# Službeni list L 285/2013

| | ISSN 1977-0847
  doi:10.3000/19770847.L_2013.285.hrv |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 285 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | 5629. listopada 2013. |

ISSN 1977-0847

doi:10.3000/19770847.L_2013.285.hrv

Službeni list

Europske unije

L 285

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

5629. listopada 2013.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1047/2013 оd 21. kolovoza 2013. o izmjeni Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 114/2013 radi ispravka prosječnih specifičnih emisija CO2 u 2010., navedenih za proizvođača Piaggio (
  1
  ) | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1048/2013 оd 28. listopada 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 828/2009 o utvrđivanju detaljnih pravila primjene uvoza i rafiniranja proizvoda obuhvaćenih tarifnim brojem 1701 iz sektora šećera u okviru povlaštenih ugovora za tržišne godine od 2009./2010. do 2014./2015. | 2 |
| | * | Uredba Komisije (EU) br. 1049/2013 od 25. listopada 2013. o zabrani ribolova kljovana u vodama EU-a i međunarodnim vodama zonâ I., II. i XIV. za plovila koja plove pod zastavom Ujedinjene Kraljevine | 4 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1050/2013 оd 28. listopada 2013. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 6 |
| | | ODLUKE |
| | | 2013/530/EU |
| | * | Odluka Komisije od 16. rujna 2013. o naknadama na temelju dekreta o stajnjaku C 75/98 (ex NN 45/98) koje je provela Belgija (Flandrija)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 5818) | 8 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1047/2013 оd 21. kolovoza 2013. o izmjeni Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 114/2013 radi ispravka prosječnih specifičnih emisija CO2 u 2010., navedenih za proizvođača Piaggio (
  1
  )

2

1

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1048/2013 оd 28. listopada 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 828/2009 o utvrđivanju detaljnih pravila primjene uvoza i rafiniranja proizvoda obuhvaćenih tarifnim brojem 1701 iz sektora šećera u okviru povlaštenih ugovora za tržišne godine od 2009./2010. do 2014./2015.

2

*

Uredba Komisije (EU) br. 1049/2013 od 25. listopada 2013. o zabrani ribolova kljovana u vodama EU-a i međunarodnim vodama zonâ I., II. i XIV. za plovila koja plove pod zastavom Ujedinjene Kraljevine

4

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1050/2013 оd 28. listopada 2013. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

6

ODLUKE

2013/530/EU

*

Odluka Komisije od 16. rujna 2013. o naknadama na temelju dekreta o stajnjaku C 75/98 (ex NN 45/98) koje je provela Belgija (Flandrija)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 5818)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 5818)

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 29.10.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 285/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1047/2013

оd 21. kolovoza 2013.

o izmjeni Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 114/2013 radi ispravka prosječnih specifičnih emisija CO2 u 2010., navedenih za proizvođača Piaggio

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 510/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2011. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nova laka gospodarska vozila kao dio integriranog pristupa Unije s ciljem smanjivanja emisija CO2 iz osobnih i lakih gospodarskih vozila (1), a posebno njezin članak 11. stavak 7.,

budući da:

| (1) | Proizvođač lakih gospodarskih vozila Piaggio obavijestio je Komisiju da su prosječne specifične emisije CO2 u 2010. navedene za tog proizvođača u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 114/2013 od 6. studenoga 2012. o dopuni Uredbe (EU) br. 510/2011 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu pravila za podnošenje zahtjeva za izuzeće od ciljnih vrijednosti specifičnih emisija CO2 za nova laka gospodarska vozila (2) netočne. Proizvođač je dostavio podrobne dokaze kojima se dokazuje da su prosječne specifične emisije CO2 u 2010. znatno više od vrijednosti navedene u toj Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Proizvođač lakih gospodarskih vozila Piaggio obavijestio je Komisiju da su prosječne specifične emisije CO2 u 2010. navedene za tog proizvođača u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 114/2013 od 6. studenoga 2012. o dopuni Uredbe (EU) br. 510/2011 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu pravila za podnošenje zahtjeva za izuzeće od ciljnih vrijednosti specifičnih emisija CO2 za nova laka gospodarska vozila (2) netočne. Proizvođač je dostavio podrobne dokaze kojima se dokazuje da su prosječne specifične emisije CO2 u 2010. znatno više od vrijednosti navedene u toj Uredbi.

| (2) | Komisija je ocijenila dokaz koji je dostavio Piaggio i smatra primjerenim vrijednost ispraviti. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je ocijenila dokaz koji je dostavio Piaggio i smatra primjerenim vrijednost ispraviti.

| (3) | Uredbu (EU) br. 114/2013 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(3)

Uredbu (EU) br. 114/2013 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Na popisu u Prilogu III. Delegiranoj uredbi (EU) br. 114/2013 unos u drugom stupcu s naslovom „Prosječne emisije (g/km)” za marku „Piaggio” zamjenjuje se sa „177,00”.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. kolovoza 2013.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 145, 31.5.2011., str. 1.

1

(2)  SL L 38, 9.2.2013., str. 1.

2

---

| 29.10.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 285/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 285/2

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1048/2013

оd 28. listopada 2013.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 828/2009 o utvrđivanju detaljnih pravila primjene uvoza i rafiniranja proizvoda obuhvaćenih tarifnim brojem 1701 iz sektora šećera u okviru povlaštenih ugovora za tržišne godine od 2009./2010. do 2014./2015.

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 732/2008 od 22. srpnja 2008. o primjeni sustava općih carinskih povlastica od 1. siječnja 2009. te o izmjeni uredbi (EZ) br. 552/97, (EZ) br. 1933/2006 i uredbi Komisije (EZ) br. 1100/2006 i (EZ) br. 964/2007 (1), a posebno njezin članak 11. stavak 7.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 1. stavkom 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 828/2009 (2), država navedena kao najmanje razvijena država u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 732/2008 ispunjava uvjete za uvrštavanje u Prilog I. Uredbi (EZ) br. 828/2009. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 1. stavkom 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 828/2009 (2), država navedena kao najmanje razvijena država u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 732/2008 ispunjava uvjete za uvrštavanje u Prilog I. Uredbi (EZ) br. 828/2009.

| (2) | Mjanmar (Burma) vraćen je u sustav općih carinskih povlastica 19. srpnja 2013. s retroaktivnim učinkom od 13. lipnja 2012. u skladu s Uredbom (EU) br. 607/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. kojom se ukida Uredba Vijeća (EZ) br. 552/97 o privremenom povlačenju pristupa općim carinskim povlasticama Uniji Mjanmar (Burmi) (3). |
| --- | --- |

(2)

Mjanmar (Burma) vraćen je u sustav općih carinskih povlastica 19. srpnja 2013. s retroaktivnim učinkom od 13. lipnja 2012. u skladu s Uredbom (EU) br. 607/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. kojom se ukida Uredba Vijeća (EZ) br. 552/97 o privremenom povlačenju pristupa općim carinskim povlasticama Uniji Mjanmar (Burmi) (3).

| (3) | Mjanmar (Burma) je kao jedna od najmanje razvijenih država naveden u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 732/2008 i podnio je zahtjev Komisiji da bude naveden u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 828/2009. Mjanmar (Burma) proizvodi šećer te je stoga potencijalni izvoznik u Uniju. |
| --- | --- |

(3)

Mjanmar (Burma) je kao jedna od najmanje razvijenih država naveden u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 732/2008 i podnio je zahtjev Komisiji da bude naveden u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 828/2009. Mjanmar (Burma) proizvodi šećer te je stoga potencijalni izvoznik u Uniju.

| (4) | Uredbu (EZ) br. 828/2009 stoga treba na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbu (EZ) br. 828/2009 stoga treba na odgovarajući način izmijeniti.

| (5) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Upravljačkog odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Upravljačkog odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Dio I. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 828/2009 zamjenjuje se tekstom u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. listopada 2013.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 211, 6.8.2008., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 828/2009 od 10. rujna 2009. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene uvoza i rafiniranja proizvoda obuhvaćenih tarifnim brojem 1701 iz sektora šećera u okviru povlaštenih ugovora za tržišne godine od 2009./2010. do 2014./2015. (SL L 240, 11.9.2009., str. 14.).

2

(3)  SL L 181, 29.6.2013., str. 13.

3

---

PRILOG

„Dio I.: Najmanje razvijene države

| Oznaka skupine | Treća zemlja | Referentni broj |
| --- | --- | --- |
| Ne-AKP – NRD | Bangladeš
  Kambodža
  Laos
  Mjanmar/Burma
  Nepal | 09.4221 |
| AKP – NRD | Benin
  Burkina Faso
  Demokratska Republika Kongo
  Etiopija
  Madagaskar
  Malavi
  Mozambik
  Senegal
  Sijera Leone
  Sudan
  Tanzanija
  Togo
  Uganda
  Zambija | 09.4231” |

Oznaka skupine

Treća zemlja

Referentni broj

Ne-AKP – NRD

Bangladeš

Kambodža

Laos

Mjanmar/Burma

Nepal

09.4221

AKP – NRD

Benin

Burkina Faso

Demokratska Republika Kongo

Etiopija

Madagaskar

Malavi

Mozambik

Senegal

Sijera Leone

Sudan

Tanzanija

Togo

Uganda

Zambija

09.4231”

---

| 29.10.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 285/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 285/4

---

UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1049/2013

od 25. listopada 2013.

o zabrani ribolova kljovana u vodama EU-a i međunarodnim vodama zonâ I., II. i XIV. za plovila koja plove pod zastavom Ujedinjene Kraljevine

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) br. 40/2013 od 21. siječnja 2013. o utvrđivanju za 2013. mogućnosti ribolova dostupnih u vodama Unije i, za plovila EU-a, u određenim vodama izvan EU-a za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koji podliježu međunarodnim pregovorima ili sporazumima (2), utvrđuju se kvote za 2013. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) br. 40/2013 od 21. siječnja 2013. o utvrđivanju za 2013. mogućnosti ribolova dostupnih u vodama Unije i, za plovila EU-a, u određenim vodama izvan EU-a za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koji podliježu međunarodnim pregovorima ili sporazumima (2), utvrđuju se kvote za 2013.

| (2) | Prema podacima koje je primila Komisija za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2013. |
| --- | --- |

(2)

Prema podacima koje je primila Komisija za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2013.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota dodijeljena državi članici iz Priloga ovoj Uredbi za stok koji je u njoj naveden za 2013. smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u tom Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Aktivnosti ribolova za stok iz Priloga ovoj Uredbi za plovila koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici zabranjuju se od datuma utvrđenog u tom Prilogu. Nakon tog datuma posebice se zabranjuje zadržavati na plovilu, premještati, prekrcavati ili iskrcavati ribu iz tog stoka koja je ulovljena tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. listopada 2013.

Za Komisiju, u ime predsjednika,

Lowri EVANS

Direktorica Glavne uprave za pomorstvo i ribarstvo

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  SL L 23, 25.1.2013., str. 54.

2

---

PRILOG

| Br. | 62/TQ40 |
| --- | --- |
| Država članica | Ujedinjena Kraljevina |
| Stok | USK/1214EI |
| Vrsta | Kljovan (Brosme brosme) |
| Zona | Vode EU-a i međunarodne vode zonâ I., II. i XIV. |
| Datum | 8.10.2013. |

Br.

62/TQ40

Država članica

Ujedinjena Kraljevina

Stok

USK/1214EI

Vrsta

Kljovan (Brosme brosme)

Zona

Vode EU-a i međunarodne vode zonâ I., II. i XIV.

Datum

8.10.2013.

---

| 29.10.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 285/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 285/6

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1050/2013

оd 28. listopada 2013.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. listopada 2013.

Za Komisiju, u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | AL | 53,3 |
| MA | 44,5 |
| MK | 32,3 |
| ZZ | 43,4 |
| 0707 00 05 | MK | 46,1 |
| TR | 147,7 |
| ZZ | 96,9 |
| 0709 93 10 | TR | 151,2 |
| ZZ | 151,2 |
| 0805 50 10 | AR | 12,9 |
| CL | 77,5 |
| IL | 100,2 |
| TR | 80,0 |
| ZA | 56,7 |
| ZZ | 65,5 |
| 0806 10 10 | BR | 234,0 |
| TR | 170,1 |
| ZZ | 202,1 |
| 0808 10 80 | CL | 167,7 |
| IL | 85,8 |
| NZ | 204,6 |
| US | 154,3 |
| ZA | 125,3 |
| ZZ | 147,5 |
| 0808 30 90 | CN | 52,7 |
| TR | 129,9 |
| US | 165,9 |
| ZZ | 116,2 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

AL

53,3

MA

44,5

MK

32,3

ZZ

43,4

0707 00 05

MK

46,1

TR

147,7

ZZ

96,9

0709 93 10

TR

151,2

ZZ

151,2

0805 50 10

AR

12,9

CL

77,5

IL

100,2

TR

80,0

ZA

56,7

ZZ

65,5

0806 10 10

BR

234,0

TR

170,1

ZZ

202,1

0808 10 80

CL

167,7

IL

85,8

NZ

204,6

US

154,3

ZA

125,3

ZZ

147,5

0808 30 90

CN

52,7

TR

129,9

US

165,9

ZZ

116,2

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1833/2006 (SL L 354, 14.12.2006., str. 19.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 29.10.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 285/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 285/8

---

ODLUKA KOMISIJE

od 16. rujna 2013.

o naknadama na temelju dekreta o stajnjaku C 75/98 (ex NN 45/98) koje je provela Belgija (Flandrija)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 5818)

(Vjerodostojne su samo verzije na nizozemskom i francuskom jeziku)

(2013/530/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

nakon poziva zainteresiranim stranama na podnošenje njihovih primjedaba (1),

budući da:

I.   POSTUPAK

| (1) | Nakon primitka prigovora o nezakonitim naknadama koje je flamanska Vlada isplaćivala poljoprivrednicima za korištenje gnojiva i stajnjaka (dalje u tekstu „mjera”), službe Europske komisije su pismom od 4. veljače 1998. zatražile od belgijskih tijela da dostave podatke o provedbi odluke flamanske Vlade od 20. prosinca 1995. o naknadi treba platiti poljoprivrednicima za obveze na temelju zakonodavstva o gnojivima (dalje u tekstu „dekret o stajnjaku”). |
| --- | --- |

(1)

Nakon primitka prigovora o nezakonitim naknadama koje je flamanska Vlada isplaćivala poljoprivrednicima za korištenje gnojiva i stajnjaka (dalje u tekstu „mjera”), službe Europske komisije su pismom od 4. veljače 1998. zatražile od belgijskih tijela da dostave podatke o provedbi odluke flamanske Vlade od 20. prosinca 1995. o naknadi treba platiti poljoprivrednicima za obveze na temelju zakonodavstva o gnojivima (dalje u tekstu „dekret o stajnjaku”).

| (2) | Komisija je te informacije primila pismom flamanskog ministra okoliša i zapošljavanja od 18. ožujka 1998. i pismom Stalnog predstavništva Belgije od 31. ožujka 1998. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je te informacije primila pismom flamanskog ministra okoliša i zapošljavanja od 18. ožujka 1998. i pismom Stalnog predstavništva Belgije od 31. ožujka 1998.

| (3) | 15. travnja 1998. održan je sastanak između predstavnika belgijskih nadležnih tijela i službi Europske komisije. |
| --- | --- |

(3)

15. travnja 1998. održan je sastanak između predstavnika belgijskih nadležnih tijela i službi Europske komisije.

| (4) | Teleksom od 10. srpnja 1998. Komisija je od belgijskih tijela zatražila dodatne informacije, na što su belgijska tijela odgovorila pismom od 7. kolovoza 1998., koje je urudžbirano 10. kolovoza 1998. |
| --- | --- |

(4)

Teleksom od 10. srpnja 1998. Komisija je od belgijskih tijela zatražila dodatne informacije, na što su belgijska tijela odgovorila pismom od 7. kolovoza 1998., koje je urudžbirano 10. kolovoza 1998.

| (5) | Prema informacijama belgijskih tijela plaćanja su izvršena 1996. Međutim, mjera nije prijavljena Komisiji u skladu s člankom 93. stavkom 3. EZ-a (sada članak 108. stavak 3. UFEU-a). Zato je predmet upisan u registar neprijavljenih potpora pod brojem NN 45/98. Iako je program bio na snazi 1996. i 1997. godine, Komisija je primila na znanje obvezu koju su preuzela belgijska tijela u svom pismu od 7. kolovoza 1998. da neće isplaćivati naknade za 1997. sve dok Komisija ne donese odluku o sukladnosti potpore sa zajedničkim tržištem. Belgijska su tijela obavijestila Komisiju da je flamanska Vlada namjeravala ovaj program naknada uvrstiti u flamanski program potpore na temelju Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2078/92 (2). |
| --- | --- |

(5)

Prema informacijama belgijskih tijela plaćanja su izvršena 1996. Međutim, mjera nije prijavljena Komisiji u skladu s člankom 93. stavkom 3. EZ-a (sada članak 108. stavak 3. UFEU-a). Zato je predmet upisan u registar neprijavljenih potpora pod brojem NN 45/98. Iako je program bio na snazi 1996. i 1997. godine, Komisija je primila na znanje obvezu koju su preuzela belgijska tijela u svom pismu od 7. kolovoza 1998. da neće isplaćivati naknade za 1997. sve dok Komisija ne donese odluku o sukladnosti potpore sa zajedničkim tržištem. Belgijska su tijela obavijestila Komisiju da je flamanska Vlada namjeravala ovaj program naknada uvrstiti u flamanski program potpore na temelju Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2078/92 (2).

| (6) | Komisija je pismom od 21. siječnja 1999. obavijestila Belgiju da je u odnosu na tu mjeru odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. UFEU-a. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je pismom od 21. siječnja 1999. obavijestila Belgiju da je u odnosu na tu mjeru odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. UFEU-a.

| (7) | Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu 17. travnja 1999. (3) |
| --- | --- |

(7)

Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu 17. travnja 1999. (3)

| (8) | Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje komentare o toj mjeri. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje komentare o toj mjeri.

| (9) | Komisija nije primila ni jedan komentar od zainteresiranih strana. |
| --- | --- |

(9)

Komisija nije primila ni jedan komentar od zainteresiranih strana.

| (10) | Belgijska su tijela povukla priopćenja o ostalim flamanskim slučajevima o stajnjaku (C12/1999, N105/1999, N311/99). |
| --- | --- |

(10)

Belgijska su tijela povukla priopćenja o ostalim flamanskim slučajevima o stajnjaku (C12/1999, N105/1999, N311/99).

| (11) | Komisija je 6. ožujka 2012. primila pritužbu jednog poljoprivrednika u vezi s isplatom naknade za 1996. na temelju dekreta o stajnjaku. Na sastanku između predstavnika belgijskih (flamanskih) tijela i službi Europske komisije 16. travnja 2012., Komisija je od belgijskih tijela zatražila da podnesu svoja stajališta o prigovoru. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 6. ožujka 2012. primila pritužbu jednog poljoprivrednika u vezi s isplatom naknade za 1996. na temelju dekreta o stajnjaku. Na sastanku između predstavnika belgijskih (flamanskih) tijela i službi Europske komisije 16. travnja 2012., Komisija je od belgijskih tijela zatražila da podnesu svoja stajališta o prigovoru.

| (12) | Europska komisija zatražila je dodatne informacije 9. studenoga 2012. Belgijska su tijela odgovorila pismom od 14. siječnja 2013. |
| --- | --- |

(12)

Europska komisija zatražila je dodatne informacije 9. studenoga 2012. Belgijska su tijela odgovorila pismom od 14. siječnja 2013.

II.   DETALJAN OPIS POTPORE

1.   NASLOV

| (13) | Naknada na temelju dekreta o stajnjaku. |
| --- | --- |

(13)

Naknada na temelju dekreta o stajnjaku.

2.   PRORAČUN

| (14) | Ukupni proračun za tu mjeru za 1996. iznosio je 427 511 868 BEF (belgijskih franaka), a raščlanjen je kako slijedi:






  (a) | naknada za smanjeni prinos






  — | travnjak 250 279 282 BEF |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Ukupni proračun za tu mjeru za 1996. iznosio je 427 511 868 BEF (belgijskih franaka), a raščlanjen je kako slijedi:

(a)

naknada za smanjeni prinos

—

travnjak 250 279 282 BEF

| — | kukuruz 50 102 650 BEF |
| --- | --- |

—

kukuruz 50 102 650 BEF

| (b) | naknada za troškove zbrinjavanja stajnjaka 65 486 397 BEF |
| --- | --- |

(b)

naknada za troškove zbrinjavanja stajnjaka 65 486 397 BEF

| (c) | naknada za troškove skladištenja stajnjaka 34 276 829 BEF |
| --- | --- |

(c)

naknada za troškove skladištenja stajnjaka 34 276 829 BEF

| (d) | naknada za kupnju dodatnog gnojiva 27 366 710 BEF |
| --- | --- |

(d)

naknada za kupnju dodatnog gnojiva 27 366 710 BEF

| (15) | Naknada na temelju dekreta o stajnjaku isplaćena je za 1996. godinu. |
| --- | --- |

(15)

Naknada na temelju dekreta o stajnjaku isplaćena je za 1996. godinu.

| (16) | U skladu s dekretom o stajnjaku, naknada se isplaćuje poljoprivrednicima čije se poljoprivredno gospodarstvo nalazi, u cijelosti ili djelomično, unutar vodnog područja ili područja prirode. To se odnosi na 7,502 od ukupno 40,673 ratarskih ili stočarskih poljoprivrednih gospodarstava u Flandriji (18,5 %). U smislu površine, od ukupno 649,223 ha ratarske ili stočarske površine, 47,948 ha (7,5 %) nalazi se unutar vodnog područja, a 21,919 ha (3 %) nalazi se unutar područja prirode. |
| --- | --- |

(16)

U skladu s dekretom o stajnjaku, naknada se isplaćuje poljoprivrednicima čije se poljoprivredno gospodarstvo nalazi, u cijelosti ili djelomično, unutar vodnog područja ili područja prirode. To se odnosi na 7,502 od ukupno 40,673 ratarskih ili stočarskih poljoprivrednih gospodarstava u Flandriji (18,5 %). U smislu površine, od ukupno 649,223 ha ratarske ili stočarske površine, 47,948 ha (7,5 %) nalazi se unutar vodnog područja, a 21,919 ha (3 %) nalazi se unutar područja prirode.

| (17) | Cilj je programa potpora omogućiti poljoprivrednicima sa zemljištem na ekološki osjetljivim područjima da se prilagode strožim standardima za korištenje stajnjaka i da nadoknade pretrpljeni ekonomski gubitak. Potpora se računa na temelju gubitka prihoda, uzimajući u obzir uobičajenu poljoprivrednu praksu izvan navedenih osjetljivih područja. Prema belgijskim tijelima, naknada je bila kako bi se izbjegli socijalni nemiri. |
| --- | --- |

(17)

Cilj je programa potpora omogućiti poljoprivrednicima sa zemljištem na ekološki osjetljivim područjima da se prilagode strožim standardima za korištenje stajnjaka i da nadoknade pretrpljeni ekonomski gubitak. Potpora se računa na temelju gubitka prihoda, uzimajući u obzir uobičajenu poljoprivrednu praksu izvan navedenih osjetljivih područja. Prema belgijskim tijelima, naknada je bila kako bi se izbjegli socijalni nemiri.

| (18) | Potpora se dodjeljuje kao naknada poljoprivrednicima iz tih osjetljivih područja za:






  (a) | smanjenje proizvodnje kao posljedice manje gnojidbe i korištenja stajnjaka, |
| --- | --- | --- |

(18)

Potpora se dodjeljuje kao naknada poljoprivrednicima iz tih osjetljivih područja za:

(a)

smanjenje proizvodnje kao posljedice manje gnojidbe i korištenja stajnjaka,

| (b) | dodatne troškove zbrinjavanja stajnjaka, |
| --- | --- |

(b)

dodatne troškove zbrinjavanja stajnjaka,

| (c) | dodatne troškove skladištenja stajnjaka, |
| --- | --- |

(c)

dodatne troškove skladištenja stajnjaka,

| (d) | dodatnu kupnju kemijskih gnojiva. |
| --- | --- |

(d)

dodatnu kupnju kemijskih gnojiva.

| (19) | Prema informacijama koje su dostavila belgijska tijela, plaćanje naknada poljoprivrednicima za obveze na temelju zakonodavstva o gnojivima temeljilo se na četiri pravna teksta:






  (a) | Odluci flamanske Vlade od 20. prosinca 1995. o naknadi koju treba platiti poljoprivrednicima za obveze na temelju zakonodavstva o gnojivima, |
| --- | --- | --- |

(19)

Prema informacijama koje su dostavila belgijska tijela, plaćanje naknada poljoprivrednicima za obveze na temelju zakonodavstva o gnojivima temeljilo se na četiri pravna teksta:

(a)

Odluci flamanske Vlade od 20. prosinca 1995. o naknadi koju treba platiti poljoprivrednicima za obveze na temelju zakonodavstva o gnojivima,

| (b) | Odluci flamanske Vlade od 20. prosinca 1995. o utvrđivanju naknada za 1996. i 1997. godinu na temelju članka 15. stavka 9. Dekreta od 23. siječnja 1991. o zaštiti okoliša od onečišćenja stajnjakom, |
| --- | --- |

(b)

Odluci flamanske Vlade od 20. prosinca 1995. o utvrđivanju naknada za 1996. i 1997. godinu na temelju članka 15. stavka 9. Dekreta od 23. siječnja 1991. o zaštiti okoliša od onečišćenja stajnjakom,

| (c) | Odluci flamanske Vlade od 19. ožujka 1996. o utvrđivanju pravila o dodatnim obvezama u vezi sa zbrinjavanjem i o pomoći s dodatnim viškovima stajnjaka na područjima na koja se primjenjuju stroži standardi primjene stajnjaka, |
| --- | --- |

(c)

Odluci flamanske Vlade od 19. ožujka 1996. o utvrđivanju pravila o dodatnim obvezama u vezi sa zbrinjavanjem i o pomoći s dodatnim viškovima stajnjaka na područjima na koja se primjenjuju stroži standardi primjene stajnjaka,

| (d) | Odluci flamanske Vlade od 15. srpnja 1997. o izmjeni Odluke flamanske Vlade od 20. prosinca 1995. o utvrđivanju naknada za 1996. i 1997. godinu na temelju članka 15. stavka 9. Zakona od 23. siječnja 1991. o zaštiti okoliša od onečišćenja stajnjakom. |
| --- | --- |

(d)

Odluci flamanske Vlade od 15. srpnja 1997. o izmjeni Odluke flamanske Vlade od 20. prosinca 1995. o utvrđivanju naknada za 1996. i 1997. godinu na temelju članka 15. stavka 9. Zakona od 23. siječnja 1991. o zaštiti okoliša od onečišćenja stajnjakom.

| (20) | Nijedan od navedenih pravnih tekstova nije priopćen Komisiji u skladu s člankom 93. stavkom 3. Ugovora o EZ-u (sada članak 108. stavak 3. UFEU-a). |
| --- | --- |

(20)

Nijedan od navedenih pravnih tekstova nije priopćen Komisiji u skladu s člankom 93. stavkom 3. Ugovora o EZ-u (sada članak 108. stavak 3. UFEU-a).

| (21) | Prema belgijskim tijelima, politika gnojidbe u Flandriji temelji se na Dekretu od 20. prosinca 1995. o izmjeni Dekreta od 23. siječnja 1991. o zaštiti okoliša od onečišćenja gnojivima. Cilj je Dekreta smanjiti okolišne probleme uzrokovane obogaćivanjem površinskih i podzemnih voda te curenjem fosfata i nitrata u tlo, uz rizik od njihovog prodiranja u podzemne i površinske vode. Prema izvješću o okolišu i prirodi u Flandriji, poljoprivreda je odgovorna za 56 % udjela opterećenja neto dušika i fosfata u okolišu. Ispuštanje amonijaka od držanja životinja i širenja gnojnice čini 21 % onečišćujućih emisija u Flandriji. |
| --- | --- |

(21)

Prema belgijskim tijelima, politika gnojidbe u Flandriji temelji se na Dekretu od 20. prosinca 1995. o izmjeni Dekreta od 23. siječnja 1991. o zaštiti okoliša od onečišćenja gnojivima. Cilj je Dekreta smanjiti okolišne probleme uzrokovane obogaćivanjem površinskih i podzemnih voda te curenjem fosfata i nitrata u tlo, uz rizik od njihovog prodiranja u podzemne i površinske vode. Prema izvješću o okolišu i prirodi u Flandriji, poljoprivreda je odgovorna za 56 % udjela opterećenja neto dušika i fosfata u okolišu. Ispuštanje amonijaka od držanja životinja i širenja gnojnice čini 21 % onečišćujućih emisija u Flandriji.

| (22) | Dekretom o stajnjaku utvrđeni su ciljevi koji se odnose na postizanje i/ili održavanje traženih standarda kvalitete tla, vode (površinske i podzemne vode) i zraka. Njime se predviđa postepeno pooštravanje ograničenja korištenja gnojiva. Time se omogućuje prilagodba u prijelaznom razdoblju. Standardi koji uređuju uporabu gnojiva bit će postepeno pooštreni, osim za posebno ranjiva područja, odnosno vodna područja i područja prirode za koja su stroža pravila odmah stupila na snagu. |
| --- | --- |

(22)

Dekretom o stajnjaku utvrđeni su ciljevi koji se odnose na postizanje i/ili održavanje traženih standarda kvalitete tla, vode (površinske i podzemne vode) i zraka. Njime se predviđa postepeno pooštravanje ograničenja korištenja gnojiva. Time se omogućuje prilagodba u prijelaznom razdoblju. Standardi koji uređuju uporabu gnojiva bit će postepeno pooštreni, osim za posebno ranjiva područja, odnosno vodna područja i područja prirode za koja su stroža pravila odmah stupila na snagu.

| (23) | Dekretom se također predviđa zamrzavanje proizvodnje stajnjaka i broja grla u Flandriji na razinu iz 1992. U tu je svrhu uvedena politika lokalnih dozvola. Istovremeno će se većim poduzećima dozvola smanjiti do 25 % prilikom njezina obnavljanja. Sektoru gospodarskog uzgoja životinja omogućeno je (do 2002.) da pronađe načine smanjenja viškova stajnjaka i njihovog utjecaja na okoliš. |
| --- | --- |

(23)

Dekretom se također predviđa zamrzavanje proizvodnje stajnjaka i broja grla u Flandriji na razinu iz 1992. U tu je svrhu uvedena politika lokalnih dozvola. Istovremeno će se većim poduzećima dozvola smanjiti do 25 % prilikom njezina obnavljanja. Sektoru gospodarskog uzgoja životinja omogućeno je (do 2002.) da pronađe načine smanjenja viškova stajnjaka i njihovog utjecaja na okoliš.

| (24) | Stroža ograničenja stupila su odmah na snagu 1. siječnja 1996. za sljedeća područja:






  (a) | slivove i zaštićena područja, |
| --- | --- | --- |

(24)

Stroža ograničenja stupila su odmah na snagu 1. siječnja 1996. za sljedeća područja:

(a)

slivove i zaštićena područja,

| (b) | prirodna područja, rezervate prirode, šumska tla, |
| --- | --- |

(b)

prirodna područja, rezervate prirode, šumska tla,

| (c) | područja obuhvaćena Direktivom o pticama, |
| --- | --- |

(c)

područja obuhvaćena Direktivom o pticama,

| (d) | doline i ekološki vrijedna poljoprivredna tla, |
| --- | --- |

(d)

doline i ekološki vrijedna poljoprivredna tla,

| (e) | tlo osjetljivo na nitrate, |
| --- | --- |

(e)

tlo osjetljivo na nitrate,

| (f) | tlo onečišćeno fosfatima. |
| --- | --- |

(f)

tlo onečišćeno fosfatima.

| (25) | Prema belgijskim tijelima, navedena osjetljiva područja su određena uzimajući u obzir zahtjeve Direktive Vijeća 91/676/EEZ (4) o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora i Direktive Vijeća 79/409/EEZ (5) o očuvanju divljih ptica. |
| --- | --- |

(25)

Prema belgijskim tijelima, navedena osjetljiva područja su određena uzimajući u obzir zahtjeve Direktive Vijeća 91/676/EEZ (4) o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora i Direktive Vijeća 79/409/EEZ (5) o očuvanju divljih ptica.

| (26) | Na temelju dekreta o stajnjaku, od 1. siječnja 1996. do 31. prosinca 1998. primjenjivale su se sljedeće opće granične vrijednosti primjene gnojiva i stajnjaka diljem Flandrije, osim za vodna područja i područja prirode. Te su granične vrijednosti izražene u kg fosfornog pentoksida, u kg dušika iz kemijskih gnojiva i u kg ukupno godišnje dozvoljenog dušika, kako je prikazano u tablici koja slijedi.








  Skupina usjeva | Fosforni pentoksid | Dušik iz kemijskih gnojiva | Ukupno dušik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Travnjak | 170 | 250 | 450 |
| Kukuruz | 160 (1996.)
  155 (1997.)
  150 (1998.) | 200 | 325 |
| Usjevi s niskim potrebama prema dušiku (6) | 125 | 125 | 170 |
| Ostali usjevi | 150 | 225 | 325 |

(26)

Na temelju dekreta o stajnjaku, od 1. siječnja 1996. do 31. prosinca 1998. primjenjivale su se sljedeće opće granične vrijednosti primjene gnojiva i stajnjaka diljem Flandrije, osim za vodna područja i područja prirode. Te su granične vrijednosti izražene u kg fosfornog pentoksida, u kg dušika iz kemijskih gnojiva i u kg ukupno godišnje dozvoljenog dušika, kako je prikazano u tablici koja slijedi.

Skupina usjeva

Fosforni pentoksid

Dušik iz kemijskih gnojiva

Ukupno dušik

Travnjak

170

250

450

Kukuruz

160 (1996.)

155 (1997.)

150 (1998.)

200

325

Usjevi s niskim potrebama prema dušiku (6)

125

125

170

Ostali usjevi

150

225

325

| (27) | Belgijska su tijela također objavila sljedeće granične vrijednosti koje ukazuju na ciljeve koje žele ispuniti od 2003. nadalje.









  Skupina usjeva | Fosforni pentoksid | Dušik iz kemijskih gnojiva | Dušik od životinja, iz stajnjaka i ostalih gnojiva | Ukupno dušik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Travnjak | 125 | 250 | 250 | 450 |
| Kukuruz | 100 | 130 | 225 | 275 |
| Usjevi s niskim potrebama prema dušiku (7) | 100 | 70 | 125 | 125 |
| Ostali usjevi | 100 | 150 | 200 | 275 |

(27)

Belgijska su tijela također objavila sljedeće granične vrijednosti koje ukazuju na ciljeve koje žele ispuniti od 2003. nadalje.

Skupina usjeva

Fosforni pentoksid

Dušik iz kemijskih gnojiva

Dušik od životinja, iz stajnjaka i ostalih gnojiva

Ukupno dušik

Travnjak

125

250

250

450

Kukuruz

100

130

225

275

Usjevi s niskim potrebama prema dušiku (7)

100

70

125

125

Ostali usjevi

100

150

200

275

| (28) | Osim količinskih graničnih vrijednosti, na običnoj poljoprivrednoj površini zabranjeno je primjenjivati stajnjak ili druga organska gnojiva tijekom sljedećih razdoblja: od 21. rujna do 21. siječnja, sve nedjelje i praznike, sve subote, osim onih između 1. veljače i 15. svibnja, noću (između 22 i 7 sati), kad je tlo poplavljeno, zamrznuto ili pokriveno snježnim pokrivačem. |
| --- | --- |

(28)

Osim količinskih graničnih vrijednosti, na običnoj poljoprivrednoj površini zabranjeno je primjenjivati stajnjak ili druga organska gnojiva tijekom sljedećih razdoblja: od 21. rujna do 21. siječnja, sve nedjelje i praznike, sve subote, osim onih između 1. veljače i 15. svibnja, noću (između 22 i 7 sati), kad je tlo poplavljeno, zamrznuto ili pokriveno snježnim pokrivačem.

| (29) | Na vodnim se područjima primjenjuju stroži standardi zbog proizvodnje pitke vode ili zato što se radi o područjima posebno osjetljivima na curenje dušika. Pojam „vodno područje” znači:






  (a) | područja sliva i područja zaštite II. i III. vrste za podzemne vode, čije su granice utvrđene na temelju Dekreta od 24.siječnja 1984. o utvrđivanju mjera gospodarenja podzemnim vodama, |
| --- | --- | --- |

(29)

Na vodnim se područjima primjenjuju stroži standardi zbog proizvodnje pitke vode ili zato što se radi o područjima posebno osjetljivima na curenje dušika. Pojam „vodno područje” znači:

(a)

područja sliva i područja zaštite II. i III. vrste za podzemne vode, čije su granice utvrđene na temelju Dekreta od 24.siječnja 1984. o utvrđivanju mjera gospodarenja podzemnim vodama,

| (b) | osjetljiva područja za koja flamanska Vlada smatra da zahtijevaju strože standarde unutar subhidrografskih bazena površinskih voda namijenjenih za proizvodnju pitke vode, čije su granice utvrđene u skladu sa Zakonom od 26. ožujka 1971. o zaštiti površinskih voda protiv onečišćenja, |
| --- | --- |

(b)

osjetljiva područja za koja flamanska Vlada smatra da zahtijevaju strože standarde unutar subhidrografskih bazena površinskih voda namijenjenih za proizvodnju pitke vode, čije su granice utvrđene u skladu sa Zakonom od 26. ožujka 1971. o zaštiti površinskih voda protiv onečišćenja,

| (c) | područja tla osjetljivog na dušik za koja flamanska Vlada smatra da zahtijevaju strože standarde i čije su granice utvrđene na temelju Dekreta od 24. siječnja 1984. o utvrđivanju mjera gospodarenja podzemnim vodama. |
| --- | --- |

(c)

područja tla osjetljivog na dušik za koja flamanska Vlada smatra da zahtijevaju strože standarde i čije su granice utvrđene na temelju Dekreta od 24. siječnja 1984. o utvrđivanju mjera gospodarenja podzemnim vodama.

| (30) | U sljedećoj su tablici prikazani standardi kojima se uređuje uporaba stajnjaka koji se od 1. siječnja 1996. primjenjuju na vodna područja. Ta se pravila temelje na standardima prinosa od navedenih skupina usjeva i okolišno prihvatljivim gubicima za ta područja. Količine su izražene u kg P2O5 i kg dušika po hektaru godišnje.









  Skupina usjeva | Fosforni pentoksid | Dušik iz kemijskih gnojiva | Dušik iz stajnjaka životinja i drugih gnojiva | Ukupno dušik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Travnjak | 120 | 200 | 200 | 350 |
| Kukuruz | 100 | 150 | 170 | 275 |
| Usjevi s niskim potrebama prema dušiku | 80 | 70 | 125 | 125 |
| Ostali usjevi | 100 | 150 | 170 | 275 |

(30)

U sljedećoj su tablici prikazani standardi kojima se uređuje uporaba stajnjaka koji se od 1. siječnja 1996. primjenjuju na vodna područja. Ta se pravila temelje na standardima prinosa od navedenih skupina usjeva i okolišno prihvatljivim gubicima za ta područja. Količine su izražene u kg P2O5 i kg dušika po hektaru godišnje.

Skupina usjeva

Fosforni pentoksid

Dušik iz kemijskih gnojiva

Dušik iz stajnjaka životinja i drugih gnojiva

Ukupno dušik

Travnjak

120

200

200

350

Kukuruz

100

150

170

275

Usjevi s niskim potrebama prema dušiku

80

70

125

125

Ostali usjevi

100

150

170

275

| (31) | Na vodnim područjima zabranjena je primjena stajnjaka između 1. rujna i 21. siječnja, uključujući te datume, osim u zonama A i B područja korištenih za prikupljanje površinskih voda za koje se zabrana produljuje do 15. veljače, uključujući te datume. |
| --- | --- |

(31)

Na vodnim područjima zabranjena je primjena stajnjaka između 1. rujna i 21. siječnja, uključujući te datume, osim u zonama A i B područja korištenih za prikupljanje površinskih voda za koje se zabrana produljuje do 15. veljače, uključujući te datume.

| (32) | Pojam „područje prirode” znači:






  (a) | područja dolina i ekološki vrijedna poljoprivredna tla označena na kartama ruralnog razvoja iz Zakona od 29. ožujka 1962. o organizaciji nacionalnog planiranja i urbanizma, |
| --- | --- | --- |

(32)

Pojam „područje prirode” znači:

(a)

područja dolina i ekološki vrijedna poljoprivredna tla označena na kartama ruralnog razvoja iz Zakona od 29. ožujka 1962. o organizaciji nacionalnog planiranja i urbanizma,

| (b) | posebna područja zaštite čije su granice utvrđene Odlukom flamanske Vlade od 17. listopada 1988. |
| --- | --- |

(b)

posebna područja zaštite čije su granice utvrđene Odlukom flamanske Vlade od 17. listopada 1988.

| (c) | posebna staništa i susjedna prijelazna područja, |
| --- | --- |

(c)

posebna staništa i susjedna prijelazna područja,

| (d) | šumska područja, prirodna područja, područja razvoja prirode ili rezervati prirode, kako je označeno u kartama ruralnog razvoja iz Zakona od 29. ožujka 1962. o organizaciji nacionalnog planiranja i urbanizma, s prijelaznim mjerama koje se primjenjuju do 31. prosinca 1997. |
| --- | --- |

(d)

šumska područja, prirodna područja, područja razvoja prirode ili rezervati prirode, kako je označeno u kartama ruralnog razvoja iz Zakona od 29. ožujka 1962. o organizaciji nacionalnog planiranja i urbanizma, s prijelaznim mjerama koje se primjenjuju do 31. prosinca 1997.

| (33) | U sljedećoj su tablici prikazani standardi kojima se uređuje uporaba stajnjaka koji se od 1. siječnja 1996. primjenjuju na područja prirode. Ta se pravila temelje na standardima prinosa od navedenih skupina usjeva i okolišno prihvatljivim gubicima za ta područja. Količine su izražene u kg P2O5 i kg dušika po hektaru godišnje.








  Skupina usjeva | Fosforni pentoksid | Dušik iz kemijskih gnojiva | Ukupno dušik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Travnjak | 120 | 200 | 400 |
| Kukuruz | 100 | 150 | 275 |
| Usjevi s niskim potrebama prema dušiku | 80 | 70 | 125 |
| Ostali usjevi | 100 | 150 | 275 |

(33)

U sljedećoj su tablici prikazani standardi kojima se uređuje uporaba stajnjaka koji se od 1. siječnja 1996. primjenjuju na područja prirode. Ta se pravila temelje na standardima prinosa od navedenih skupina usjeva i okolišno prihvatljivim gubicima za ta područja. Količine su izražene u kg P2O5 i kg dušika po hektaru godišnje.

Skupina usjeva

Fosforni pentoksid

Dušik iz kemijskih gnojiva

Ukupno dušik

Travnjak

120

200

400

Kukuruz

100

150

275

Usjevi s niskim potrebama prema dušiku

80

70

125

Ostali usjevi

100

150

275

| (34) | Na područjima prirode zabranjena je primjena stajnjaka između 1. rujna i 21. siječnja, uključujući te datume, a na travnatim područjima od važnosti za zaštitu ptica, gnojidba se također može zabraniti između 1. travnja i 30. lipnja. Nadalje, zabranjena je primjena gnojiva svih vrsta na šumskim područjima, prirodnim područjima, područjima razvoja prirode ili rezervatima prirode od 1. siječnja 1998., uz iznimku izmeta životinja na ispaši, s maksimalno dozvoljenom gustoćom životinja od 2 životinje po ha izmjerenoj preko cijele godine. Obiteljskim se poljoprivrednim gospodarstvima može odobriti privremeno izuzeće od ove zabrane. |
| --- | --- |

(34)

Na područjima prirode zabranjena je primjena stajnjaka između 1. rujna i 21. siječnja, uključujući te datume, a na travnatim područjima od važnosti za zaštitu ptica, gnojidba se također može zabraniti između 1. travnja i 30. lipnja. Nadalje, zabranjena je primjena gnojiva svih vrsta na šumskim područjima, prirodnim područjima, područjima razvoja prirode ili rezervatima prirode od 1. siječnja 1998., uz iznimku izmeta životinja na ispaši, s maksimalno dozvoljenom gustoćom životinja od 2 životinje po ha izmjerenoj preko cijele godine. Obiteljskim se poljoprivrednim gospodarstvima može odobriti privremeno izuzeće od ove zabrane.

| (35) | Prema dekretu o stajnjaku, naknada se automatski isplaćuje samo za travnjake i kukuruz. Za ostale se usjeve pretpostavlja da smanjene razine korištenja gnojiva neće prouzročiti smanjenja u proizvodnji. Međutim, poljoprivrednik u potonjem slučaju može dobiti naknadu, ako on/ona može pružiti dokaze o gubicima. |
| --- | --- |

(35)

Prema dekretu o stajnjaku, naknada se automatski isplaćuje samo za travnjake i kukuruz. Za ostale se usjeve pretpostavlja da smanjene razine korištenja gnojiva neće prouzročiti smanjenja u proizvodnji. Međutim, poljoprivrednik u potonjem slučaju može dobiti naknadu, ako on/ona može pružiti dokaze o gubicima.

| (36) | Naknade za promjenu prinosa s travnjaka računaju se na temelju razlike između dozvoljenog standarda korištenja gnojiva na područjima izvan osjetljivih zona i dozvoljenih standarda na osjetljivim područjima, uz pravljenje razlike između područja koja se nalaze u vodnim zonama i onih koja se nalaze u zonama prirode. Cilj je potpore nadoknaditi gubitke prihoda i isplativosti uzrokovanih tim smanjenjima. |
| --- | --- |

(36)

Naknade za promjenu prinosa s travnjaka računaju se na temelju razlike između dozvoljenog standarda korištenja gnojiva na područjima izvan osjetljivih zona i dozvoljenih standarda na osjetljivim područjima, uz pravljenje razlike između područja koja se nalaze u vodnim zonama i onih koja se nalaze u zonama prirode. Cilj je potpore nadoknaditi gubitke prihoda i isplativosti uzrokovanih tim smanjenjima.

| (37) | Početna točka izračuna potpore jesu prosječne polu bruto marže (semi-gross margins - SGM) u BEF/ha iz protekle tri godine koje prethode dodjeli naknade prema propisima o porezu na dohodak. Napravljena je razlika između tla koje se koristi za mljekarstvo i ostalih travnjaka. Za potrebe izračuna SGM-a, Flandrija je podijeljena na 13 područja ovisno o agronomskim značajkama dotičnog područja. |
| --- | --- |

(37)

Početna točka izračuna potpore jesu prosječne polu bruto marže (semi-gross margins - SGM) u BEF/ha iz protekle tri godine koje prethode dodjeli naknade prema propisima o porezu na dohodak. Napravljena je razlika između tla koje se koristi za mljekarstvo i ostalih travnjaka. Za potrebe izračuna SGM-a, Flandrija je podijeljena na 13 područja ovisno o agronomskim značajkama dotičnog područja.

| (38) | Za travnjake korištene u proizvodnji mlijeka, najveći SGM je u Antwerp Kempenland (55 700 BEF/ha), najniži na području dina (33 167 BEF/ha), dok je prosječni iznos za Flandriju kao cjelinu 44 160 BEF/ha. Za travnjake koji se ne koriste u proizvodnji mlijeka, najveći SGM je na pjeskovitom/ilovastom području Zapadne Flandrije (36 100 BEF/ha), najniži na području dina (24 633 BEF/ha), dok je prosječni iznos za Flandriju kao cjelinu 31 941 BEF/ha. |
| --- | --- |

(38)

Za travnjake korištene u proizvodnji mlijeka, najveći SGM je u Antwerp Kempenland (55 700 BEF/ha), najniži na području dina (33 167 BEF/ha), dok je prosječni iznos za Flandriju kao cjelinu 44 160 BEF/ha. Za travnjake koji se ne koriste u proizvodnji mlijeka, najveći SGM je na pjeskovitom/ilovastom području Zapadne Flandrije (36 100 BEF/ha), najniži na području dina (24 633 BEF/ha), dok je prosječni iznos za Flandriju kao cjelinu 31 941 BEF/ha.

| (39) | Za vodna se područja naknada temelji na činjenici da maksimalno dozvoljena razina korištenja dušika iznosi 350 kg/ha, u usporedbi s 450 kg/ha za normalna područja. To odgovara smanjenju od 22 %. Prema zakonu o smanjujućim prihodima, belgijska su tijela izračunala da će to prouzročiti smanjenje prinosa od 15 %. Međutim, učinak na isplativost poljoprivrednog gospodarstva bit će još veći. Nakon diskontiranja fiksnih troškova, belgijska su tijela izračunala da udio SGM-a u ukupnom prinosu prosječno iznosi do 40 %. Stoga smanjenje prinosa od 15 % uzrokuje smanjenje SGM-a od 37,5 % (15 % × 100/40) Osnova plaćanja naknade za smanjene prinose na dotičnim područjima stoga iznosi SGM × 37,5 %. Istovremeno su poljoprivredni gospodarstvenici na vodnim područjima obvezni koristiti 50 kg/ha manje kemijskih gnojiva. To predstavlja uštedu od 800 BEF (50 kg N × 16 BEF/kg). Stoga se taj iznos oduzima od potpore koju treba platiti. |
| --- | --- |

(39)

Za vodna se područja naknada temelji na činjenici da maksimalno dozvoljena razina korištenja dušika iznosi 350 kg/ha, u usporedbi s 450 kg/ha za normalna područja. To odgovara smanjenju od 22 %. Prema zakonu o smanjujućim prihodima, belgijska su tijela izračunala da će to prouzročiti smanjenje prinosa od 15 %. Međutim, učinak na isplativost poljoprivrednog gospodarstva bit će još veći. Nakon diskontiranja fiksnih troškova, belgijska su tijela izračunala da udio SGM-a u ukupnom prinosu prosječno iznosi do 40 %. Stoga smanjenje prinosa od 15 % uzrokuje smanjenje SGM-a od 37,5 % (15 % × 100/40) Osnova plaćanja naknade za smanjene prinose na dotičnim područjima stoga iznosi SGM × 37,5 %. Istovremeno su poljoprivredni gospodarstvenici na vodnim područjima obvezni koristiti 50 kg/ha manje kemijskih gnojiva. To predstavlja uštedu od 800 BEF (50 kg N × 16 BEF/kg). Stoga se taj iznos oduzima od potpore koju treba platiti.

| (40) | Za područja prirode naknada se temelji na istim načelima. Za područje prirode maksimalno dozvoljena razina korištenja dušika iznosi 350 kg/ha, u usporedbi s 450 kg/ha za normalna područja, što odgovara smanjenju od 11 %. Belgijska su tijela izračunala da će to će to prouzročiti smanjenje prinosa od 7 %. Smanjenje prinosa od 7 % uzrokuje smanjenje SGM-a od 17,5 % (7 % × 100/40). Osnova plaćanja naknada za smanjene prinose na područjima prirode stoga iznosi SGM × 17,5 %. Uz to, isto smanjenje potpore od 800 BEF (vidi gornji stavak 39.) izračunato je u odnosu na uštede zbog smanjenog korištenja gnojiva. |
| --- | --- |

(40)

Za područja prirode naknada se temelji na istim načelima. Za područje prirode maksimalno dozvoljena razina korištenja dušika iznosi 350 kg/ha, u usporedbi s 450 kg/ha za normalna područja, što odgovara smanjenju od 11 %. Belgijska su tijela izračunala da će to će to prouzročiti smanjenje prinosa od 7 %. Smanjenje prinosa od 7 % uzrokuje smanjenje SGM-a od 17,5 % (7 % × 100/40). Osnova plaćanja naknada za smanjene prinose na područjima prirode stoga iznosi SGM × 17,5 %. Uz to, isto smanjenje potpore od 800 BEF (vidi gornji stavak 39.) izračunato je u odnosu na uštede zbog smanjenog korištenja gnojiva.

| (41) | U donjoj se tabeli prikazuje sažetak najviših, najnižih i prosječnih iznosa naknada koje treba platiti.








  Travnjaci za proizvodnju mlijeka | SGM | Iznos potpore, vodna područjaFOR-L_2013285HR.01000801.notes.0001.xml.jpg | Iznos potpore, područja prirodeFOR-L_2013285HR.01000801.notes.0002.xml.jpg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antwerp Kempenland | 55 700 | 20 088 | 8 948 |
| Dine | 33 167 | 11 638 | 5 004 |
| Prosjek | 44 160 | 15 760 | 9 928 |
| Ostali travnjaci | SGM | Iznos potpore, vodna područjaFOR-L_2013285HR.01000801.notes.0003.xml.jpg | Iznos potpore, područja prirodeFOR-L_2013285HR.01000801.notes.0004.xml.jpg |
| Zapadna Flandrija pjeskovito/ilovasto područje | 36 100 | 12 738 | 5 518 |
| Dine | 24 633 | 8 437 | 3 511 |
| Prosjek | 31 941 | 11 177 | 4 789 |

(41)

U donjoj se tabeli prikazuje sažetak najviših, najnižih i prosječnih iznosa naknada koje treba platiti.

Travnjaci za proizvodnju mlijeka

SGM

Iznos potpore, vodna područja

Iznos potpore, područja prirode

Antwerp Kempenland

55 700

20 088

8 948

Dine

33 167

11 638

5 004

Prosjek

44 160

15 760

9 928

Ostali travnjaci

SGM

Iznos potpore, vodna područja

Iznos potpore, područja prirode

Zapadna Flandrija pjeskovito/ilovasto područje

36 100

12 738

5 518

Dine

24 633

8 437

3 511

Prosjek

31 941

11 177

4 789

| (42) | Belgijska tijela naglašavaju da se radi o maksimalnim iznosima naknada po hektaru. Ukupna prihvatljiva površina travnjaka za naknadu iznosi 31 003 ha, od čega se 17 468 ha nalazi na vodnim područjima, a 13 535 ha na područjima prirode. Maksimalna teoretska naknada koja bi mogla biti plaćena iznosi 202 822 411 BEF na vodnim područjima i 65 900 155 BEF na područjima prirode. Međutim, obzirom na niže iznose potpore za travnjake koji se ne koriste za proizvodnju mlijeka, stvarni iznos dodijeljene potpore za travnjake iznosio je 250 275 012 BEF godišnje, od čega je 186 505 640 BEF dodijeljeno za travnjake na vodnim područjima, a 63 769 372 BEF za travnjake na područjima prirode. Prema belgijskim tijelima, razlika između maksimalnih teoretskih iznosa potpore i stvarno isplaćenih iznosa potpore nastala je zbog niza čimbenika, posebno zato što je naknada isplaćena samo u odnosu na travnjake koje je isto poljoprivredno gospodarstvo već koristilo kao travnjak 1994. |
| --- | --- |

(42)

Belgijska tijela naglašavaju da se radi o maksimalnim iznosima naknada po hektaru. Ukupna prihvatljiva površina travnjaka za naknadu iznosi 31 003 ha, od čega se 17 468 ha nalazi na vodnim područjima, a 13 535 ha na područjima prirode. Maksimalna teoretska naknada koja bi mogla biti plaćena iznosi 202 822 411 BEF na vodnim područjima i 65 900 155 BEF na područjima prirode. Međutim, obzirom na niže iznose potpore za travnjake koji se ne koriste za proizvodnju mlijeka, stvarni iznos dodijeljene potpore za travnjake iznosio je 250 275 012 BEF godišnje, od čega je 186 505 640 BEF dodijeljeno za travnjake na vodnim područjima, a 63 769 372 BEF za travnjake na područjima prirode. Prema belgijskim tijelima, razlika između maksimalnih teoretskih iznosa potpore i stvarno isplaćenih iznosa potpore nastala je zbog niza čimbenika, posebno zato što je naknada isplaćena samo u odnosu na travnjake koje je isto poljoprivredno gospodarstvo već koristilo kao travnjak 1994.

| (43) | Za kukuruz se primjenjuje paušalni iznos potpore od 3 600 BEF/ha za gubitke u proizvodnji, pod uvjetom da se taj kukuruz još uvijek uzgaja na istoj parceli i da nije požnjeven na bivšem travnjaku koji je uzoran. Ta se potpora temelji na procjenama da prosječna proizvodnja suhog materijala za kukuruz iznosi 14 500 kg/ha i da prosječni gubitak prinosa kao posljedica strožih standarda iznosi 900 kg/ha. Iz procijenjene cijene troška u iznosu od 4 kg BEF/ha suhog materijala proizlazi gubitak od 3 600 BEF. |
| --- | --- |

(43)

Za kukuruz se primjenjuje paušalni iznos potpore od 3 600 BEF/ha za gubitke u proizvodnji, pod uvjetom da se taj kukuruz još uvijek uzgaja na istoj parceli i da nije požnjeven na bivšem travnjaku koji je uzoran. Ta se potpora temelji na procjenama da prosječna proizvodnja suhog materijala za kukuruz iznosi 14 500 kg/ha i da prosječni gubitak prinosa kao posljedica strožih standarda iznosi 900 kg/ha. Iz procijenjene cijene troška u iznosu od 4 kg BEF/ha suhog materijala proizlazi gubitak od 3 600 BEF.

| (44) | Uz to, poljoprivredne se gospodarstvenike potiče da siju travu poslije kukuruza, što smanjuje odvodnju nitrata iz tla i curenje nitrata. Za to se dodjeljuje dodatna potpora u iznosu od BEF 3 600/ha. Prema belgijskim tijelima ta potpora pokriva samo troškove sjemena trave. |
| --- | --- |

(44)

Uz to, poljoprivredne se gospodarstvenike potiče da siju travu poslije kukuruza, što smanjuje odvodnju nitrata iz tla i curenje nitrata. Za to se dodjeljuje dodatna potpora u iznosu od BEF 3 600/ha. Prema belgijskim tijelima ta potpora pokriva samo troškove sjemena trave.

| (45) | Potpora se pruža poljoprivrednim gospodarstvima na vodnim područjima i područjima prirode za pokrivanje dodatnih troškova zbrinjavanja viškova stajnjaka nastalih zbog nižih graničnih vrijednosti primjene stajnjaka. |
| --- | --- |

(45)

Potpora se pruža poljoprivrednim gospodarstvima na vodnim područjima i područjima prirode za pokrivanje dodatnih troškova zbrinjavanja viškova stajnjaka nastalih zbog nižih graničnih vrijednosti primjene stajnjaka.

| (46) | Potpora se dodjeljuje ako poljoprivredno gospodarstvo ima dodatne viškove stajnjaka koji su se nagomilali kao rezultat strožih standarda primjene stajnjaka. Za izračun potpore pravi se razlika između:






  (a) | obiteljskih stočarskih farmi i drugih stočarskih poljoprivrednih gospodarstava koji nisu stekli dodatno obradivo zemljište između 1993. i 1996.; područje obradivog zemljišta prema registru iz 1996. uzima se u obzir za izračun mogućnosti zbrinjavanja stajnjaka; |
| --- | --- | --- |

(46)

Potpora se dodjeljuje ako poljoprivredno gospodarstvo ima dodatne viškove stajnjaka koji su se nagomilali kao rezultat strožih standarda primjene stajnjaka. Za izračun potpore pravi se razlika između:

(a)

obiteljskih stočarskih farmi i drugih stočarskih poljoprivrednih gospodarstava koji nisu stekli dodatno obradivo zemljište između 1993. i 1996.; područje obradivog zemljišta prema registru iz 1996. uzima se u obzir za izračun mogućnosti zbrinjavanja stajnjaka;

| (b) | stočarska poljoprivredna gospodarstva koja nisu obiteljska i koja su stekla dodatno zemljište između 1993. i 1996.; područje koje se uzima u obzir za određivanje mogućnosti zbrinjavanja stajnjaka temelji se na obradivom zemljištu koje je uneseno 1994. (stanje na poljoprivrednom gospodarstvu 1993.) |
| --- | --- |

(b)

stočarska poljoprivredna gospodarstva koja nisu obiteljska i koja su stekla dodatno zemljište između 1993. i 1996.; područje koje se uzima u obzir za određivanje mogućnosti zbrinjavanja stajnjaka temelji se na obradivom zemljištu koje je uneseno 1994. (stanje na poljoprivrednom gospodarstvu 1993.)

| (47) | U svrhu izračuna potpore uzima se ponderirani pomični prosjek koji se temelji na izračunu broja životinja svake vrste (goveda, svinja, peradi, ostaloga) u Flandriji i tipičnog mineralnog sastava stajnjaka od svake vrste u smislu sadržaja minerala. |
| --- | --- |

(47)

U svrhu izračuna potpore uzima se ponderirani pomični prosjek koji se temelji na izračunu broja životinja svake vrste (goveda, svinja, peradi, ostaloga) u Flandriji i tipičnog mineralnog sastava stajnjaka od svake vrste u smislu sadržaja minerala.

| (48) | Na toj je osnovi procijenjeno da svaka tona stajnjaka sadrži 6,6 kg dušika i 4,2 kg fosfornog pentoksida. |
| --- | --- |

(48)

Na toj je osnovi procijenjeno da svaka tona stajnjaka sadrži 6,6 kg dušika i 4,2 kg fosfornog pentoksida.

| (49) | Potpora se isplaćuje po jedinici minerala (po kg difosfornog pentoksida (P2O5) i po kg dušika (N)) koji je prihvatljiv za naknadu. Mjesto na kojem se nalazi poljoprivredno gospodarstvo određuje razinu plaćanja. Iznos potpore koju treba platiti jest:






  (a) | 13 BEF/jedinici: za imanja u „bijeloj” općini s izmijenjenom izlaznom vrijednosti od < 75 kg P2O5/ha, |
| --- | --- | --- |

(49)

Potpora se isplaćuje po jedinici minerala (po kg difosfornog pentoksida (P2O5) i po kg dušika (N)) koji je prihvatljiv za naknadu. Mjesto na kojem se nalazi poljoprivredno gospodarstvo određuje razinu plaćanja. Iznos potpore koju treba platiti jest:

(a)

13 BEF/jedinici: za imanja u „bijeloj” općini s izmijenjenom izlaznom vrijednosti od < 75 kg P2O5/ha,

| (b) | 20 BEF/jedinici: u „sivoj” općini s izmijenjenom izlaznom vrijednosti od 75 do 125 kg P2O5/ha, |
| --- | --- |

(b)

20 BEF/jedinici: u „sivoj” općini s izmijenjenom izlaznom vrijednosti od 75 do 125 kg P2O5/ha,

| (c) | 27 BEF/jedinici: za jedno poljoprivredno gospodarstvo u općini s izmijenjenom izlaznom vrijednosti od > 125 kg P2O5/ha. |
| --- | --- |

(c)

27 BEF/jedinici: za jedno poljoprivredno gospodarstvo u općini s izmijenjenom izlaznom vrijednosti od > 125 kg P2O5/ha.

| (50) | Iznosi potpore veći su za općine s višim izmijenjenim izlaznim vrijednostima zato što se stajnjak prevozi preko većih udaljenosti. |
| --- | --- |

(50)

Iznosi potpore veći su za općine s višim izmijenjenim izlaznim vrijednostima zato što se stajnjak prevozi preko većih udaljenosti.

| (51) | Nadalje, potpora se također plaća kao naknada poljoprivrednicima koji više nisu u mogućnosti iskoristiti ugovorni aranžman sa susjednim poljoprivrednim gospodarstvima za primjenu viška stajnjaka na tim gospodarstvima. Kako bi zadovoljilo uvjete, poljoprivredno gospodarstvo je 1995. trebalo imati sklopljen aranžman o zbrinjavanju viška stajnjaka s korisnikom čije se zemljište nalazi na području za koje se primjenjuju stroži standardi te biti osnovano u općini s izmijenjenim izlaznim vrijednostima iznad 100 kg P2O5/ha. Naknada se isplaćuje po jedinici minerala, odnosno po kg P2O5 i po kg N manje koji nisu zbrinuti kod tih korisnika. Maksimalna prihvatljiva količina za naknadu jest razlika u mogućnostima zbrinjavanja pri uobičajenim standardima primjene stajnjaka i pri onima koji se primjenjuju na područjima podložnim strožim pravilima. Mjesto poljoprivrednog gospodarstva određuje iznos koji treba platiti i koji iznosi:






  (a) | 27 BEF/jedinici: jedno poljoprivredno gospodarstvo u općini s izmijenjenom izlaznom vrijednosti od > 125 kg P2O5/ha, |
| --- | --- | --- |

(51)

Nadalje, potpora se također plaća kao naknada poljoprivrednicima koji više nisu u mogućnosti iskoristiti ugovorni aranžman sa susjednim poljoprivrednim gospodarstvima za primjenu viška stajnjaka na tim gospodarstvima. Kako bi zadovoljilo uvjete, poljoprivredno gospodarstvo je 1995. trebalo imati sklopljen aranžman o zbrinjavanju viška stajnjaka s korisnikom čije se zemljište nalazi na području za koje se primjenjuju stroži standardi te biti osnovano u općini s izmijenjenim izlaznim vrijednostima iznad 100 kg P2O5/ha. Naknada se isplaćuje po jedinici minerala, odnosno po kg P2O5 i po kg N manje koji nisu zbrinuti kod tih korisnika. Maksimalna prihvatljiva količina za naknadu jest razlika u mogućnostima zbrinjavanja pri uobičajenim standardima primjene stajnjaka i pri onima koji se primjenjuju na područjima podložnim strožim pravilima. Mjesto poljoprivrednog gospodarstva određuje iznos koji treba platiti i koji iznosi:

(a)

27 BEF/jedinici: jedno poljoprivredno gospodarstvo u općini s izmijenjenom izlaznom vrijednosti od > 125 kg P2O5/ha,

| (b) | 20 BEF/jedinici za sva ostala poljoprivredna gospodarstva. |
| --- | --- |

(b)

20 BEF/jedinici za sva ostala poljoprivredna gospodarstva.

| (52) | Obiteljska stočarska poljoprivredna gospodarstva s viškovima stajnjaka na zemljišnim parcelama u subhidrografskom bazenu Kluizena za prikupljanje površinskih voda ili na zemljištima osjetljivim na dušik na obalama rijeke Maas mogu iskoristiti obvezu banke stajnjaka o prihvaćanju dodatnih viškova stajnjaka nastalih kao posljedica strožih standarda primjene stajnjaka. U tom se slučaju smanjuje naknada za zbrinjavanje i skladištenje stajnjaka proporcionalno količini minerala za koje je banka stajnjaka pružila pomoć. |
| --- | --- |

(52)

Obiteljska stočarska poljoprivredna gospodarstva s viškovima stajnjaka na zemljišnim parcelama u subhidrografskom bazenu Kluizena za prikupljanje površinskih voda ili na zemljištima osjetljivim na dušik na obalama rijeke Maas mogu iskoristiti obvezu banke stajnjaka o prihvaćanju dodatnih viškova stajnjaka nastalih kao posljedica strožih standarda primjene stajnjaka. U tom se slučaju smanjuje naknada za zbrinjavanje i skladištenje stajnjaka proporcionalno količini minerala za koje je banka stajnjaka pružila pomoć.

| (53) | Kao posljedica zabrane primjene gnojiva na vodnim područjima i područjima prirode u razdoblju od 1. rujna umjesto od 21. rujna što vrijedi za ostala područja, neki su poljoprivrednici naišli na poteškoće zbog toga što se na brojnim poljoprivrednim gospodarstvima stajnjak primjenjuje nakon žetve koja se za niz usjeva provodi nakon (godišnjeg) datuma početka zabrane. To više nije bilo moguće na vodnim područjima i područjima prirode. Belgijska su tijela procijenila da će za posljedicu ta imanja trebati dodatne spremnike stajnjaka za tri mjeseca. |
| --- | --- |

(53)

Kao posljedica zabrane primjene gnojiva na vodnim područjima i područjima prirode u razdoblju od 1. rujna umjesto od 21. rujna što vrijedi za ostala područja, neki su poljoprivrednici naišli na poteškoće zbog toga što se na brojnim poljoprivrednim gospodarstvima stajnjak primjenjuje nakon žetve koja se za niz usjeva provodi nakon (godišnjeg) datuma početka zabrane. To više nije bilo moguće na vodnim područjima i područjima prirode. Belgijska su tijela procijenila da će za posljedicu ta imanja trebati dodatne spremnike stajnjaka za tri mjeseca.

| (54) | Razlika u standardima primjene stajnjaka na običnim područjima u odnosu na vodna područja i područja prirode iznosi oko 50 kg P2O5/ha. S obzirom na to da jedna tona stajnjaka prosječno sadrži 5,2 kg P2O5, 50 kg P2O5/ha približno odgovara potrebi za spremnikom kapaciteta 10 tona po ha. |
| --- | --- |

(54)

Razlika u standardima primjene stajnjaka na običnim područjima u odnosu na vodna područja i područja prirode iznosi oko 50 kg P2O5/ha. S obzirom na to da jedna tona stajnjaka prosječno sadrži 5,2 kg P2O5, 50 kg P2O5/ha približno odgovara potrebi za spremnikom kapaciteta 10 tona po ha.

| (55) | Na temelju procjene da trošak izgradnje spremnika od 500 m3 iznosi 1 263 120 BEF, belgijska tijela su procijenila da pribavljanje spremnika dovoljnog kapaciteta zahtijeva ulaganje od oko 2 500 BEF po toni kapaciteta spremnika, s amortizacijskim razdobljem od 20 godina, što odgovara iznosu od 125 BEF/t/godinu. Godišnja naknada od 1 250 BEF/ha može se stoga platiti poljoprivrednicima koji proizvode stajnjak od životinja i čije se obradivo zemljište nalazi na područjima za koja se primjenjuju stroža pravila primjene gnojiva. |
| --- | --- |

(55)

Na temelju procjene da trošak izgradnje spremnika od 500 m3 iznosi 1 263 120 BEF, belgijska tijela su procijenila da pribavljanje spremnika dovoljnog kapaciteta zahtijeva ulaganje od oko 2 500 BEF po toni kapaciteta spremnika, s amortizacijskim razdobljem od 20 godina, što odgovara iznosu od 125 BEF/t/godinu. Godišnja naknada od 1 250 BEF/ha može se stoga platiti poljoprivrednicima koji proizvode stajnjak od životinja i čije se obradivo zemljište nalazi na područjima za koja se primjenjuju stroža pravila primjene gnojiva.

| (56) | Poljoprivrednici koji su 1996. primili tu naknadu za skladištenje stajnjaka na temelju dekreta o stajnjaku ne mogu u istoj godini dobiti bonifikaciju kamate ili kapitalne premije za izgradnju spremnika za stajnjak od životinja od Flamanskog poljoprivrednog investicijskog fonda (VLF). |
| --- | --- |

(56)

Poljoprivrednici koji su 1996. primili tu naknadu za skladištenje stajnjaka na temelju dekreta o stajnjaku ne mogu u istoj godini dobiti bonifikaciju kamate ili kapitalne premije za izgradnju spremnika za stajnjak od životinja od Flamanskog poljoprivrednog investicijskog fonda (VLF).

| (57) | S obzirom na to da poljoprivrednici čije se zemljište nalazi na vodnom području ne mogu u potpunosti ispuniti uvjete o dozvoljenoj količini dušika po hektaru koristeći stajnjak životinjskog podrijetla, belgijska tijela predviđaju da će poljoprivrednici na tim područjima pokušati održati razine proizvodnje primjenom dodatnog kemijskog gnojiva posebno za „ostale usjeve” i za kukuruz. |
| --- | --- |

(57)

S obzirom na to da poljoprivrednici čije se zemljište nalazi na vodnom području ne mogu u potpunosti ispuniti uvjete o dozvoljenoj količini dušika po hektaru koristeći stajnjak životinjskog podrijetla, belgijska tijela predviđaju da će poljoprivrednici na tim područjima pokušati održati razine proizvodnje primjenom dodatnog kemijskog gnojiva posebno za „ostale usjeve” i za kukuruz.

| (58) | Pretpostavlja se da će ta imanja koristiti dodatnih 60 kg N/ha po cijeni od 16 BEF/kg. Stoga potpora koja se može platiti iznosi 960 BEF (60 × 16), što je zaokruženo na paušalni iznos od 1 000 BEF/ha. |
| --- | --- |

(58)

Pretpostavlja se da će ta imanja koristiti dodatnih 60 kg N/ha po cijeni od 16 BEF/kg. Stoga potpora koja se može platiti iznosi 960 BEF (60 × 16), što je zaokruženo na paušalni iznos od 1 000 BEF/ha.

| (59) | Poljoprivrednici koji su 1994. imali obradivo zemljište na vodnom području i području prirode mogu se za naknade za ta područja prijaviti u banku stajnjaka odgovornu za vođenje programa. Od njih se traži da na kartama i planovima označe svoje obradivo zemljište parcelu po parcelu, s planom usjeva za 1994. i za godinu u kojoj se prijavljuju. Ako je obradivo zemljište smješteno na nekoliko područja ili zona, za izračun naknade uzimaju se najstroži standardi primjene stajnjaka. Banka stajnjaka razmatra prijave i obavješćuje zainteresiranu stranu o tome koja će se naknada platiti koristeći sve za to dostupne informacije. Naknada se ne isplaćuje ako je iznos manji od 1 000 BEF. Podnositelji zahtjeva imaju pravo uputiti svoju žalbu flamanskom ministru okoliša, koji je u roku od šest mjeseci dužan donijeti odgovarajuću odluku, u suprotnom se žalba smatra usvojenom. |
| --- | --- |

(59)

Poljoprivrednici koji su 1994. imali obradivo zemljište na vodnom području i području prirode mogu se za naknade za ta područja prijaviti u banku stajnjaka odgovornu za vođenje programa. Od njih se traži da na kartama i planovima označe svoje obradivo zemljište parcelu po parcelu, s planom usjeva za 1994. i za godinu u kojoj se prijavljuju. Ako je obradivo zemljište smješteno na nekoliko područja ili zona, za izračun naknade uzimaju se najstroži standardi primjene stajnjaka. Banka stajnjaka razmatra prijave i obavješćuje zainteresiranu stranu o tome koja će se naknada platiti koristeći sve za to dostupne informacije. Naknada se ne isplaćuje ako je iznos manji od 1 000 BEF. Podnositelji zahtjeva imaju pravo uputiti svoju žalbu flamanskom ministru okoliša, koji je u roku od šest mjeseci dužan donijeti odgovarajuću odluku, u suprotnom se žalba smatra usvojenom.

| (60) | Banka stajnjaka, policijski službenici i službenici iz odjela inspekcije za zaštitu okoliša tijela nadležnog za upravljanje okolišem, prirodom, zemljištem i vodom te ostali službenici imaju pravo obavljati provjere toga ispunjavaju li poljoprivrednici obveze iz dekreta o stajnjaku. Ako je došlo do povrede propisa, od poljoprivrednika se može zatražiti povrat isplaćene potpore. Potpora iz dekreta o stajnjaku ne dodjeljuje se za zemljište koje se ne obrađuje. |
| --- | --- |

(60)

Banka stajnjaka, policijski službenici i službenici iz odjela inspekcije za zaštitu okoliša tijela nadležnog za upravljanje okolišem, prirodom, zemljištem i vodom te ostali službenici imaju pravo obavljati provjere toga ispunjavaju li poljoprivrednici obveze iz dekreta o stajnjaku. Ako je došlo do povrede propisa, od poljoprivrednika se može zatražiti povrat isplaćene potpore. Potpora iz dekreta o stajnjaku ne dodjeljuje se za zemljište koje se ne obrađuje.

III.   OCJENA POTPORE

| (61) | Prethodno opisane mjere predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Naknada se financira iz državnih izvora i isplaćuje određenim kategorijama poljoprivrednika, odnosno onima koji se nalaze na vodnim područjima i područjima prirode. Tom se potporom narušava ili se može narušiti tržišno natjecanje te utjecati na trgovinu između država članica jer jača konkurentnost poljoprivrednika koji primaju naknadu u usporedbi s poljoprivrednicima iz drugih dijelova Belgije ili iz drugih država članica koji tu potporu ne primaju. Nadalje, sve dok su proizvodi koje su proizveli ti poljoprivrednici predmet trgovine unutar EU-a, čini se vjerojatnim da će mjere utjecati na trgovinu između država članica. |
| --- | --- |

(61)

Prethodno opisane mjere predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Naknada se financira iz državnih izvora i isplaćuje određenim kategorijama poljoprivrednika, odnosno onima koji se nalaze na vodnim područjima i područjima prirode. Tom se potporom narušava ili se može narušiti tržišno natjecanje te utjecati na trgovinu između država članica jer jača konkurentnost poljoprivrednika koji primaju naknadu u usporedbi s poljoprivrednicima iz drugih dijelova Belgije ili iz drugih država članica koji tu potporu ne primaju. Nadalje, sve dok su proizvodi koje su proizveli ti poljoprivrednici predmet trgovine unutar EU-a, čini se vjerojatnim da će mjere utjecati na trgovinu između država članica.

| (62) | U svojim pisanim nalazima belgijska su tijela naglasila okolišne ciljeve programa potpora i u tom su kontekstu navela odredbe Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2078/92 od 30. lipnja 1992. o metodama poljoprivredne proizvodnje koje su u skladu sa zahtjevima zaštite prirode i održavanja krajobraza (dalje u tekstu Uredba (EEZ) br. 2078/92) (8) i smjernica Zajednice o državnoj potpori za zaštitu okoliša (9). U točki 2.1. smjernica o potpori za zaštitu okoliša određuje se da se smjernice ne primjenjuju u poljoprivrednom sektoru na područje obuhvaćeno Uredbom (EEZ) br. 2078/92. Stoga je primjereno započeti s razmatranjem primjene Uredbe (EEZ) br. 2078/92 na dotične mjere. |
| --- | --- |

(62)

U svojim pisanim nalazima belgijska su tijela naglasila okolišne ciljeve programa potpora i u tom su kontekstu navela odredbe Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2078/92 od 30. lipnja 1992. o metodama poljoprivredne proizvodnje koje su u skladu sa zahtjevima zaštite prirode i održavanja krajobraza (dalje u tekstu Uredba (EEZ) br. 2078/92) (8) i smjernica Zajednice o državnoj potpori za zaštitu okoliša (9). U točki 2.1. smjernica o potpori za zaštitu okoliša određuje se da se smjernice ne primjenjuju u poljoprivrednom sektoru na područje obuhvaćeno Uredbom (EEZ) br. 2078/92. Stoga je primjereno započeti s razmatranjem primjene Uredbe (EEZ) br. 2078/92 na dotične mjere.

| (63) | Belgijska tijela objašnjavaju da naknadu poljoprivrednicima koja im je dodijeljena u sklopu mjere za područja prirode i vodna područja treba smatrati provedbom odredaba Uredbe (EEZ) br. 2078/92. |
| --- | --- |

(63)

Belgijska tijela objašnjavaju da naknadu poljoprivrednicima koja im je dodijeljena u sklopu mjere za područja prirode i vodna područja treba smatrati provedbom odredaba Uredbe (EEZ) br. 2078/92.

| (64) | Uredbom (EEZ) br. 2078/92 uspostavlja se program potpore Zajednice namijenjen promicanju, između ostalog, dobrovoljnog korištenja poljoprivrednih praksi kojima se smanjuju učinci onečišćenja poljoprivrednog podrijetla na temelju radnji koje je poduzeo poljoprivrednik (članak 2. stavak 1.) Države članice određuju uvjete dodjele potpore i iznos potpore koja će se isplatiti na temelju radnje koju je poduzeo korisnik i gubitka prihoda, kao i na temelju potrebe pružanja poticaja (članak 5. stavak 1. točke (a) i (b)). Nadalje, podložno uvjetima koje je odredila Komisija, Zajednica može također doprinijeti određenim premijama koje dodjeljuju države članice kako bi se nadoknadio gubitak prihoda koji nastaje kao posljedica obavezne primjene ograničenja iz članka 2. u kontekstu mjera koje se provode u tim državama članicama prema odredbama Komisije (članak 4. stavak 5. Uredbe EEZ br. 2078/92). |
| --- | --- |

(64)

Uredbom (EEZ) br. 2078/92 uspostavlja se program potpore Zajednice namijenjen promicanju, između ostalog, dobrovoljnog korištenja poljoprivrednih praksi kojima se smanjuju učinci onečišćenja poljoprivrednog podrijetla na temelju radnji koje je poduzeo poljoprivrednik (članak 2. stavak 1.) Države članice određuju uvjete dodjele potpore i iznos potpore koja će se isplatiti na temelju radnje koju je poduzeo korisnik i gubitka prihoda, kao i na temelju potrebe pružanja poticaja (članak 5. stavak 1. točke (a) i (b)). Nadalje, podložno uvjetima koje je odredila Komisija, Zajednica može također doprinijeti određenim premijama koje dodjeljuju države članice kako bi se nadoknadio gubitak prihoda koji nastaje kao posljedica obavezne primjene ograničenja iz članka 2. u kontekstu mjera koje se provode u tim državama članicama prema odredbama Komisije (članak 4. stavak 5. Uredbe EEZ br. 2078/92).

| (65) | Nadalje, prema članku 10. stavku 1., države članice imaju mogućnost uvođenja u nacionalno financirane programe dodatnih mjera za koje se uvjeti dodjele potpore razlikuju od zahtjeva Uredbe ili čiji iznosi premašuju granice koje su njome predviđene. Ti programi trebaju biti usklađeni s ciljevima Uredbe i pravilima državne potpore. |
| --- | --- |

(65)

Nadalje, prema članku 10. stavku 1., države članice imaju mogućnost uvođenja u nacionalno financirane programe dodatnih mjera za koje se uvjeti dodjele potpore razlikuju od zahtjeva Uredbe ili čiji iznosi premašuju granice koje su njome predviđene. Ti programi trebaju biti usklađeni s ciljevima Uredbe i pravilima državne potpore.

| (66) | Program o kojemu je riječ nije namijenjen pružanju naknada za gubitke povezane s usklađivanjem putem dobrovoljnih pothvata poljoprivrednika. Program također ne uključuje sufinanciranje naknada od strane Zajednice u kontekstu mjera koje je provela Belgija i koje su podložne uvjetima koje je odredila Komisija. Program se zapravo odnosi na (isključivo) nacionalno financiranje naknada za gubitke koji proizlaze iz usklađivanja s obvezama iz nacionalnog zakonodavstva o gnojivima. |
| --- | --- |

(66)

Program o kojemu je riječ nije namijenjen pružanju naknada za gubitke povezane s usklađivanjem putem dobrovoljnih pothvata poljoprivrednika. Program također ne uključuje sufinanciranje naknada od strane Zajednice u kontekstu mjera koje je provela Belgija i koje su podložne uvjetima koje je odredila Komisija. Program se zapravo odnosi na (isključivo) nacionalno financiranje naknada za gubitke koji proizlaze iz usklađivanja s obvezama iz nacionalnog zakonodavstva o gnojivima.

| (67) | Stoga potpora ne spada u područje primjene Uredbe te se treba razmotriti na temelju primjenjivih pravila o državnim potporama. |
| --- | --- |

(67)

Stoga potpora ne spada u područje primjene Uredbe te se treba razmotriti na temelju primjenjivih pravila o državnim potporama.

IV.   PRIMJENA SMJERNICA ZAJEDNICE O DRŽAVNIM POTPORAMA ZA ZAŠTITU OKOLIŠA

| (68) | Potrebno je razmotriti može li se mjera smatrati spojivom sa Smjernicama iz 1994. koje je utvrdila Komisija u odnosu na državne potpore za zaštitu okoliša (10) (dalje u tekstu „Smjernice”) koje su se primjenjivale u vrijeme mjere (11). |
| --- | --- |

(68)

Potrebno je razmotriti može li se mjera smatrati spojivom sa Smjernicama iz 1994. koje je utvrdila Komisija u odnosu na državne potpore za zaštitu okoliša (10) (dalje u tekstu „Smjernice”) koje su se primjenjivale u vrijeme mjere (11).

| (69) | U ovom je kontekstu potrebno utvrditi da mjere potpore za naknadu za smanjen prinos kukuruza ili na travnjacima, potpore za zbrinjavanje viškova stajnjaka i naknada za dodatne troškove korištenja umjetnih gnojiva predstavljaju potpore za tekuće poslovanje. U odgovoru na pitanje službi Komisije, belgijska su tijela objasnila da troškovi skladištenja stajnjaka, u usporedbi s troškovima ulaganja u dodatno skladištenje stajnjaka, ustvari nisu izravno povezani sa stvarnim ulaganjima. U svjetlu tih objašnjenja, Komisija smatra da se te mjere također trebaju smatrati potporom za tekuće poslovanje. |
| --- | --- |

(69)

U ovom je kontekstu potrebno utvrditi da mjere potpore za naknadu za smanjen prinos kukuruza ili na travnjacima, potpore za zbrinjavanje viškova stajnjaka i naknada za dodatne troškove korištenja umjetnih gnojiva predstavljaju potpore za tekuće poslovanje. U odgovoru na pitanje službi Komisije, belgijska su tijela objasnila da troškovi skladištenja stajnjaka, u usporedbi s troškovima ulaganja u dodatno skladištenje stajnjaka, ustvari nisu izravno povezani sa stvarnim ulaganjima. U svjetlu tih objašnjenja, Komisija smatra da se te mjere također trebaju smatrati potporom za tekuće poslovanje.

| (70) | Općenito, Komisija smatra da nije vjerojatno da će plaćanje potpore za tekuće poslovanje poljoprivrednom sektoru pružiti trajni doprinos razvoju sektora, a moglo bi narušiti uvjete tržišnog natjecanja koje stavlja u nepovoljan položaj poljoprivrednike koji ne primaju takvu vrstu potpore. Komisija stoga zauzima strog pristup ocjeni takvih vrsta potpore. |
| --- | --- |

(70)

Općenito, Komisija smatra da nije vjerojatno da će plaćanje potpore za tekuće poslovanje poljoprivrednom sektoru pružiti trajni doprinos razvoju sektora, a moglo bi narušiti uvjete tržišnog natjecanja koje stavlja u nepovoljan položaj poljoprivrednike koji ne primaju takvu vrstu potpore. Komisija stoga zauzima strog pristup ocjeni takvih vrsta potpore.

| (71) | Plaćanje potpore za tekuće poslovanje za mjere zaštite okoliša razmotrena je u točki 3.4. Smjernica. Ona glasi:
  „U skladu sa svojom dugogodišnjom politikom Komisija obično ne odobrava potporu za tekuće poslovanje kojom se poduzetnici oslobađaju od troškova koji se odnose na onečišćenje i štetna djelovanja koje sami uzrokuju. Međutim, Komisija može napraviti izuzeće od ovog načela u određenim jasno definiranim okolnostima. Do sada je to učinila u područjima gospodarenja otpadom i olakšica od poreza za zaštitu okoliša. Komisija će nastaviti ocjenjivati takve slučajeve na temelju njihove uspješnosti te u svjetlu strogih kriterija koje je postavila u dva upravo spomenuta područja. Spomenuti kriteriji su da se potporom trebaju nadoknaditi isključivo dodatni troškovi proizvodnje u odnosu na uobičajene troškove te da potpora treba biti privremena i u načelu degresivna, kako bi se potaklo na smanjenje onečišćenja ili uvođenje učinkovitijeg korištenja izvora u što kraćem roku. Nadalje, potpora treba biti usklađena s ostalim odredbama iz Ugovora o EZ-u, a posebno s onima koje se odnose na slobodno kretanje robe i usluga.
  U području gospodarenja otpadom, javno financiranje dodatnih troškova odvojenog prikupljanja otpada, recikliranja i obrade komunalnog otpada u korist poduzetnika i potrošača može uključivati državnu potporu, ali se ona u tom slučaju odobrava pod uvjetom da se poduzeća oporezuju razmjerno njihovoj uporabi sustava ili količini otpada koji proizvode. Potpora za sakupljanje, recikliranje i zbrinjavanje industrijskog i poljoprivrednog otpada razmatrat će se na temelju pojedinačnog slučaja.
  Privremeno oslobođenje od novih poreza za zaštitu okoliša odobrava se ako je to potrebno za nadoknadu gubitaka u konkurentnosti, posebice na međunarodnoj razini. Daljnji čimbenik koji se uzima u obzir jest ono što su dotični poduzetnici dužni učiniti zauzvrat radi smanjenja onečišćenja koje uzrokuju. Ova se odredba također primjenjuje na olakšice od poreza uvedene prema zakonodavstvu EZ-a kojim se državama članicama prepušta pravo odlučivanja o samoj olakšici ili njezinom iznosu.” |
| --- | --- |

(71)

Plaćanje potpore za tekuće poslovanje za mjere zaštite okoliša razmotrena je u točki 3.4. Smjernica. Ona glasi:

„U skladu sa svojom dugogodišnjom politikom Komisija obično ne odobrava potporu za tekuće poslovanje kojom se poduzetnici oslobađaju od troškova koji se odnose na onečišćenje i štetna djelovanja koje sami uzrokuju. Međutim, Komisija može napraviti izuzeće od ovog načela u određenim jasno definiranim okolnostima. Do sada je to učinila u područjima gospodarenja otpadom i olakšica od poreza za zaštitu okoliša. Komisija će nastaviti ocjenjivati takve slučajeve na temelju njihove uspješnosti te u svjetlu strogih kriterija koje je postavila u dva upravo spomenuta područja. Spomenuti kriteriji su da se potporom trebaju nadoknaditi isključivo dodatni troškovi proizvodnje u odnosu na uobičajene troškove te da potpora treba biti privremena i u načelu degresivna, kako bi se potaklo na smanjenje onečišćenja ili uvođenje učinkovitijeg korištenja izvora u što kraćem roku. Nadalje, potpora treba biti usklađena s ostalim odredbama iz Ugovora o EZ-u, a posebno s onima koje se odnose na slobodno kretanje robe i usluga.

U području gospodarenja otpadom, javno financiranje dodatnih troškova odvojenog prikupljanja otpada, recikliranja i obrade komunalnog otpada u korist poduzetnika i potrošača može uključivati državnu potporu, ali se ona u tom slučaju odobrava pod uvjetom da se poduzeća oporezuju razmjerno njihovoj uporabi sustava ili količini otpada koji proizvode. Potpora za sakupljanje, recikliranje i zbrinjavanje industrijskog i poljoprivrednog otpada razmatrat će se na temelju pojedinačnog slučaja.

Privremeno oslobođenje od novih poreza za zaštitu okoliša odobrava se ako je to potrebno za nadoknadu gubitaka u konkurentnosti, posebice na međunarodnoj razini. Daljnji čimbenik koji se uzima u obzir jest ono što su dotični poduzetnici dužni učiniti zauzvrat radi smanjenja onečišćenja koje uzrokuju. Ova se odredba također primjenjuje na olakšice od poreza uvedene prema zakonodavstvu EZ-a kojim se državama članicama prepušta pravo odlučivanja o samoj olakšici ili njezinom iznosu.”

| (72) | Što se tiče potpore za skladištenje i zbrinjavanje viška stajnjaka, Komisija smatra da se višak stajnjaka može smatrati jednim oblikom poljoprivrednog otpada. U skladu s gore navedenim Smjernicama, potporu za zbrinjavanje takvog otpada treba razmotriti na temelju pojedinačnog slučaja u svjetlu kriterija iz njihove točke 3.4. |
| --- | --- |

(72)

Što se tiče potpore za skladištenje i zbrinjavanje viška stajnjaka, Komisija smatra da se višak stajnjaka može smatrati jednim oblikom poljoprivrednog otpada. U skladu s gore navedenim Smjernicama, potporu za zbrinjavanje takvog otpada treba razmotriti na temelju pojedinačnog slučaja u svjetlu kriterija iz njihove točke 3.4.

| (73) | Komisija primjećuje da je dotična mjera bila privremena, jer se primjenjivala samo za 1996. i 1997. godinu. Nadalje, Komisija primjećuje da belgijska tijela nisu priopćila o nastavku plaćanja izravnih potpora za skladištenje ili zbrinjavanje stajnjaka, iako su aranžmani banke stajnjaka za prikupljanje stajnjaka od određenih poljoprivrednika ostali nepromijenjeni. |
| --- | --- |

(73)

Komisija primjećuje da je dotična mjera bila privremena, jer se primjenjivala samo za 1996. i 1997. godinu. Nadalje, Komisija primjećuje da belgijska tijela nisu priopćila o nastavku plaćanja izravnih potpora za skladištenje ili zbrinjavanje stajnjaka, iako su aranžmani banke stajnjaka za prikupljanje stajnjaka od određenih poljoprivrednika ostali nepromijenjeni.

| (74) | Komisija također mora uzeti u obzir činjenicu da mjere potpore nisu degresivne, s obzirom na to da je ista razina potpore pružena za svaku od navedenih dviju godina (usp. stavke 38.-40., 49. -51.). |
| --- | --- |

(74)

Komisija također mora uzeti u obzir činjenicu da mjere potpore nisu degresivne, s obzirom na to da je ista razina potpore pružena za svaku od navedenih dviju godina (usp. stavke 38.-40., 49. -51.).

| (75) | Nadalje, na temelju informacija koje su dostavila belgijska tijela čini se da su mjere bile namijenjene nadoknadi ukupnog iznosa troškova skladištenja i zbrinjavanja viška stajnjaka koji je posljedica ograničenja uvedenih za osjetljiva područja. Tako bi poljoprivrednici bili oslobođeni troškova zbrinjavanja otpada. Također se čini da ne postoje zahtjevi prema poljoprivrednicima na osjetljivim područjima da poduzmu bilo kakve korake za smanjenje izlaznih vrijednosti stajnjaka. Stoga ne postoji nikakva protučinidba poljoprivrednika za primitak potpore, koja im jednostavno nadoknađuje troškove usklađivanja sa strožim standardima korištenja stajnjaka za osjetljiva područja. Stoga se mjerama ne potiče smanjenje proizvodnje stajnjaka. |
| --- | --- |

(75)

Nadalje, na temelju informacija koje su dostavila belgijska tijela čini se da su mjere bile namijenjene nadoknadi ukupnog iznosa troškova skladištenja i zbrinjavanja viška stajnjaka koji je posljedica ograničenja uvedenih za osjetljiva područja. Tako bi poljoprivrednici bili oslobođeni troškova zbrinjavanja otpada. Također se čini da ne postoje zahtjevi prema poljoprivrednicima na osjetljivim područjima da poduzmu bilo kakve korake za smanjenje izlaznih vrijednosti stajnjaka. Stoga ne postoji nikakva protučinidba poljoprivrednika za primitak potpore, koja im jednostavno nadoknađuje troškove usklađivanja sa strožim standardima korištenja stajnjaka za osjetljiva područja. Stoga se mjerama ne potiče smanjenje proizvodnje stajnjaka.

| (76) | Zbog tih razloga, Komisija smatra da mjere nisu usklađene sa Smjernicama i nisu u skladu s ciljevima Uredbe (EEZ) br. 2078/92. Komisija stoga smatra da nisu spojive s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(76)

Zbog tih razloga, Komisija smatra da mjere nisu usklađene sa Smjernicama i nisu u skladu s ciljevima Uredbe (EEZ) br. 2078/92. Komisija stoga smatra da nisu spojive s unutarnjim tržištem.

| (77) | Što se tiče potpora kojima se nadoknađuju gubici u proizvodnji koji su posljedica ograničenja korištenja životinjskog stajnjaka, uključujući potporu za nadoknadu dodatnih troškova umjetnih gnojiva, Komisija primjećuje da potpore za gubitke u proizvodnji nisu izričito navedene u Smjernicama. Unatoč tome, u mjeri u kojoj ograničenja korištenja stajnjaka uzrokuju smanjenje prinosa, vjerojatno je da bi se njima povećali troškovi proizvodnje poljoprivrednika za ostatak usjeva. Prema načelima utvrđenim u navedenim Smjernicama, čini se da se te potpore mogu opravdati samo ako su ispunjeni sljedeći uvjeti (12):






  (a) | potpora treba biti privremena i, načelno, degresivna kako bi se njome potaknulo smanjenje onečišćenja ili brže uvođenje učinkovitijih načina korištenja izvora; |
| --- | --- | --- |

(77)

Što se tiče potpora kojima se nadoknađuju gubici u proizvodnji koji su posljedica ograničenja korištenja životinjskog stajnjaka, uključujući potporu za nadoknadu dodatnih troškova umjetnih gnojiva, Komisija primjećuje da potpore za gubitke u proizvodnji nisu izričito navedene u Smjernicama. Unatoč tome, u mjeri u kojoj ograničenja korištenja stajnjaka uzrokuju smanjenje prinosa, vjerojatno je da bi se njima povećali troškovi proizvodnje poljoprivrednika za ostatak usjeva. Prema načelima utvrđenim u navedenim Smjernicama, čini se da se te potpore mogu opravdati samo ako su ispunjeni sljedeći uvjeti (12):

(a)

potpora treba biti privremena i, načelno, degresivna kako bi se njome potaknulo smanjenje onečišćenja ili brže uvođenje učinkovitijih načina korištenja izvora;

| (b) | potporom se trebaju samo nadoknaditi dodatni troškovi proizvodnje u usporedbi s tradicionalnim metodama; |
| --- | --- |

(b)

potporom se trebaju samo nadoknaditi dodatni troškovi proizvodnje u usporedbi s tradicionalnim metodama;

| (c) | potpora ne smije biti u sukobu s ostalim odredbama Ugovora o EZ-u. |
| --- | --- |

(c)

potpora ne smije biti u sukobu s ostalim odredbama Ugovora o EZ-u.

Osim toga, iz članka 10. Uredbe (EEZ) br. 2078/92 slijedi da potpora koja se dodjeljuje izvan područja primjene Uredbe, ali u svrhu postizanja jednog od ograničenja iz njezinog članka 2., treba biti u skladu s ciljevima Uredbe.

| (78) | S obzirom na to da se potpora primjenjivala samo za razdoblje od dvije godine, čini se da je bila privremena. U informacijama dostavljenima 14. siječnja 2013., belgijska su tijela potvrdila da su mjere ukinute 1998. |
| --- | --- |

(78)

S obzirom na to da se potpora primjenjivala samo za razdoblje od dvije godine, čini se da je bila privremena. U informacijama dostavljenima 14. siječnja 2013., belgijska su tijela potvrdila da su mjere ukinute 1998.

| (79) | Međutim, u razdoblju primjene mjera nije bilo degresivnosti potpore (usp. stavke 38.- 40., 49.- 51.), kojom se stoga nije potaknulo brže uvođenje učinkovitijih načina korištenja izvora. |
| --- | --- |

(79)

Međutim, u razdoblju primjene mjera nije bilo degresivnosti potpore (usp. stavke 38.- 40., 49.- 51.), kojom se stoga nije potaknulo brže uvođenje učinkovitijih načina korištenja izvora.

| (80) | Kao što je prethodno navedeno, naknada za gubitak u proizvodnji na travnjacima računa se prema ukupno dozvoljenoj količini korištenja gnojiva na područjima koja nisu osjetljiva na dušik, odnosno 450 kg N/ha za travnjake i 325 kg N/ha za kukuruz. Prema belgijskim tijelima, te su količine izračunate na znanstvenoj osnovi kako bi se osiguralo da koncentracija nitrata u podzemnim i površinskim vodama ne prelazi 50 mg NO3-N/l ili 11,3 mg NO3-N/l, uzimajući u obzir prosječan dopušteni gubitak od 70 kg NO3-N/l po hektaru godišnje. Njihov je cilj kombinirati optimalnu proizvodnju s minimalnim curenjem. Na isti su način izračunate granične vrijednosti za područja prirode i vodna područja, uzimajući u obzir činjenicu da je njihova osjetljivost na nitrate veća nego na drugim područjima. |
| --- | --- |

(80)

Kao što je prethodno navedeno, naknada za gubitak u proizvodnji na travnjacima računa se prema ukupno dozvoljenoj količini korištenja gnojiva na područjima koja nisu osjetljiva na dušik, odnosno 450 kg N/ha za travnjake i 325 kg N/ha za kukuruz. Prema belgijskim tijelima, te su količine izračunate na znanstvenoj osnovi kako bi se osiguralo da koncentracija nitrata u podzemnim i površinskim vodama ne prelazi 50 mg NO3-N/l ili 11,3 mg NO3-N/l, uzimajući u obzir prosječan dopušteni gubitak od 70 kg NO3-N/l po hektaru godišnje. Njihov je cilj kombinirati optimalnu proizvodnju s minimalnim curenjem. Na isti su način izračunate granične vrijednosti za područja prirode i vodna područja, uzimajući u obzir činjenicu da je njihova osjetljivost na nitrate veća nego na drugim područjima.

| (81) | U svom pismu od 7. kolovoza 1998., belgijska su tijela objasnila kako je odlučeno da se naknada računa za razliku u standardu na temelju ukupne količine dušika koji se može zakonski primijeniti, uključujući dušik iz umjetnih gnojiva i dušik iz životinjskog stajnjaka. Prema belgijskim tijelima, taj je pristup primijenjen zato što se smatralo potrebnim osigurati jednakost postupanja prema poljoprivrednicima u pojedinoj regiji kako poljoprivrednici čije se zemljište nalazi na područjima za koja se primjenjuju stroži lokalni standardi ne bi trpjeli u odnosu na poljoprivrednike čije zemljište nije pogođeno tim standardima. Kad bi standardi bili isti za sve poljoprivrednike na svim područjima, ta bi se konkurentska prednost uklonila i ne bi bilo potrebno isplaćivati nikakvu naknadu. U ovoj situaciji, ako poljoprivrednici ulože napore i nadmaše osnovni standard kvalitete okoliša, moguće je izračunati plaćanje naknada na temelju razlike između onoga što je postignuto i standarda kvalitete. |
| --- | --- |

(81)

U svom pismu od 7. kolovoza 1998., belgijska su tijela objasnila kako je odlučeno da se naknada računa za razliku u standardu na temelju ukupne količine dušika koji se može zakonski primijeniti, uključujući dušik iz umjetnih gnojiva i dušik iz životinjskog stajnjaka. Prema belgijskim tijelima, taj je pristup primijenjen zato što se smatralo potrebnim osigurati jednakost postupanja prema poljoprivrednicima u pojedinoj regiji kako poljoprivrednici čije se zemljište nalazi na područjima za koja se primjenjuju stroži lokalni standardi ne bi trpjeli u odnosu na poljoprivrednike čije zemljište nije pogođeno tim standardima. Kad bi standardi bili isti za sve poljoprivrednike na svim područjima, ta bi se konkurentska prednost uklonila i ne bi bilo potrebno isplaćivati nikakvu naknadu. U ovoj situaciji, ako poljoprivrednici ulože napore i nadmaše osnovni standard kvalitete okoliša, moguće je izračunati plaćanje naknada na temelju razlike između onoga što je postignuto i standarda kvalitete.

| (82) | Na temelju navedenog načela jednakosti unutar iste regije, belgijska su tijela smatrala da primjenjiva pravila ne predstavljaju prekomjernu naknadu za poljoprivrednike i/ili naknadu za napuštanje poljoprivrednih praksi koje nisu u skladu s propisima EU-a. Prema njihovom objašnjenju, konkurentski nepovoljan ili povoljan položaj unutar pojedine poljoprivredne regije bit će izraženiji unutar te regije nego unutar EU-a kao cjeline. Zato je unutar Flandrije nadoknađen potpuni gubitak koji su pretrpjeli poljoprivrednici čije se zemljište nalazi na područjima strožih lokalnih standarda (za stvaran pretrpljeni gubitak prinosa). |
| --- | --- |

(82)

Na temelju navedenog načela jednakosti unutar iste regije, belgijska su tijela smatrala da primjenjiva pravila ne predstavljaju prekomjernu naknadu za poljoprivrednike i/ili naknadu za napuštanje poljoprivrednih praksi koje nisu u skladu s propisima EU-a. Prema njihovom objašnjenju, konkurentski nepovoljan ili povoljan položaj unutar pojedine poljoprivredne regije bit će izraženiji unutar te regije nego unutar EU-a kao cjeline. Zato je unutar Flandrije nadoknađen potpuni gubitak koji su pretrpjeli poljoprivrednici čije se zemljište nalazi na područjima strožih lokalnih standarda (za stvaran pretrpljeni gubitak prinosa).

| (83) | Nadalje, belgijska su tijela istaknula da je 1996. i 1997. flamanska regija već nametnula strože lokalne standarde, iako to prema Direktivi o nitratima nije bilo potrebno sve do 20. prosinca 1998. Na osjetljivim vodnim područjima uvedeno je ograničenje od 200 kg N/ha za travnjake, dok je za kukuruz i ostale usjeve iznosilo 170 kg N/ha. Zbog toga, prema belgijskim tijelima, dozvoljena količina životinjskog stajnjaka je od 1996. već bila niža nego što je to utvrđeno u prvom akcijskom programu na temelju Direktive 91/676/EEZ, a za neke je usjeve ograničeno na razinu navedenu u drugom akcijskom programu. |
| --- | --- |

(83)

Nadalje, belgijska su tijela istaknula da je 1996. i 1997. flamanska regija već nametnula strože lokalne standarde, iako to prema Direktivi o nitratima nije bilo potrebno sve do 20. prosinca 1998. Na osjetljivim vodnim područjima uvedeno je ograničenje od 200 kg N/ha za travnjake, dok je za kukuruz i ostale usjeve iznosilo 170 kg N/ha. Zbog toga, prema belgijskim tijelima, dozvoljena količina životinjskog stajnjaka je od 1996. već bila niža nego što je to utvrđeno u prvom akcijskom programu na temelju Direktive 91/676/EEZ, a za neke je usjeve ograničeno na razinu navedenu u drugom akcijskom programu.

| (84) | Belgijska su tijela 14. siječnja 2013. dostavila detaljne informacije o metodama izračuna kako bi pokazala da je sve bilo u skladu s poljoprivrednom praksom i pravnim propisima EU-a koji su bili na snazi u vrijeme provođenja mjere. |
| --- | --- |

(84)

Belgijska su tijela 14. siječnja 2013. dostavila detaljne informacije o metodama izračuna kako bi pokazala da je sve bilo u skladu s poljoprivrednom praksom i pravnim propisima EU-a koji su bili na snazi u vrijeme provođenja mjere.

| (85) | Međutim, na temelju dostupnih informacija ne proizlazi da odredbe koje se primjenjuju na vodna područja i na područja prirode bitno premašuju obveze utvrđene Direktivom 91/676/EEC. U ovom kontekstu Komisija utvrđuje da su belgijska tijela sama navela u svojim priopćenjima da su ustanovila kako su vodna područja i područja prirode posebno osjetljiva na onečišćenje nitratima te da su zato smatrala niže granice neophodnima za dostizanje cilja od 50mg/l nitrata u površinskim slatkovodnim vodama, posebno onima namijenjenima za vađenje pitke vode, te u podzemnim vodama. To je razina koja je bila obavezna na kraju 1995. prema Direktivi 91/676/EEZ. |
| --- | --- |

(85)

Međutim, na temelju dostupnih informacija ne proizlazi da odredbe koje se primjenjuju na vodna područja i na područja prirode bitno premašuju obveze utvrđene Direktivom 91/676/EEC. U ovom kontekstu Komisija utvrđuje da su belgijska tijela sama navela u svojim priopćenjima da su ustanovila kako su vodna područja i područja prirode posebno osjetljiva na onečišćenje nitratima te da su zato smatrala niže granice neophodnima za dostizanje cilja od 50mg/l nitrata u površinskim slatkovodnim vodama, posebno onima namijenjenima za vađenje pitke vode, te u podzemnim vodama. To je razina koja je bila obavezna na kraju 1995. prema Direktivi 91/676/EEZ.

| (86) | Nadalje, što se tiče metode izračuna naknade, Komisija je od belgijskih tijela zatražila podnošenje potvrđenih studija kojima bi se dokazala ispravnost pretpostavki koje su se koristile u izračunu. Od belgijskih se tijela posebno zatražilo da podnesu rezultate studija kojima se dokazuje da smanjenje ukupne količine korištenja gnojiva sa 450 kg N/ha na 350 kg N/ha zaista uzrokuje smanjenje prinosa od 15 % i da smanjenje sa 450 kg N/ha na 400 kg N/ha uzrokuje smanjenje prinosa od 7 %. Belgijska su tijela u svom odgovoru od 14. siječnja 2013. dokazala točnost temeljnih pretpostavki korištenih za izračun. |
| --- | --- |

(86)

Nadalje, što se tiče metode izračuna naknade, Komisija je od belgijskih tijela zatražila podnošenje potvrđenih studija kojima bi se dokazala ispravnost pretpostavki koje su se koristile u izračunu. Od belgijskih se tijela posebno zatražilo da podnesu rezultate studija kojima se dokazuje da smanjenje ukupne količine korištenja gnojiva sa 450 kg N/ha na 350 kg N/ha zaista uzrokuje smanjenje prinosa od 15 % i da smanjenje sa 450 kg N/ha na 400 kg N/ha uzrokuje smanjenje prinosa od 7 %. Belgijska su tijela u svom odgovoru od 14. siječnja 2013. dokazala točnost temeljnih pretpostavki korištenih za izračun.

| (87) | Nadalje, od belgijskih je tijela također zatraženo da dostave dodatne informacije o pretpostavkama koje su korištene za izračun učinaka tih gubitaka u proizvodnji na cjelokupnu isplativost poljoprivrednog gospodarstva, koristeći niz hipoteza, uključujući samo ratarsku proizvodnju i miješanu ratarsko/stočarsku proizvodnju. Komisija je od belgijskih tijela posebno zatražila da dostave detaljno objašnjenje zašto smatraju da gubitak proizvodnje trave od 15 % na miješanom ratarsko/stočarskom gospodarstvu uzrokuje 40 %-tni gubitak isplativosti poljoprivrednog gospodarstva, uzimajući u obzir proizvodnje različitih vrsta životinja. Belgijska su tijela dostavila te informacije u svom odgovoru od 14. siječnja 2013. |
| --- | --- |

(87)

Nadalje, od belgijskih je tijela također zatraženo da dostave dodatne informacije o pretpostavkama koje su korištene za izračun učinaka tih gubitaka u proizvodnji na cjelokupnu isplativost poljoprivrednog gospodarstva, koristeći niz hipoteza, uključujući samo ratarsku proizvodnju i miješanu ratarsko/stočarsku proizvodnju. Komisija je od belgijskih tijela posebno zatražila da dostave detaljno objašnjenje zašto smatraju da gubitak proizvodnje trave od 15 % na miješanom ratarsko/stočarskom gospodarstvu uzrokuje 40 %-tni gubitak isplativosti poljoprivrednog gospodarstva, uzimajući u obzir proizvodnje različitih vrsta životinja. Belgijska su tijela dostavila te informacije u svom odgovoru od 14. siječnja 2013.

| (88) | Nadalje, od belgijskih je tijela zatraženo da dostave izračune koji se temelje na alternativnim metodama pružanja naknada, na primjer trošak kupovine zamjenske hrane za životinje u zamjenu za gubitke u proizvodnji. U svom odgovoru od 14. siječnja 2013., belgijska tijela smatraju da više nije moguće obaviti navedeni izračun s obzirom na to da nisu obavljeni u vrijeme primjene mjere. |
| --- | --- |

(88)

Nadalje, od belgijskih je tijela zatraženo da dostave izračune koji se temelje na alternativnim metodama pružanja naknada, na primjer trošak kupovine zamjenske hrane za životinje u zamjenu za gubitke u proizvodnji. U svom odgovoru od 14. siječnja 2013., belgijska tijela smatraju da više nije moguće obaviti navedeni izračun s obzirom na to da nisu obavljeni u vrijeme primjene mjere.

| (89) | Stoga, prema mišljenju Komisije, belgijska tijela nisu dokazala da je potpora bila ograničena samo na dodatne troškove proizvodnje. Nadalje, kao što je prethodno navedeno (st. 79.), potpora nije bila degresivna. |
| --- | --- |

(89)

Stoga, prema mišljenju Komisije, belgijska tijela nisu dokazala da je potpora bila ograničena samo na dodatne troškove proizvodnje. Nadalje, kao što je prethodno navedeno (st. 79.), potpora nije bila degresivna.

| (90) | Slijedom toga, dodjela potpora za gubitak proizvodnje ne ispunjava uvjete iz Smjernica. Zbog tog razloga, Komisija smatra da te mjere potpore nisu u skladu s Ugovorom. |
| --- | --- |

(90)

Slijedom toga, dodjela potpora za gubitak proizvodnje ne ispunjava uvjete iz Smjernica. Zbog tog razloga, Komisija smatra da te mjere potpore nisu u skladu s Ugovorom.

V.   ZAKLJUČAK

| (91) | Komisija utvrđuje da je Belgija nezakonito provela naknade na temelju dekreta o stajnjaku, protivno članku 93. stavku 3. Ugovora o EZ-u (sada članak 108. stavak 3. UFEU-a). |
| --- | --- |

(91)

Komisija utvrđuje da je Belgija nezakonito provela naknade na temelju dekreta o stajnjaku, protivno članku 93. stavku 3. Ugovora o EZ-u (sada članak 108. stavak 3. UFEU-a).

| (92) | Mjere nisu obuhvaćene područjem primjene Uredbe (EEZ) br. 2078/92. |
| --- | --- |

(92)

Mjere nisu obuhvaćene područjem primjene Uredbe (EEZ) br. 2078/92.

| (93) | Mjere za naknadu skladištenja i zbrinjavanja viška stajnjaka i gubitka u proizvodnji predstavljaju operativne potpore koje se samo iznimno mogu ocijeniti spojivima. Za to se strogim pristupom u Smjernicama predviđa da se potpora za skladištenje i zbrinjavanje može ocijeniti spojivom ako je privremena i degresivna i ako zahtijeva protučinidbu od poljoprivrednika. Za potporu za gubitke u proizvodnji, potpora treba biti privremena i degresivna i nadoknaditi samo dodatne troškove proizvodnje. Prema gornjoj analizi, ti uvjeti nisu bili ispunjeni. |
| --- | --- |

(93)

Mjere za naknadu skladištenja i zbrinjavanja viška stajnjaka i gubitka u proizvodnji predstavljaju operativne potpore koje se samo iznimno mogu ocijeniti spojivima. Za to se strogim pristupom u Smjernicama predviđa da se potpora za skladištenje i zbrinjavanje može ocijeniti spojivom ako je privremena i degresivna i ako zahtijeva protučinidbu od poljoprivrednika. Za potporu za gubitke u proizvodnji, potpora treba biti privremena i degresivna i nadoknaditi samo dodatne troškove proizvodnje. Prema gornjoj analizi, ti uvjeti nisu bili ispunjeni.

| (94) | Ako za primanje potpore ne postoji protučinidba od korisnika, i ako se ne čini da se mjerama potpore potiču korisnici da poduzmu dodatne korake u cilju poboljšanja zaštite okoliša, prema Komisiji tom se mjerom potpore ne doprinosi razvoju određenih gospodarskih aktivnosti u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a. |
| --- | --- |

(94)

Ako za primanje potpore ne postoji protučinidba od korisnika, i ako se ne čini da se mjerama potpore potiču korisnici da poduzmu dodatne korake u cilju poboljšanja zaštite okoliša, prema Komisiji tom se mjerom potpore ne doprinosi razvoju određenih gospodarskih aktivnosti u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a.

| (95) | Dekret o stajnjaku stavljen je izvan snage 1998., a sve su mjere ukinute. |
| --- | --- |

(95)

Dekret o stajnjaku stavljen je izvan snage 1998., a sve su mjere ukinute.

| (96) | Zbog prethodno navedenog, Komisija utvrđuje da su tijekom njihove primjene 1996. i 1997. godine mjere predstavljale nezakonitu i nespojivu potporu koja se u načelu treba vratiti. |
| --- | --- |

(96)

Zbog prethodno navedenog, Komisija utvrđuje da su tijekom njihove primjene 1996. i 1997. godine mjere predstavljale nezakonitu i nespojivu potporu koja se u načelu treba vratiti.

| (97) | Zbog činjenice da ovlasti Komisije u vezi s povratom nespojivih potpora podliježu roku zastare od deset godina (13), ova nespojiva potpora ne može se vratiti. |
| --- | --- |

(97)

Zbog činjenice da ovlasti Komisije u vezi s povratom nespojivih potpora podliježu roku zastare od deset godina (13), ova nespojiva potpora ne može se vratiti.

| (98) | Svaka individualna potpora koja u vrijeme dodjele ispunjava uvjete skupnog izuzeća ili odobrenog programa spojiva je s unutarnjim tržištem, do maksimalnog intenziteta potpore primjenljivog na tu vrstu potpore. |
| --- | --- |

(98)

Svaka individualna potpora koja u vrijeme dodjele ispunjava uvjete skupnog izuzeća ili odobrenog programa spojiva je s unutarnjim tržištem, do maksimalnog intenziteta potpore primjenljivog na tu vrstu potpore.

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Državna potpora koja je dodijeljena kao naknada u skladu s dekretom o stajnjaku i koju je Belgija nezakonito provodila protivno članku 93. stavku 3. Ugovora o EZ-u nije spojiva s unutarnjim tržištem.

Članak 2.

Individualna potpora dodijeljena u skladu s programom iz članka 1. koja je u vrijeme dodjele ispunjavala uvjete skupnog izuzeća ili odobrenog programa spojiva je s unutarnjim tržištem, do maksimalnog intenziteta potpore primjenljivog na tu vrstu potpore.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Kraljevini Belgiji.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. rujna 2013.

Za Komisiju

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  Poziv na podnošenje primjedaba na temelju članka 93. stavka 2. Ugovora o EZ-u, o potpori/mjeri C 75/98 (ex NN 45/98) – Belgija (Flandrija) – Naknade na temelju dekreta o stajnjaku, SL C 108, 17.4.1999., str. 12.

1

(2)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2078/92 od 30. lipnja 1992. o metodama poljoprivredne proizvodnje koje su u skladu sa zahtjevima zaštite prirode i održavanja krajobraza, SL L 215, 30.7.1992., str. 85.

2

(3)  Prethodno navedeno u napomeni 1.

3

(4)  Direktiva Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora, SL L 375, 31.12.1991., str. 1.

4

(5)  Direktiva Vijeća79/409/EEZ od 2. travnja 1979. o očuvanju divljih ptica, SL L 103, 25.4.1979., str. 1.

5

(6)  Uključujući cikoriju, sve voće, luk kozjak, crveni luk, lan, grahorice i mrkvu.

6

(7)  Uključujući cikoriju, sve voće, luk kozjak, crveni luk, lan, grahorice i mrkvu.

7

(8)  Prethodno navedeno u napomeni 2.

8

(9)  Informacije od Komisije – Smjernice Zajednice o državnoj potpori za zaštitu okoliša SL C 72, 10.3.1994., str. 3.

9

(10)  Prethodno navedeno u napomeni 7.

10

(11)  Vidi Obavijest Komisije o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na ocjenu nezakonite državne potpore, SL C 119, 22.5.2002., str. 22.

11

(12)  Navedeno gore u napomeni 7., točka 3.4.

12

(13)  Uredba Vijeća br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u, SL L 83, 27.3.1999., str. 1., članak 15.

13

---