), je predložila pripombe na Odločbo 393/11/COL. Družba NEAS se v bistvu strinja s stališči norveških organov. |
| --- | --- |

(51)

Ena od tretjih strank, družba NEAS (zdaj družba Nordkraft), je predložila pripombe na Odločbo 393/11/COL. Družba NEAS se v bistvu strinja s stališči norveških organov.

II.   OCENA

1.   Prisotnost državne pomoči

| (52) | Člen 61(1) Sporazuma EGP določa:

  „Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“ |
| --- | --- |

(52)

Člen 61(1) Sporazuma EGP določa:

„Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“

| (53) | Iz te določbe izhaja, da mora ukrep, če naj bo državna pomoč prisotna, prejemniku zagotavljati gospodarsko korist. V nadaljevanju Nadzorni organ ocenjuje vprašanje prisotnosti takšne pomoči v obravnavanem primeru. |
| --- | --- |

(53)

Iz te določbe izhaja, da mora ukrep, če naj bo državna pomoč prisotna, prejemniku zagotavljati gospodarsko korist. V nadaljevanju Nadzorni organ ocenjuje vprašanje prisotnosti takšne pomoči v obravnavanem primeru.

2.   Gospodarska korist

| (54) | Sodišče Evropske unije navaja, da je za odločanje o tem, ali državni ukrep predstavlja pomoč, treba ugotoviti, ali ima podjetje, ki prejme pomoč, gospodarsko korist, ki je sicer v običajnih tržnih pogojih ne bi imelo (18). Za oceno prisotnosti gospodarske koristi Nadzorni organ uporablja načelo (hipotetičnega) zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji (19). |
| --- | --- |

(54)

Sodišče Evropske unije navaja, da je za odločanje o tem, ali državni ukrep predstavlja pomoč, treba ugotoviti, ali ima podjetje, ki prejme pomoč, gospodarsko korist, ki je sicer v običajnih tržnih pogojih ne bi imelo (18). Za oceno prisotnosti gospodarske koristi Nadzorni organ uporablja načelo (hipotetičnega) zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji (19).

| (55) | Če je bila obravnavana transakcija izvedena v skladu z načelom zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji, tj. če je občina prodala pravico do električne energije po znižani ceni po njeni tržni vrednosti in če bi bili cena in pogoji za preudarnega vlagatelja, ki deluje v tržnem gospodarstvu, sprejemljivi, transakcija za družbo NEAS ne bi pomenila gospodarske koristi in tako ne bi vključevala dodelitve državne pomoči. V nasprotnem primeru bi bila državna pomoč lahko vključena, če transakcija ne bi bila izvedena po tržni ceni. |
| --- | --- |

(55)

Če je bila obravnavana transakcija izvedena v skladu z načelom zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji, tj. če je občina prodala pravico do električne energije po znižani ceni po njeni tržni vrednosti in če bi bili cena in pogoji za preudarnega vlagatelja, ki deluje v tržnem gospodarstvu, sprejemljivi, transakcija za družbo NEAS ne bi pomenila gospodarske koristi in tako ne bi vključevala dodelitve državne pomoči. V nasprotnem primeru bi bila državna pomoč lahko vključena, če transakcija ne bi bila izvedena po tržni ceni.

| (56) | Pri pripravi te ocene Nadzorni organ ne more nadomestiti komercialne ocene občine Narvik s svojo, kar pomeni, da ima občina kot lastnica pravice do električne energije po znižani ceni pri izbiri načina, na katerega bo delovala v običajnih pogojih konkurence, diskrecijsko pravico. |
| --- | --- |

(56)

Pri pripravi te ocene Nadzorni organ ne more nadomestiti komercialne ocene občine Narvik s svojo, kar pomeni, da ima občina kot lastnica pravice do električne energije po znižani ceni pri izbiri načina, na katerega bo delovala v običajnih pogojih konkurence, diskrecijsko pravico.

| (57) | Ocena cene in pogojev pogodbe med občino in družbo NEAS mora temeljiti na informacijah, ki so bile občini Narvik na voljo v času sklenitve pogodbe. V splošnem bi za izključitev prisotnosti državne pomoči zadoščalo informirano predhodno preverjanje, tudi če bi se v oceni uporabljene predpostavke za nazaj izkazale kot napačne. |
| --- | --- |

(57)

Ocena cene in pogojev pogodbe med občino in družbo NEAS mora temeljiti na informacijah, ki so bile občini Narvik na voljo v času sklenitve pogodbe. V splošnem bi za izključitev prisotnosti državne pomoči zadoščalo informirano predhodno preverjanje, tudi če bi se v oceni uporabljene predpostavke za nazaj izkazale kot napačne.

| (58) | V nadaljevanju zato Nadzorni organ ocenjuje, ali je občina delovala kot zasebni vlagatelj na trgu, ko je sklenila pogodbo za prodajo svoje pravice do električne energije po znižani ceni. |
| --- | --- |

(58)

V nadaljevanju zato Nadzorni organ ocenjuje, ali je občina delovala kot zasebni vlagatelj na trgu, ko je sklenila pogodbo za prodajo svoje pravice do električne energije po znižani ceni.

| (59) | Nadzorni organ se zaveda okoliščin, v katerih je bila transakcija sklenjena. Iz informacij, ki so jih prispevali norveški organi, Nadzorni organ razume, da je bila občina v času sklenitve pogodbe v takšnem položaju, da je potrebovala dostop do likvidnosti (za poplačilo dolgov) in kapitala za vlaganje v družbo NEAS. Poleg tega ugotavlja, da je Zakon o družbah z omejeno odgovornostjo pri stvarnih vložkih omejeval možnost vključitve mehanizma za prilagoditev cen v pogodbo. Leta 1999, pred sklenitvijo prodajne pogodbe v letu 2000, je imela občina tudi izgube zaradi prodaje električne energije, pridobljene po znižani ceni. Občina se je zato odločila, da svojo pravico do električne energije po znižani ceni proda za daljši čas, hkrati pa upošteva lastno strategijo maksimiranja donosa pri električni energiji po znižani ceni, ki jo je izrazila. |
| --- | --- |

(59)

Nadzorni organ se zaveda okoliščin, v katerih je bila transakcija sklenjena. Iz informacij, ki so jih prispevali norveški organi, Nadzorni organ razume, da je bila občina v času sklenitve pogodbe v takšnem položaju, da je potrebovala dostop do likvidnosti (za poplačilo dolgov) in kapitala za vlaganje v družbo NEAS. Poleg tega ugotavlja, da je Zakon o družbah z omejeno odgovornostjo pri stvarnih vložkih omejeval možnost vključitve mehanizma za prilagoditev cen v pogodbo. Leta 1999, pred sklenitvijo prodajne pogodbe v letu 2000, je imela občina tudi izgube zaradi prodaje električne energije, pridobljene po znižani ceni. Občina se je zato odločila, da svojo pravico do električne energije po znižani ceni proda za daljši čas, hkrati pa upošteva lastno strategijo maksimiranja donosa pri električni energiji po znižani ceni, ki jo je izrazila.

| (60) | Norveški organi trdijo, da bi lahko Nadzorni organ z uporabo načel Smernic v obravnavanem primeru izključil prisotnost koristi. Nadzorni organ ugotavlja, da Smernice, čeprav se ne nanašajo na prodajo pravic do nakupa električne energije po znižani ceni, res predpisujejo dva načina, na katera javni organi lahko običajno pridobijo tržno ceno zemljišč in objektov v javni lasti in posledično zagotovijo, da prodaja ne vključuje državne pomoči. Prvi način za izključitev elementa pomoči je prodaja prek brezpogojnega postopka zbiranja ponudb. Drugi način je prodaja po ceni, določeni z neodvisno strokovno oceno, ki se pripravi v skladu s splošno sprejetimi standardi vrednotenja. |
| --- | --- |

(60)

Norveški organi trdijo, da bi lahko Nadzorni organ z uporabo načel Smernic v obravnavanem primeru izključil prisotnost koristi. Nadzorni organ ugotavlja, da Smernice, čeprav se ne nanašajo na prodajo pravic do nakupa električne energije po znižani ceni, res predpisujejo dva načina, na katera javni organi lahko običajno pridobijo tržno ceno zemljišč in objektov v javni lasti in posledično zagotovijo, da prodaja ne vključuje državne pomoči. Prvi način za izključitev elementa pomoči je prodaja prek brezpogojnega postopka zbiranja ponudb. Drugi način je prodaja po ceni, določeni z neodvisno strokovno oceno, ki se pripravi v skladu s splošno sprejetimi standardi vrednotenja.

| (61) | Nadzorni organ ugotavlja, da prodaja sredstva prek brezpogojnega postopka zbiranja ponudb običajno izključi prisotnost koristi. Vsaj v resnično odprtih postopkih, kjer obstaja več kot en ponudnik (20). Pravica občine do električne energije po znižani ceni pa ni bila prodana prek brezpogojnega postopka zbiranja ponudb. |
| --- | --- |

(61)

Nadzorni organ ugotavlja, da prodaja sredstva prek brezpogojnega postopka zbiranja ponudb običajno izključi prisotnost koristi. Vsaj v resnično odprtih postopkih, kjer obstaja več kot en ponudnik (20). Pravica občine do električne energije po znižani ceni pa ni bila prodana prek brezpogojnega postopka zbiranja ponudb.

| (62) | Po drugi strani sta tako občina Narvik kot družba NEAS pri zunanjih svetovalcih naročili vsaka po dve oceni, kot je opisano v odstavkih od (26) do (29). Vendar niti poročili DS1 in DS2 niti poročilo družbe AA ne pojasnjujejo dovolj podrobno, katera metoda je bila uporabljena za določanje ocene vrednosti. Ker ni natančnejših pojasnil, Nadzorni organ ne more oceniti, ali so bile ocene tržne vrednosti izdelane v skladu s splošno sprejetimi tržnimi kazalci in standardi vrednotenja. Zato Nadzorni organ meni, da imajo pri ocenjevanju vrednosti pravice do električne energije po znižani ceni poročili DS1 in DS2 ter poročilo družbe AA omejeno vrednost. Po drugi strani so v poročilu družbe DT vrednotenja podrobno pojasnjena. Zato je njene rezultate mogoče preskusiti in preveriti. Nadzorni organ zato ugotavlja, da je poročilo družbe DT najbolj verodostojno. Vendar po mnenju Nadzornega organa dejstvo, da so rezultati vseh štirih poročil podobni (21), krepi verodostojnost rezultatov poročila družbe DT, pa tudi ostalih treh poročil. |
| --- | --- |

(62)

Po drugi strani sta tako občina Narvik kot družba NEAS pri zunanjih svetovalcih naročili vsaka po dve oceni, kot je opisano v odstavkih od (26) do (29). Vendar niti poročili DS1 in DS2 niti poročilo družbe AA ne pojasnjujejo dovolj podrobno, katera metoda je bila uporabljena za določanje ocene vrednosti. Ker ni natančnejših pojasnil, Nadzorni organ ne more oceniti, ali so bile ocene tržne vrednosti izdelane v skladu s splošno sprejetimi tržnimi kazalci in standardi vrednotenja. Zato Nadzorni organ meni, da imajo pri ocenjevanju vrednosti pravice do električne energije po znižani ceni poročili DS1 in DS2 ter poročilo družbe AA omejeno vrednost. Po drugi strani so v poročilu družbe DT vrednotenja podrobno pojasnjena. Zato je njene rezultate mogoče preskusiti in preveriti. Nadzorni organ zato ugotavlja, da je poročilo družbe DT najbolj verodostojno. Vendar po mnenju Nadzornega organa dejstvo, da so rezultati vseh štirih poročil podobni (21), krepi verodostojnost rezultatov poročila družbe DT, pa tudi ostalih treh poročil.

| (63) | Nadzorni organ ugotavlja, da se pri ceni, ki jo določi neodvisni cenilec, običajno lahko šteje, da izključuje prisotnost koristi pri prodaji generičnih zemljišč ali objektov, ki jih je enostavno oceniti in so bili že predmet več transakcij, pri zemljiščih in objektih z več edinstvenimi lastnostmi ali pri katerih lahko okoliščine prodaje vzbudijo dvom o tem, ali strokovna ocena zrcali dejansko tržno vrednost lastnine, pa to ne velja nujno (22). |
| --- | --- |

(63)

Nadzorni organ ugotavlja, da se pri ceni, ki jo določi neodvisni cenilec, običajno lahko šteje, da izključuje prisotnost koristi pri prodaji generičnih zemljišč ali objektov, ki jih je enostavno oceniti in so bili že predmet več transakcij, pri zemljiščih in objektih z več edinstvenimi lastnostmi ali pri katerih lahko okoliščine prodaje vzbudijo dvom o tem, ali strokovna ocena zrcali dejansko tržno vrednost lastnine, pa to ne velja nujno (22).

| (64) | Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, so pogodbe za dobavo električne energije z nespremenljivo ceno, ki presegajo 6 let, nenavadne in redke. Ker ni trga, na katerem bi lahko preverjali primerljive cene, in zaradi nestabilnosti cen elektrike, je strokovna ocena kot instrument za določanje tržne cene pogodbe za dobavo energije z nespremenljivo ceno v trajanju 50,5 let manj primerna (23). |
| --- | --- |

(64)

Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, so pogodbe za dobavo električne energije z nespremenljivo ceno, ki presegajo 6 let, nenavadne in redke. Ker ni trga, na katerem bi lahko preverjali primerljive cene, in zaradi nestabilnosti cen elektrike, je strokovna ocena kot instrument za določanje tržne cene pogodbe za dobavo energije z nespremenljivo ceno v trajanju 50,5 let manj primerna (23).

| (65) | Nadzorni organ v vsakem primeru opozarja, da se za oceno, ali pogodba o prodaji električne energije, sklenjena s strani javnega organa, vključuje korist, ki „daje prednost“ podjetju, uporablja načelo zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji in ne Smernice, ki zadevajo prodajo zemljišč in objektov v javni lasti. Splošno sodišče je v sodbi v zadevi Budapesti Erőmű Zrt proti Komisiji dejansko potrdilo, da se načelo zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji nanaša na dolgoročne pogodbe o prodaji električne energije; v tej sodbi je v zadevi, ki se nanaša na dolgoročne pogodbe o prodaji električne energije, sklenjene s strani madžarskih organov, Splošno sodišče podprlo pristop, ki ga je izbrala Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) (24). |
| --- | --- |

(65)

Nadzorni organ v vsakem primeru opozarja, da se za oceno, ali pogodba o prodaji električne energije, sklenjena s strani javnega organa, vključuje korist, ki „daje prednost“ podjetju, uporablja načelo zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji in ne Smernice, ki zadevajo prodajo zemljišč in objektov v javni lasti. Splošno sodišče je v sodbi v zadevi Budapesti Erőmű Zrt proti Komisiji dejansko potrdilo, da se načelo zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji nanaša na dolgoročne pogodbe o prodaji električne energije; v tej sodbi je v zadevi, ki se nanaša na dolgoročne pogodbe o prodaji električne energije, sklenjene s strani madžarskih organov, Splošno sodišče podprlo pristop, ki ga je izbrala Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) (24).

| (66) | Komisija je v tem primeru prepoznala glavne prakse komercialnih dobaviteljev na evropskih trgih električne energije, ki so bile pomembne za namene analize, in ocenila, ali so bile pogodbe v obravnavani zadevi v skladu s temi praksami ali pa so bile sklenjene pod pogoji, ki ne bi bili sprejemljivi za dobavitelja, delujočega le na tržnih osnovah (25). |
| --- | --- |

(66)

Komisija je v tem primeru prepoznala glavne prakse komercialnih dobaviteljev na evropskih trgih električne energije, ki so bile pomembne za namene analize, in ocenila, ali so bile pogodbe v obravnavani zadevi v skladu s temi praksami ali pa so bile sklenjene pod pogoji, ki ne bi bili sprejemljivi za dobavitelja, delujočega le na tržnih osnovah (25).

| (67) | Komisija je odkrila, da se dolgoročne pogodbe, ki veljajo več kot 6 let, na evropskem trgu redko sklepajo (26). To ugotovitev podpirajo informacije, ki so na voljo Nadzornemu organu. Zato dolgoročnih pogodb v zvezi s prodajo električne energije, s katerimi bi določili referenčno vrednost cene električne energije, ki se bo prodajala naslednjih 50,5 let, skoraj ni. |
| --- | --- |

(67)

Komisija je odkrila, da se dolgoročne pogodbe, ki veljajo več kot 6 let, na evropskem trgu redko sklepajo (26). To ugotovitev podpirajo informacije, ki so na voljo Nadzornemu organu. Zato dolgoročnih pogodb v zvezi s prodajo električne energije, s katerimi bi določili referenčno vrednost cene električne energije, ki se bo prodajala naslednjih 50,5 let, skoraj ni.

| (68) | Dolgoročne ocene prihodnjih cen električne energije morajo vseeno podati potencialni kupci in prodajalci elektrarn. Norveški organi na tej podlagi trdijo, da je treba prodajo pravice občine Narvik do električne energije po znižani ceni primerjati s prodajo hidroelektrarne. V podporo temu argumentu so norveški organi poslali Nadzornemu organu Paretov pregled, v katerem je pregled petih hidroelektrarn, prodanih na Norveškem leta 2000. |
| --- | --- |

(68)

Dolgoročne ocene prihodnjih cen električne energije morajo vseeno podati potencialni kupci in prodajalci elektrarn. Norveški organi na tej podlagi trdijo, da je treba prodajo pravice občine Narvik do električne energije po znižani ceni primerjati s prodajo hidroelektrarne. V podporo temu argumentu so norveški organi poslali Nadzornemu organu Paretov pregled, v katerem je pregled petih hidroelektrarn, prodanih na Norveškem leta 2000.

| (69) | Norveški organi trdijo, da prodajne cene tako v primeru prodaje hidroelektrarne kot v primeru pravice občine Narvik do električne energije po znižani ceni predstavljajo neto sedanjo vrednost pričakovanih denarnih tokov obsega proizvodnje. Zato bo moral vsak kupec ali prodajalec hidroelektrarne, tako kot občina Narvik in družba NEAS v obravnavanem primeru, oceniti vrednost elektrarne na podlagi pričakovanih dohodkov iz proizvodnje, od katerih so odšteti pričakovani stroški, diskontirani z ustrezno diskontno stopnjo, dokler novi lastnik lahko ustrezno hidroelektrarno izkorišča. |
| --- | --- |

(69)

Norveški organi trdijo, da prodajne cene tako v primeru prodaje hidroelektrarne kot v primeru pravice občine Narvik do električne energije po znižani ceni predstavljajo neto sedanjo vrednost pričakovanih denarnih tokov obsega proizvodnje. Zato bo moral vsak kupec ali prodajalec hidroelektrarne, tako kot občina Narvik in družba NEAS v obravnavanem primeru, oceniti vrednost elektrarne na podlagi pričakovanih dohodkov iz proizvodnje, od katerih so odšteti pričakovani stroški, diskontirani z ustrezno diskontno stopnjo, dokler novi lastnik lahko ustrezno hidroelektrarno izkorišča.

| (70) | Norveški organi trdijo, da so cene petih hidroelektrarn, omenjenih v Paretovem poročilu, primerljive s ceno, doseženo pri prodaji pravice občine do električne energije po znižani ceni, če so popravljene z ustreznimi primernimi faktorji. V tem okviru Nadzorni organ opaža korekcijske faktorje, na katere se sklicujejo norveške oblasti, kot je pojasnjeno v poglavju I.11. |
| --- | --- |

(70)

Norveški organi trdijo, da so cene petih hidroelektrarn, omenjenih v Paretovem poročilu, primerljive s ceno, doseženo pri prodaji pravice občine do električne energije po znižani ceni, če so popravljene z ustreznimi primernimi faktorji. V tem okviru Nadzorni organ opaža korekcijske faktorje, na katere se sklicujejo norveške oblasti, kot je pojasnjeno v poglavju I.11.

| (71) | Za pet hidroelektrarn je bil razpon prodajnih cen na kWh proizvodne zmogljivosti med 1,66 in 1,74 NOK. Trajna prodaja sredstva povečuje neto sedanjo vrednost sredstva v primerjavi z nakupom pravice do električne energije po znižani ceni za 50,5 let, saj se predvideva, da bo sredstvo po 50,5 letih ustvarjalo pozitiven denarni tok. Norveški organi so predpostavili 4-odstotno stopnjo donosnosti vloženih sredstev, katere rezultat je popravek prodajne cene navzdol za približno 10–15 %, tako da je mogoča primerjava trajne prodaje s časovno omejeno prodajo električne energije po znižani ceni (27). |
| --- | --- |

(71)

Za pet hidroelektrarn je bil razpon prodajnih cen na kWh proizvodne zmogljivosti med 1,66 in 1,74 NOK. Trajna prodaja sredstva povečuje neto sedanjo vrednost sredstva v primerjavi z nakupom pravice do električne energije po znižani ceni za 50,5 let, saj se predvideva, da bo sredstvo po 50,5 letih ustvarjalo pozitiven denarni tok. Norveški organi so predpostavili 4-odstotno stopnjo donosnosti vloženih sredstev, katere rezultat je popravek prodajne cene navzdol za približno 10–15 %, tako da je mogoča primerjava trajne prodaje s časovno omejeno prodajo električne energije po znižani ceni (27).

| (72) | Druga razlika med trajno prodajo in prodajo pravice do nakupa električne energije po znižani ceni za 50,5 let zadeva stroškovno osnovo za uporabo v modelu neto sedanje vrednosti – skupne proizvodne stroške v primerjavi z znižano ceno. Norveški organi trdijo, da so bili v tistem času običajni operativni stroški, vključno s ponovnimi vlaganji v novejšo elektrarno, približno 0,05 NOK na kWh, cena ministrstva pa je znašala približno 0,10 NOK na kWh. |
| --- | --- |

(72)

Druga razlika med trajno prodajo in prodajo pravice do nakupa električne energije po znižani ceni za 50,5 let zadeva stroškovno osnovo za uporabo v modelu neto sedanje vrednosti – skupne proizvodne stroške v primerjavi z znižano ceno. Norveški organi trdijo, da so bili v tistem času običajni operativni stroški, vključno s ponovnimi vlaganji v novejšo elektrarno, približno 0,05 NOK na kWh, cena ministrstva pa je znašala približno 0,10 NOK na kWh.

| (73) | Za oceno, ali cene elektrarn predstavljajo ustrezne približke takratnim tržnim cenam električne energije, pridobljene po znižani ceni, je treba vsak element utemeljitve podrobneje pregledati. Ocena Nadzornega organa temelji na informacijah, ki so jih predložili norveški organi, in drugih javno dostopnih informacijah. |
| --- | --- |

(73)

Za oceno, ali cene elektrarn predstavljajo ustrezne približke takratnim tržnim cenam električne energije, pridobljene po znižani ceni, je treba vsak element utemeljitve podrobneje pregledati. Ocena Nadzornega organa temelji na informacijah, ki so jih predložili norveški organi, in drugih javno dostopnih informacijah.

| (74) | V analizi, ki sledi, so v vseh izračunih uporabljene nominalne vrednosti (28). |
| --- | --- |

(74)

V analizi, ki sledi, so v vseh izračunih uporabljene nominalne vrednosti (28).

| (75) | Za pet hidroelektrarn, omenjenih v Paretovem pregledu, je bil razpon prodajnih cen na kWh proizvodne zmogljivosti med 1,66 in 1,74 NOK. V poročilu, ki ga je izdalo podjetje za gospodarsko svetovanje Econ Pöyry in analizira prodajo elektrarn v letih od 1996 do 2005, je povprečna vrednost transakcije v letu 2000 nekoliko višja, ocenjena na približno 1,85 NOK. Glede na isto poročilo je bila enaka približna cena dosežena v letu 1999. V skladu s tem je tudi razpon cen za primerjavo nekoliko višji od tistega v Paretovem pregledu. Ker se poročilo ECON nanaša na višjo povprečno vrednost transakcije kot Paretovo poročilo, Nadzorni organ v nadaljnji analizi uporablja razpon od 1,70 do 1,80 NOK. |
| --- | --- |

(75)

Za pet hidroelektrarn, omenjenih v Paretovem pregledu, je bil razpon prodajnih cen na kWh proizvodne zmogljivosti med 1,66 in 1,74 NOK. V poročilu, ki ga je izdalo podjetje za gospodarsko svetovanje Econ Pöyry in analizira prodajo elektrarn v letih od 1996 do 2005, je povprečna vrednost transakcije v letu 2000 nekoliko višja, ocenjena na približno 1,85 NOK. Glede na isto poročilo je bila enaka približna cena dosežena v letu 1999. V skladu s tem je tudi razpon cen za primerjavo nekoliko višji od tistega v Paretovem pregledu. Ker se poročilo ECON nanaša na višjo povprečno vrednost transakcije kot Paretovo poročilo, Nadzorni organ v nadaljnji analizi uporablja razpon od 1,70 do 1,80 NOK.

| (76) | Drug dejavnik, ki ga je treba upoštevati, je način prilagoditve ravni cen z ravni za trajno prodajo na raven za časovno omejeno prodajo v obdobju 50,5 let. Norveški organi trdijo, da ustrezni uskladitveni faktor na podlagi 4-odstotne stopnje donosnosti vloženih sredstev znaša med 10 in 15 %. Nadzorni organ ugotavlja, da je izbira stopnje donosnosti vloženih sredstev tesno povezana z izbiro diskontne stopnje v modelu neto sedanje vrednosti. Nominalna diskontna stopnja po davkih, ki je bila uporabljena v poročilu družbe DT, je znašala 6,8 %, v poročilu družbe AA pa je bila uporabljena nominalna diskontna stopnja po davkih, ki je znašala 7 %. Ugotovljeno je tudi, da je DVV pri ocenjevanju novih projektov hidroelektrarn uporabil 6,5-odstotno stopnjo (29). V modelu izračuna cene glede na stroške je uporabljena 6-odstotna stopnja (30). Nadzorni organ na podlagi zgornjega meni, da znaša ustrezna diskontna stopnja in s tem ustrezna stopnja donosnosti vloženih sredstev, ki jo je treba uporabiti pri primerjavi trajne prodaje s časovno omejeno prodajo, nominalno med 6 in 7 % po davkih. Na tej podlagi ustrezna prilagoditev vrednosti od vrednosti pri trajni prodaji na vrednost pri prodaji v obdobju 50,5 let ni med 10 in 15 %, kot trdijo norveški organi, ampak bližje razponu med 4 in 5 %. |
| --- | --- |

(76)

Drug dejavnik, ki ga je treba upoštevati, je način prilagoditve ravni cen z ravni za trajno prodajo na raven za časovno omejeno prodajo v obdobju 50,5 let. Norveški organi trdijo, da ustrezni uskladitveni faktor na podlagi 4-odstotne stopnje donosnosti vloženih sredstev znaša med 10 in 15 %. Nadzorni organ ugotavlja, da je izbira stopnje donosnosti vloženih sredstev tesno povezana z izbiro diskontne stopnje v modelu neto sedanje vrednosti. Nominalna diskontna stopnja po davkih, ki je bila uporabljena v poročilu družbe DT, je znašala 6,8 %, v poročilu družbe AA pa je bila uporabljena nominalna diskontna stopnja po davkih, ki je znašala 7 %. Ugotovljeno je tudi, da je DVV pri ocenjevanju novih projektov hidroelektrarn uporabil 6,5-odstotno stopnjo (29). V modelu izračuna cene glede na stroške je uporabljena 6-odstotna stopnja (30). Nadzorni organ na podlagi zgornjega meni, da znaša ustrezna diskontna stopnja in s tem ustrezna stopnja donosnosti vloženih sredstev, ki jo je treba uporabiti pri primerjavi trajne prodaje s časovno omejeno prodajo, nominalno med 6 in 7 % po davkih. Na tej podlagi ustrezna prilagoditev vrednosti od vrednosti pri trajni prodaji na vrednost pri prodaji v obdobju 50,5 let ni med 10 in 15 %, kot trdijo norveški organi, ampak bližje razponu med 4 in 5 %.

| (77) | Tretji dejavnik, ki ga je treba upoštevati, je pričakovana prihodnja tržna cena električne energije. Kot je pojasnjeno zgoraj, je napovedovanje cen električne energije v prihodnjih 50 in več letih izjemno težavno. V zgoraj opisanih poročilih o vrednotenju, še posebej v poročilih družb AA in DT, je bilo pričakovano, da bo tržna cena električne energije v obdobju 10–20 let enakomerno naraščala, po tem obdobju pa naj bi cene realno ostajale nespremenjene (tj. povečevale naj bi se le zaradi inflacije) (31). To kaže, da je v tistem času na trgu veljalo soglasje, da bodo prihodnje cene električne energije dolgoročno realno gledano ostale nespremenjene in ne bodo več rasle (32). Nadzorni organ domneva, da so bili vsi udeleženci na trgu enako negotovi glede prihodnjih cen električne energije, tudi tisti, ki so v istem obdobju kupovali in prodajali elektrarne v obliki prodaje pravice do električne energije po znižani ceni. Zato ni nobenega razloga za domnevo, da naj bi različni udeleženci na trgu imeli občutno različne informacije glede pričakovanj v zvezi s tržnimi cenami. |
| --- | --- |

(77)

Tretji dejavnik, ki ga je treba upoštevati, je pričakovana prihodnja tržna cena električne energije. Kot je pojasnjeno zgoraj, je napovedovanje cen električne energije v prihodnjih 50 in več letih izjemno težavno. V zgoraj opisanih poročilih o vrednotenju, še posebej v poročilih družb AA in DT, je bilo pričakovano, da bo tržna cena električne energije v obdobju 10–20 let enakomerno naraščala, po tem obdobju pa naj bi cene realno ostajale nespremenjene (tj. povečevale naj bi se le zaradi inflacije) (31). To kaže, da je v tistem času na trgu veljalo soglasje, da bodo prihodnje cene električne energije dolgoročno realno gledano ostale nespremenjene in ne bodo več rasle (32). Nadzorni organ domneva, da so bili vsi udeleženci na trgu enako negotovi glede prihodnjih cen električne energije, tudi tisti, ki so v istem obdobju kupovali in prodajali elektrarne v obliki prodaje pravice do električne energije po znižani ceni. Zato ni nobenega razloga za domnevo, da naj bi različni udeleženci na trgu imeli občutno različne informacije glede pričakovanj v zvezi s tržnimi cenami.

| (78) | Če se od prihodkov premaknemo k stroškom, se primerjava, ki so jo predstavili norveški organi, nanaša na scenarij, v katerem obstaja razlika med denarnim odlivom na kWh pri trajni prodaji in denarnim odlivom na kWh pri prodaji električne energije po znižani ceni; ta razlika znaša 0,05 NOK, ker pričakovana znižana cena električne energije znaša približno 0,10 NOK, operativni stroški, vključno s ponovnimi vlaganji, pa približno 0,05 NOK. |
| --- | --- |

(78)

Če se od prihodkov premaknemo k stroškom, se primerjava, ki so jo predstavili norveški organi, nanaša na scenarij, v katerem obstaja razlika med denarnim odlivom na kWh pri trajni prodaji in denarnim odlivom na kWh pri prodaji električne energije po znižani ceni; ta razlika znaša 0,05 NOK, ker pričakovana znižana cena električne energije znaša približno 0,10 NOK, operativni stroški, vključno s ponovnimi vlaganji, pa približno 0,05 NOK.

| (79) | Kar zadeva ceno ministrstva za električno energijo po znižani ceni, so svetovalci, ki so svetovali občini Narvik in družbi NEAS, pričakovali, da bodo cene realno ostajale približno nespremenjene, kar pomeni, da se ni pričakovalo občutnih energetskih prihrankov in tudi ne večje nestabilnosti stroškovne osnove. Načeloma se je pričakovalo, da bo cena ministrstva za električno energijo po znižani ceni rasla z inflacijo (33). Nadzorni organ na osnovi razpoložljivih informacij meni, da bi preudarni vlagatelj predpostavljal enako, in zato predvideva, da v nadaljnji analizi ne bi bilo večjih sprememb cene glede na stroške za električno energijo, pridobljeno po znižani ceni. Ti stroški pri izračunu vrednosti električne energije po znižani ceni predstavljajo ustrezni denarni odliv (34). |
| --- | --- |

(79)

Kar zadeva ceno ministrstva za električno energijo po znižani ceni, so svetovalci, ki so svetovali občini Narvik in družbi NEAS, pričakovali, da bodo cene realno ostajale približno nespremenjene, kar pomeni, da se ni pričakovalo občutnih energetskih prihrankov in tudi ne večje nestabilnosti stroškovne osnove. Načeloma se je pričakovalo, da bo cena ministrstva za električno energijo po znižani ceni rasla z inflacijo (33). Nadzorni organ na osnovi razpoložljivih informacij meni, da bi preudarni vlagatelj predpostavljal enako, in zato predvideva, da v nadaljnji analizi ne bi bilo večjih sprememb cene glede na stroške za električno energijo, pridobljeno po znižani ceni. Ti stroški pri izračunu vrednosti električne energije po znižani ceni predstavljajo ustrezni denarni odliv (34).

| (80) | Ker obstaja več spremenljivk, ki lahko čez čas vplivajo na raven denarnih odlivov, mora biti znesek 0,05 NOK, ki združuje operativne stroške in stroške ponovnih vlaganj, ocenjen na podlagi različnih sestavnih elementov. |
| --- | --- |

(80)

Ker obstaja več spremenljivk, ki lahko čez čas vplivajo na raven denarnih odlivov, mora biti znesek 0,05 NOK, ki združuje operativne stroške in stroške ponovnih vlaganj, ocenjen na podlagi različnih sestavnih elementov.

| (81) | Prvič, očitno je, da bo imela elektrarna določeno raven splošnih operativnih stroškov in stroškov vzdrževanja. Predvideva se, da so operativni stroški in stroški vzdrževanja hidroelektrarne na splošno relativno nizki in nespremenljivi v okviru razpona med 0,02 in 0,05 NOK na kWh (35). To podpirajo podatki o stroških, ki se uporabljajo za izračun cene ministrstva. V letu 2000 je nadomestilo za operativne stroške in stroške vzdrževanja v okviru tega modela znašalo 0,267 NOK na kWh. |
| --- | --- |

(81)

Prvič, očitno je, da bo imela elektrarna določeno raven splošnih operativnih stroškov in stroškov vzdrževanja. Predvideva se, da so operativni stroški in stroški vzdrževanja hidroelektrarne na splošno relativno nizki in nespremenljivi v okviru razpona med 0,02 in 0,05 NOK na kWh (35). To podpirajo podatki o stroških, ki se uporabljajo za izračun cene ministrstva. V letu 2000 je nadomestilo za operativne stroške in stroške vzdrževanja v okviru tega modela znašalo 0,267 NOK na kWh.

| (82) | Za izračun neto sedanje vrednosti so pomembni tudi drugi denarni odlivi. V izračunu cene ministrstva iz leta 2000 so bili davki nadomeščeni z zneskom 0,021 NOK. Dejanski davek, s katerim bo obdavčena določena elektrarna, je seveda odvisen od dobičkov, ker pa je predvideno, da bo cena ministrstva značilna za povprečne stroške običajnih elektrarn na Norveškem, se zdi davčne stroške razumno predpostavljati v znesku približno 0,02 NOK na kWh. |
| --- | --- |

(82)

Za izračun neto sedanje vrednosti so pomembni tudi drugi denarni odlivi. V izračunu cene ministrstva iz leta 2000 so bili davki nadomeščeni z zneskom 0,021 NOK. Dejanski davek, s katerim bo obdavčena določena elektrarna, je seveda odvisen od dobičkov, ker pa je predvideno, da bo cena ministrstva značilna za povprečne stroške običajnih elektrarn na Norveškem, se zdi davčne stroške razumno predpostavljati v znesku približno 0,02 NOK na kWh.

| (83) | Zaključni del denarnih odlivov v neto sedanji vrednosti so stroški ponovnih vlaganj, ki so bistveno odvisni od časovne razporeditve in ravni potreb, ki jih ima elektrarna po ponovnih vlaganjih. Nadzorni organ je seznanjen s tem, da gospodarska življenjska doba hidroelektrarne za računovodske namene znaša 40 let (36), da pa je lahko dejanska življenjska doba daljša. Višina ponovnih vlaganj je v mnogih primerih znatna in zato je, kot so opozorili tudi norveški organi, časovni razpored denarnega odliva pri izračunu neto sedanje vrednosti zelo pomemben. Če do ponovnih vlaganj pride v zgodnjem obdobju izračunavanja, je znižanje neto sedanje vrednosti občutno večje kot bi bilo, če bi do ponovnih vlaganj prišlo v poznejšem obdobju izračunavanja. Vendar norveški organi Nadzornemu organu niso predložili informacij o potrebah po ponovnih vlaganjih v hidroelektrarnah, prodanih v letu 1999 in 2000, ki jih uporabljajo kot osnovo za primerjavo. Nadzorni organ ugotavlja, da zaradi starosti in domnevno poslovno občutljive narave verjetno niso zlahka na voljo. |
| --- | --- |

(83)

Zaključni del denarnih odlivov v neto sedanji vrednosti so stroški ponovnih vlaganj, ki so bistveno odvisni od časovne razporeditve in ravni potreb, ki jih ima elektrarna po ponovnih vlaganjih. Nadzorni organ je seznanjen s tem, da gospodarska življenjska doba hidroelektrarne za računovodske namene znaša 40 let (36), da pa je lahko dejanska življenjska doba daljša. Višina ponovnih vlaganj je v mnogih primerih znatna in zato je, kot so opozorili tudi norveški organi, časovni razpored denarnega odliva pri izračunu neto sedanje vrednosti zelo pomemben. Če do ponovnih vlaganj pride v zgodnjem obdobju izračunavanja, je znižanje neto sedanje vrednosti občutno večje kot bi bilo, če bi do ponovnih vlaganj prišlo v poznejšem obdobju izračunavanja. Vendar norveški organi Nadzornemu organu niso predložili informacij o potrebah po ponovnih vlaganjih v hidroelektrarnah, prodanih v letu 1999 in 2000, ki jih uporabljajo kot osnovo za primerjavo. Nadzorni organ ugotavlja, da zaradi starosti in domnevno poslovno občutljive narave verjetno niso zlahka na voljo.

| (84) | Pri prilagajanju cen za obravnavane hidroelektrarne, glede na razliki, omenjeni zgoraj, časovno obdobje in stroškovno osnovo, norveški organi trdijo, da je razpon cen med 1,66 in 1,74 NOK za kWh primerljiv s ceno, pridobljeno pri električni energiji po znižani ceni, ki znaša približno 1,00 NOK na kWh (37). Kot je pojasnjeno zgoraj, informacije, ki so na voljo Nadzornemu organu, kažejo, da je bila povprečna vrednost transakcije za leti 1999 in 2000 nekoliko višja od tega razpona (približno 1,85 NOK). Zato bo Nadzorni organ primerjal razpon cen od 1,70 do 1,80 NOK na kWh s ceno 1,00 NOK, ki jo je dosegla občina Narvik. |
| --- | --- |

(84)

Pri prilagajanju cen za obravnavane hidroelektrarne, glede na razliki, omenjeni zgoraj, časovno obdobje in stroškovno osnovo, norveški organi trdijo, da je razpon cen med 1,66 in 1,74 NOK za kWh primerljiv s ceno, pridobljeno pri električni energiji po znižani ceni, ki znaša približno 1,00 NOK na kWh (37). Kot je pojasnjeno zgoraj, informacije, ki so na voljo Nadzornemu organu, kažejo, da je bila povprečna vrednost transakcije za leti 1999 in 2000 nekoliko višja od tega razpona (približno 1,85 NOK). Zato bo Nadzorni organ primerjal razpon cen od 1,70 do 1,80 NOK na kWh s ceno 1,00 NOK, ki jo je dosegla občina Narvik.

| (85) | Prva prilagoditev bo takšna, da bo mogoče cene trajne prodaje primerjati s pogodbo za 50,5 let. Nadzorni organ je uporabil 6-odstotno stopnjo donosnosti vloženih sredstev, ki zniža vrednosti pri trajni prodaji za približno 5,5 %. Primerljiv razpon cen, doseženih pri prodaji elektrarne, je zato od 1,61 do 1,70 NOK. Razlika mora biti pojasnjena z razliko v neto denarnih tokovih v znesku od 0,61 do 0,70 NOK na kWh med cenami električne energije po znižani ceni in operativnimi stroški elektrarne, če naj bo preskus za vlagatelje v tržnem gospodarstvu uspešno prestan, pomoč pa izključena. |
| --- | --- |

(85)

Prva prilagoditev bo takšna, da bo mogoče cene trajne prodaje primerjati s pogodbo za 50,5 let. Nadzorni organ je uporabil 6-odstotno stopnjo donosnosti vloženih sredstev, ki zniža vrednosti pri trajni prodaji za približno 5,5 %. Primerljiv razpon cen, doseženih pri prodaji elektrarne, je zato od 1,61 do 1,70 NOK. Razlika mora biti pojasnjena z razliko v neto denarnih tokovih v znesku od 0,61 do 0,70 NOK na kWh med cenami električne energije po znižani ceni in operativnimi stroški elektrarne, če naj bo preskus za vlagatelje v tržnem gospodarstvu uspešno prestan, pomoč pa izključena.

| (86) | Skupni operativni stroški so, kot je omenjeno zgoraj, ocenjeni tako, da znašajo od 0,02 do 0,05 NOK na kWh, k temu pa je prištetih še ocenjenih 0,02 NOK na kWh za davke, kar je skupaj enako od 0,04 do 0,07 NOK na kWh. Poleg tega je treba upoštevati ponovna vlaganja, katerih finančni učinek je odvisen od časovnega razporeda in velikosti in ga je zato težko meriti. |
| --- | --- |

(86)

Skupni operativni stroški so, kot je omenjeno zgoraj, ocenjeni tako, da znašajo od 0,02 do 0,05 NOK na kWh, k temu pa je prištetih še ocenjenih 0,02 NOK na kWh za davke, kar je skupaj enako od 0,04 do 0,07 NOK na kWh. Poleg tega je treba upoštevati ponovna vlaganja, katerih finančni učinek je odvisen od časovnega razporeda in velikosti in ga je zato težko meriti.

| (87) | Nadzorni organ je ob upoštevanju vsega tega izvedel analizo občutljivosti pri prodaji 128 GWh (38) električne energije po znižani ceni v obdobju 50,5 let. Nadzorni organ je preskusil številne kombinacije stroškov in diskontnih stopenj, pri čemer nominalne diskontne stopnje po davku znašajo od 5,5 % do 7,5 %, skupni operativni stroški pa med 0,05 in 0,09 NOK na kWh, kot je prikazano v spodnji tabeli.











  Analiza
  občutljivosti | Diskontna stopnja |
| --- | --- | --- |
| 5,5 % | 6 % | 6,5 % | 7 % | 7,5 % |
| Operativni stroški | 0,05 | 1,60 | 1,46 | 1,34 | 1,23 | 1,14 |
| 0,06 | 1,34 | 1,23 | 1,12 | 1,04 | 0,96 |
| 0,07 | 1,09 | 0,99 | 0,91 | 0,84 | 0,78 |
| 0,08 | 0,83 | 0,76 | 0,70 | 0,64 | 0,59 |
| 0,09 | 0,58 | 0,53 | 0,48 | 0,45 | 0,41 |

(87)

Nadzorni organ je ob upoštevanju vsega tega izvedel analizo občutljivosti pri prodaji 128 GWh (38) električne energije po znižani ceni v obdobju 50,5 let. Nadzorni organ je preskusil številne kombinacije stroškov in diskontnih stopenj, pri čemer nominalne diskontne stopnje po davku znašajo od 5,5 % do 7,5 %, skupni operativni stroški pa med 0,05 in 0,09 NOK na kWh, kot je prikazano v spodnji tabeli.

Analiza

občutljivosti

Diskontna stopnja

5,5 %

6 %

6,5 %

7 %

7,5 %

Operativni stroški

0,05

1,60

1,46

1,34

1,23

1,14

0,06

1,34

1,23

1,12

1,04

0,96

0,07

1,09

0,99

0,91

0,84

0,78

0,08

0,83

0,76

0,70

0,64

0,59

0,09

0,58

0,53

0,48

0,45

0,41

| (88) | Rezultati so pod razponom od 0,61 do 0,70 NOK v primeru, če operativni stroški znašajo 0,09 NOK pri kateri koli diskontni stopnji v razponu od 5,5 % do 7,5 % ali pa v primeru, če operativni stroški znašajo 0,08 NOK, diskontna stopnja pa 7,5 % ali več. Pri teh scenarijih je razlika med ceno električne energije po znižani ceni in operativnimi stroški tako majhna, da ob izračunu neto sedanje vrednosti razlike to ne pojasni razlike v višjih cenah, doseženih pri trajnih prodajah hidroelektrarn. Vendar pa do tega pride le v primerih, v katerih operativni stroški, če so vključeni tudi stroški ponovnih vlaganj, znašajo od 60 % do 80 % več od ocene stroškov, ki so jo predložili norveški organi. |
| --- | --- |

(88)

Rezultati so pod razponom od 0,61 do 0,70 NOK v primeru, če operativni stroški znašajo 0,09 NOK pri kateri koli diskontni stopnji v razponu od 5,5 % do 7,5 % ali pa v primeru, če operativni stroški znašajo 0,08 NOK, diskontna stopnja pa 7,5 % ali več. Pri teh scenarijih je razlika med ceno električne energije po znižani ceni in operativnimi stroški tako majhna, da ob izračunu neto sedanje vrednosti razlike to ne pojasni razlike v višjih cenah, doseženih pri trajnih prodajah hidroelektrarn. Vendar pa do tega pride le v primerih, v katerih operativni stroški, če so vključeni tudi stroški ponovnih vlaganj, znašajo od 60 % do 80 % več od ocene stroškov, ki so jo predložili norveški organi.

3.   Zaključek in povzetek

| (89) | Nadzorni organ je na podlagi informacij, ki so jih predložili norveški organi, ocenil, ali je pogodba občine z družbo NEAS predstavljala gospodarsko korist za slednjo. Nadzorni organ je ugotovil, da imajo štiri strokovne ocene omejeno vrednost. Z razvojem prihodnjih cen električne energije v daljših obdobjih je povezanih precej negotovih dejavnikov. Dolgoročne pogodbe za prodajo električne energije brez klavzul za prilagoditev cen so nenavadne. |
| --- | --- |

(89)

Nadzorni organ je na podlagi informacij, ki so jih predložili norveški organi, ocenil, ali je pogodba občine z družbo NEAS predstavljala gospodarsko korist za slednjo. Nadzorni organ je ugotovil, da imajo štiri strokovne ocene omejeno vrednost. Z razvojem prihodnjih cen električne energije v daljših obdobjih je povezanih precej negotovih dejavnikov. Dolgoročne pogodbe za prodajo električne energije brez klavzul za prilagoditev cen so nenavadne.

| (90) | Poleg tega ni očitno, da je prodajo elektrarn kot tako mogoče primerjati s prodajo električne energije po znižanih cenah, saj je trajna prodaja dokončna odločitev, za katero je treba oceniti tveganje, povezano z vrednostjo v neomejenem ali prihodnjem času. Pri prodaji električne energije po znižanih cenah, pri kateri je optimalna dolžina veljavnosti pogodbe glede na tveganje in vrednost lahko drugačna, ne gre za to. |
| --- | --- |

(90)

Poleg tega ni očitno, da je prodajo elektrarn kot tako mogoče primerjati s prodajo električne energije po znižanih cenah, saj je trajna prodaja dokončna odločitev, za katero je treba oceniti tveganje, povezano z vrednostjo v neomejenem ali prihodnjem času. Pri prodaji električne energije po znižanih cenah, pri kateri je optimalna dolžina veljavnosti pogodbe glede na tveganje in vrednost lahko drugačna, ne gre za to.

| (91) | Vendar je Nadzorni organ upošteval posebne okoliščine zadeve, vključno z dejstvom, da je občina pri prodaji električne energije po znižani ceni tik pred podpisom pogodbe za 50,5 let z družbo NEAS utrpela izgube, in da je poleg tega potrebovala dostop do likvidnostnih sredstev tako za poplačilo dolga kot za izvedbo načrtovanih vlaganj v družbo NEAS. |
| --- | --- |

(91)

Vendar je Nadzorni organ upošteval posebne okoliščine zadeve, vključno z dejstvom, da je občina pri prodaji električne energije po znižani ceni tik pred podpisom pogodbe za 50,5 let z družbo NEAS utrpela izgube, in da je poleg tega potrebovala dostop do likvidnostnih sredstev tako za poplačilo dolga kot za izvedbo načrtovanih vlaganj v družbo NEAS.

| (92) | Nadzorni organ na podlagi teh posebnih okoliščin sprejema utemeljitev, da je obravnavano transakcijo kljub dolgemu trajanju in negotovosti glede prihodnosti mogoče primerjati s prodajami hidroelektrarn v letih 1999 in 2000. Tako Nadzorni organ v tem posebnem primeru priznava, da cene prodanih hidroelektrarn predstavljajo zadosten približek za tržno ceno pri dolgoročni prodaji pravic do električne energije po znižani ceni. Na podlagi dokazov, ki so jih norveški organi dali na voljo Nadzornemu organu, in pojasnil glede ustreznih razlik, je videti, da je občina dosegla ceno, primerljivo s prodajami elektrarn v letih 1999 in 2000. |
| --- | --- |

(92)

Nadzorni organ na podlagi teh posebnih okoliščin sprejema utemeljitev, da je obravnavano transakcijo kljub dolgemu trajanju in negotovosti glede prihodnosti mogoče primerjati s prodajami hidroelektrarn v letih 1999 in 2000. Tako Nadzorni organ v tem posebnem primeru priznava, da cene prodanih hidroelektrarn predstavljajo zadosten približek za tržno ceno pri dolgoročni prodaji pravic do električne energije po znižani ceni. Na podlagi dokazov, ki so jih norveški organi dali na voljo Nadzornemu organu, in pojasnil glede ustreznih razlik, je videti, da je občina dosegla ceno, primerljivo s prodajami elektrarn v letih 1999 in 2000.

| (93) | Na podlagi teh elementov je nadzorni organ po premisleku sklenil, da je občina Narvik pri sklenitvi pogodbe z družbo NEAS o prodaji svoje pravice do električne energije po znižani ceni delovala v okviru svoje presoje kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(93)

Na podlagi teh elementov je nadzorni organ po premisleku sklenil, da je občina Narvik pri sklenitvi pogodbe z družbo NEAS o prodaji svoje pravice do električne energije po znižani ceni delovala v okviru svoje presoje kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu.

| (94) | Pogodba se zato ne šteje za pogodbo, ki predstavlja korist za družbo NEAS, in zato v smislu člena 61 Sporazuma EGP ne vključuje državne pomoči – |
| --- | --- |

(94)

Pogodba se zato ne šteje za pogodbo, ki predstavlja korist za družbo NEAS, in zato v smislu člena 61 Sporazuma EGP ne vključuje državne pomoči –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Prodaja pravice občine Narvik do električne energije po znižani ceni družbi Narvik Energi AS ne vključuje državne pomoči v smislu člena 61 Sporazuma EGP.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Norveško.

Člen 3

Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 19. junija 2013

Za Nadzorni organ Efte

Oda Helen SLETNES

Predsednica

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Članica kolegija

---

(1)  Objavljeno v UL C 121, 26.4.2012, str. 25, in v Dopolnilu EGP k UL št. 23, 26.4.2012, str. 1.

1

(2)  Ev. št. 504391.

2

(3)  Ev. št. 519710.

3

(4)  Ev. št. 532247-532256.

4

(5)  Ev. št. 626050.

5

(6)  Glej sprotno opombo 1.

6

(7)  Ev. št. 635920.

7

(8)  Ev. št. 639486.

8

(9)  Ev. št. 655297-655305.

9

(10)  1917.12.14 nr 16 Lov om erverv av vannfall mv. (industrikonsesjonsloven) (Zakon o industrijskih licencah).

10

(11)  1917.12.14 nr 17 Lov om vassdragsreguleringer (vassdragsreguleringsloven) (Zakon o urejanju pravic do uporabe slapov).

11

(12)  Oddelek 2(12)(1) Zakona o industrijskih licencah.

12

(13)  Zakon o industrijskih licencah, oddelek 2(12)(7).

13

(14)  Zdi se, da poročila DS1, DS2 in družbe DT zajemajo električno energijo po ceni ministrstva, ki jo proizvajajo elektrarne Taraldsvik, Sildvik, Skjomen, Båtsvann in Norddalen. Čeprav v poročilu DS2 ni izrecno navedena količina ocenjene električne energije po znižani ceni, v njem ni omenjeno, da poročilo DS2 ne zajema enake količine kot poročilo DS1. Poročilo družbe AA zajema proizvodnjo istih elektrarn razen elektrarne Taraldsvik.

14

(15)  Z izhodiščno vrednostjo 87,7 milijona NOK.

15

(16)  UL L 137, 8.6.2000, str. 28.

16

(17)  1997.6.13 nr 44: Lov om aksjeselskaper (aksjeloven) (Zakon o družbah z omejeno odgovornostjo).

17

(18)  Sodba Sodišča v zadevi SFEI proti la Poste, Recueil 1996, str. I-3547, točka 60.

18

SFEI

la Poste

(19)  Načelo zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji je natančneje opisano v smernicah Nadzornega organa glede uporabe določb o državni pomoči javnim podjetjem v proizvodnem sektorju (UL L 274, 26.10.2000, str. 29).

19

(20)  Primerjaj Smernice Nadzornega organa glede uporabe pravil o državni pomoči z nadomestilom, podeljenim za opravljanje storitev v splošnem gospodarskem interesu (še ni objavljeno v UL, na voljo je na spletnem mestu Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/), točka 68.

20

(21)  Nakupna cena 120 milijonov NOK, dogovorjena za 116,3 GWh električne energije po ceni ministrstva, je enaka povprečni vrednosti ocenjenih razponov neto sedanje vrednosti, predstavljenih v poročilu družbe DT (110–130 milijonov NOK), pa tudi v poročilu DS2 (100–140 milijonov NOK). Poleg tega je cena višja od povprečne vrednosti razpona, omenjenega v poročilu DS1 (80–145 milijonov NOK), in presega razpon, omenjen v poročilu družbe AA (71,4–117,4 milijona NOK za 115,3 GWh električne energije po ceni ministrstva).

21

(22)  Neodvisna strokovna ocena, ki izpolnjuje ustrezne pogoje Smernic, se ne sme vedno šteti za resničen prikaz tržne cene lastnine ali objekta. Glej Odločbo Nadzornega organa 157/12/COL o prodaji zemljišča gnr 271/8 s strani občine Oppdal (UL L 350, 9.5.2012, str. 109), oddelek II.6.2.

22

(23)  Poleg tega Nadzorni organ ugotavlja, da štiri poročila ne ocenjujejo vrednosti 11,3 GWh električne energije po ceni glede na stroške. Nadzorni organ tudi ni prejel neodvisnega strokovnega vrednotenja, ki bi ocenilo vrednost te električne energije po znižani ceni. Norveški organi so le pojasnili, da je bila cena 6 milijonov NOK za to električno energijo, pridobljeno po znižani ceni, dogovorjena na pogajanjih med občino Narvik in družb NEAS. Zaradi teh okoliščin Nadzorni organ ne more oceniti prodaje 11,3 GWh električne energije po ceni glede na stroške v skladu z načeli Smernic. Poleg tega poročilo družbe AA ne upošteva vrednosti proizvodnje električne energije elektrarne Taraldsvik (1 GWh).

23

(24)  Združeni zadevi T-80/06 in T-182/09, Budapesti Erőmű Zrt proti Komisiji [še neobjavljeno], točke 65–69.

24

Budapesti Erőmű Zrt proti Komisiji

(25)  Združeni zadevi T-80/06 in T-182/09, Budapesti Erőmű Zrt proti Komisiji [še neobjavljeno], točki 68–69.

25

Budapesti Erőmű Zrt proti Komisiji

(26)  Glej Odločbo Komisije v zadevi C 41/05, Državna pomoč, ki jo je Madžarska dodelila v obliki sporazumov o nakupu električne energije, UL L 225, 27.8.2009, str. 53, točka 200.

26

(27)  Pri 4-odstotni stopnji donosnosti vloženih sredstev bi bilo dejansko znižanje vrednosti približno 14 %.

27

(28)  Nominalna vrednost se nanaša na ekonomsko vrednost, izraženo v enotah valut v danem letu. V nasprotju s tem realna vrednost popravlja nominalno vrednost tako, da odstrani učinke na cene zaradi spremembe splošnih ravni cen (inflacije), ki nastanejo v času.

28

(29)  Priročnik DVV št. 1 za leto 2007, Kostnader ved produksjon av kraft og varme, ki je na voljo na naslednjem spletnem naslovu: http://www.nve.no/Global/Konsesjoner/Fjernvarme/handbok1-07.pdf

29

Kostnader ved produksjon av kraft og varme

(30)  Številka je povzeta po naslednji knjigi: Thor Falkanger in Kjell Haagensen Vassdrags- og energirett, 2002, str. 349.

30

Vassdrags- og energirett

(31)  Glej poročilo družbe AA in številna poročila, na katera se sklicuje to besedilo.

31

(32)  Glej na primer: Frode Kjærland, Norsk vannkraft – “arvesølv solgt på billigsalg”? 2009, na voljo na naslednjem spletnem naslovu: http://www.magma.no/norsk-vannkraft-arvesoelv-solgt-paa-billigsalg

32

Norsk vannkraft – “arvesølv solgt på billigsalg”?

(33)  Glej poročilo družbe DT, oddelek 4.3.1.

33

(34)  Poleg stroškov dovajanja, vendar bo navedeno ekvivalent za scenarij prodaje elektrarne in je v analizi lahko zanemarjeno.

34

(35)  Priročnik DVV št. 1 za leto 2007, oddelek 4.2.3, in poročilo Sweco Grøner, št. 154650-2007.1, navajano v Ot.prp., št. 107 (2008–2009), oddelek 4.4, tabela 4.2, na voljo na naslednjem spletnem naslovu: http://www.regjeringen.no/nn/dep/oed/dokument/proposisjonar-ogmeldingar/odelstingsproposisjonar/-2008-2009/otprp-nr-107-2008-2009-/4/4.html?id=569864

35

(36)  Priročnik DVV št. 1 za leto 2007, oddelek 4.2.2, sklic 2.2.

36

(37)  Tj. prodajna cena 126 milijonov NOK, deljena s 128 GWh električne energije po znižani ceni letno.

37

(38)  Nadzorni organ je kot ceno ministrstva uporabil znesek 0,10 NOK, zaradi enostavnosti pa znesek 0,15 NOK kot ceno glede na stroške; glej odstavek (14) zgoraj.

38

---