# Euroopa Liidu L 322/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.322.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 322 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide3. detsember 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.322.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 322

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide3. detsember 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2013/702/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 7. oktoober 2013, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt San Marino Vabariigi vahelise koostöö- ja tolliliidu lepingu protokolli (Horvaatia Vabariigi lisamiseks lepinguosaliste hulka seoses Euroopa Liiduga ühinemisega) Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt San Marino Vabariigi vahelise koostöö- ja tolliliidu lepingu PROTOKOLL Horvaatia Vabariigi lisamiseks lepinguosaliste hulka seoses Euroopa Liiduga ühinemisega | 2 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1228/2013, 28. november 2013, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1229/2013, 28. november 2013, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1230/2013, 28. november 2013, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 11 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1231/2013, 28. november 2013, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1232/2013, 28. november 2013, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 15 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1233/2013, 29. november 2013, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses teatavates Hispaania (Baleaari saared) territoriaalvetes väikese plankmudila (Aphia minuta), ferreri mudila (Pseudaphia ferreri) ja smariidi (Spicara smaris) püüdmiseks kasutatavate paadinootade miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1234/2013, 2. detsember 2013, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1020/2012, millega võetakse vastu eelarveaastaks 2013 ette nähtud vahendite liikmesriikidele eraldamise kava sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimiseks Euroopa Liidus enim puudust kannatavatele isikutele | 19 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1235/2013, 2. detsember 2013, millega muudetakse määruse (EL) nr 37/2010 (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) lisa aine diklasuriil osas (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1236/2013, 2. detsember 2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi veerem – kaubavagunid koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega muudetakse määrust (EL) nr 321/2013 (
  1
  ) | 23 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1237/2013, 2. detsember 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 29 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/703/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 19. november 2013, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta | 31 |
| | | 2013/704/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 19. november 2013, millega kiidetakse heaks Portugali ajakohastatud makromajanduslik kohandamisprogramm | 38 |
| | | 2013/705/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 29. november 2013, millega antakse luba kukeharja ekstrakti turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8319 all) | 39 |
| | | 2013/706/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 29. november 2013, millega muudetakse otsuse 2009/177/EÜ I lisa seoses Taani taudivaba staatusega viirusliku hemorraagilise septitseemia suhtes ning Iirimaa ja Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa territooriumi taudivaba staatusega karpkalade herpesviiruse suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8385 all)

   (
  1
  ) | 42 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2013/702/EL

*

Nõukogu otsus, 7. oktoober 2013, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt San Marino Vabariigi vahelise koostöö- ja tolliliidu lepingu protokolli (Horvaatia Vabariigi lisamiseks lepinguosaliste hulka seoses Euroopa Liiduga ühinemisega) Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta

1

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt San Marino Vabariigi vahelise koostöö- ja tolliliidu lepingu PROTOKOLL Horvaatia Vabariigi lisamiseks lepinguosaliste hulka seoses Euroopa Liiduga ühinemisega

2

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1228/2013, 28. november 2013, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1229/2013, 28. november 2013, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1230/2013, 28. november 2013, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

11

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1231/2013, 28. november 2013, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1232/2013, 28. november 2013, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

15

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1233/2013, 29. november 2013, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses teatavates Hispaania (Baleaari saared) territoriaalvetes väikese plankmudila (Aphia minuta), ferreri mudila (Pseudaphia ferreri) ja smariidi (Spicara smaris) püüdmiseks kasutatavate paadinootade miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel

Aphia minuta

Pseudaphia ferreri

Spicara smaris

17

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1234/2013, 2. detsember 2013, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1020/2012, millega võetakse vastu eelarveaastaks 2013 ette nähtud vahendite liikmesriikidele eraldamise kava sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimiseks Euroopa Liidus enim puudust kannatavatele isikutele

19

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1235/2013, 2. detsember 2013, millega muudetakse määruse (EL) nr 37/2010 (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) lisa aine diklasuriil osas (
  1
  )

1

21

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1236/2013, 2. detsember 2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi veerem – kaubavagunid koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega muudetakse määrust (EL) nr 321/2013 (
  1
  )

1

23

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1237/2013, 2. detsember 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

29

OTSUSED

2013/703/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 19. november 2013, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta

31

2013/704/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 19. november 2013, millega kiidetakse heaks Portugali ajakohastatud makromajanduslik kohandamisprogramm

38

2013/705/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 29. november 2013, millega antakse luba kukeharja ekstrakti turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8319 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8319 all)

39

2013/706/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 29. november 2013, millega muudetakse otsuse 2009/177/EÜ I lisa seoses Taani taudivaba staatusega viirusliku hemorraagilise septitseemia suhtes ning Iirimaa ja Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa territooriumi taudivaba staatusega karpkalade herpesviiruse suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8385 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8385 all)

1

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

7. oktoober 2013,

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt San Marino Vabariigi vahelise koostöö- ja tolliliidu lepingu protokolli (Horvaatia Vabariigi lisamiseks lepinguosaliste hulka seoses Euroopa Liiduga ühinemisega) Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta

(2013/702/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 207 ja 352 koostoimes artikli 218 lõikega 5 ja lõike 8 teise lõiguga,

võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõike 2 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu andis 14. septembril 2012 komisjonile loa alustada läbirääkimisi San Marino Vabariigiga ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt San Marino Vabariigi vahelise koostöö- ja tolliliidu lepingu (1) kohandamiseks protokolli kaudu, et lisada Horvaatia lepinguosaliste hulka seoses liiduga ühinemisega (edaspidi „protokoll”). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu andis 14. septembril 2012 komisjonile loa alustada läbirääkimisi San Marino Vabariigiga ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt San Marino Vabariigi vahelise koostöö- ja tolliliidu lepingu (1) kohandamiseks protokolli kaudu, et lisada Horvaatia lepinguosaliste hulka seoses liiduga ühinemisega (edaspidi „protokoll”).

| (2) | Läbirääkimisi protokolli üle pidas komisjon ning need viidi lõpule hiljuti. |
| --- | --- |

(2)

Läbirääkimisi protokolli üle pidas komisjon ning need viidi lõpule hiljuti.

| (3) | Lepingule tuleks liidu nimel alla kirjutada, tingimusel et leping sõlmitakse hilisemal kuupäeval. |
| --- | --- |

(3)

Lepingule tuleks liidu nimel alla kirjutada, tingimusel et leping sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

| (4) | Horvaatia ühines liiduga 1. juulil 2013. |
| --- | --- |

(4)

Horvaatia ühines liiduga 1. juulil 2013.

| (5) | Pidades silmas Horvaatia ühinemist liiduga ning tagamaks Horvaatia lisamine lepinguosaliste hulka tema ühinemiskuupäevast alates, tuleks protokolli kohaldada ajutiselt alates kõnealusest kuupäevast, |
| --- | --- |

(5)

Pidades silmas Horvaatia ühinemist liiduga ning tagamaks Horvaatia lisamine lepinguosaliste hulka tema ühinemiskuupäevast alates, tuleks protokolli kohaldada ajutiselt alates kõnealusest kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Antakse luba kirjutada Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel alla ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt San Marino vahelise koostöö- ja tolliliidu lepingu protokollile, et lisada Horvaatia lepinguosaliste hulka seoses Euroopa Liiduga ühinemisega, eeldusel et nimetatud protokoll sõlmitakse.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud protokollile liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Protokolli kohaldatakse selle artikli 5 kohaselt ajutiselt alates 1. juulist 2013 kuni protokolli sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 7. oktoober 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BERNATONIS

---

(1)  EÜT L 84, 28.3.2002, lk 43.

1

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/2

---

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt San Marino Vabariigi vahelise koostöö- ja tolliliidu lepingu

PROTOKOLL

Horvaatia Vabariigi lisamiseks lepinguosaliste hulka seoses Euroopa Liiduga ühinemisega

BELGIA KUNINGRIIK,

BULGAARIA VABARIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

IIRIMAA,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

ITAALIA VABARIIK,

HORVAATIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI,

MALTA,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

RUMEENIA,

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK, NING

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

edaspidi „LIIKMESRIIGID”,

ning

EUROOPA LIIT

ühelt poolt

ning

SAN MARINO VABARIIK

teiselt poolt,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt San Marino Vabariigi vahelist 16. detsembri 1991. aasta koostöö- ja tolliliidu lepingut (edaspidi „leping”), mis jõustus 1. aprillil 2002,

võttes arvesse Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemist 1. juulil 2013,

ning arvestades, et Horvaatia Vabariigist saab kõnealuse lepingu osaline,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Horvaatia Vabariik saab käesolevaga lepingu osaliseks.

Artikkel 2

Käesolev protokoll on lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 3

1.   Lepinguosalised kiidavad käesoleva protokolli heaks oma menetluse kohaselt.

2.   Lepinguosalised teatavad teineteisele kõnealuse menetluse lõpuleviimisest. Heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

Artikkel 4

Käesolev protokoll jõustub viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmisele järgneva kuu esimesel päeval.

Artikkel 5

Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 1. juulist 2013.

Artikkel 6

Leping ja sellele lisatud deklaratsioonid on koostatud horvaadi keeles (1). Nende tekstid on võrdselt autentsed tekstidega teistes keeltes, milles leping ja sellele lisatud deklaratsioonid on koostatud.

Artikkel 7

Käesolev protokoll koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

Съставено в Брюксел на двадесет и девети октомври две хиляди и тринадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintinueve de octubre de dos mil trece.

V Bruselu dne dvacátého devátého října dva tisíce třináct.

Udfærdiget i Bruxelles den niogtyvende oktober to tusind og tretten.

Geschehen zu Brüssel am neunundzwanzigsten Oktober zweitausenddreizehn.

Kahe tuhande kolmeteistkümnenda aasta oktoobrikuu kahekümne üheksandal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εννέα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες δεκατρία.

Done at Brussels on the twenty-ninth day of October in the year two thousand and thirteen.

Fait à Bruxelles, le vingt-neuf octobre deux mille treize.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset devetog listopada dvije tisuće trinaeste.

Fatto a Bruxelles, addì ventinove ottobre duemilatredici.

Briselē, divi tūkstoši trīspadsmitā gada divdesmit devītajā oktobrī.

Priimta du tūkstančiai tryliktų metų spalio dvidešimt devintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenharmadik év október havának huszonkilencedik napján.

Magħmul fi Brussell, fid-disgħa u għoxrin jum ta’ Ottubru tas-sena elfejn u tlettax.

Gedaan te Brussel, de negenentwintigste oktober tweeduizend dertien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego dziewiątego października roku dwa tysiące trzynastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e nove de outubro de dois mil e treze.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și nouă octombrie două mii treisprezece.

V Bruseli dvadsiateho deviateho októbra dvetisíctrinásť.

V Bruslju, dne devetindvajsetega oktobra leta dva tisoč trinajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäyhdeksäntenä päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattakolmetoista.

Som skedde i Bryssel den tjugonionde oktober tjugohundratretton.

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sajungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Република Сан Маρино

Por la República de San Marino

Za Republiku San Marino

For Republikken San Marino

Für die Republik San Marino

San Marino Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία του Αγίου Mαρίνου

For the Republic of San Marino

Pour la République de Saint-Marin

Za Republiku San Marino

Per la Repubblica di San Marino

Sanmarīno Republikas vārdā –

San Marino Respublikos vardu

A San Marino Köztársaság részéről

Għar-Repubblika ta' San Marino

Voor de Republiek San Marino

W imieniu Republiki San Marino

Pela República de São Marino

Pentru Republica San Marino

Za Sanmarínsku republiku

Za Republiko San Marino

San Marinon tasavallan puolesta

För Republiken San Marino

Image

---

(1)  Lepingu ja sellele lisatud deklaratsioonide horvaadikeelsed versioonid on avaldatud Euroopa Liidu Teataja 2013. aasta eriväljaande 02. peatüki 17. köites, lk 111.

1

Euroopa Liidu Teataja

---

MÄÄRUSED

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1228/2013,

28. november 2013,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimise kohta.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Toode on tugevast papist ristkülikukujuline karp, mille välispind on kaetud plastkilega, mille paksus ei ole üle poole kogupaksusest.
  Karp on konstrueeritud kui laegas, millel on üks väljatõmmatav sahtel, ning on kavandatud nii, et karbi avamisel tuleb nähtavale pudel.
  Sahtli otstarve on hoida paigal teatava suurusega veinipudelit. Sahtli ühele otsmisele siseseinale on kinnitatud ümar nupp ja vastas asuvale seinale rõngakujuline pesa. Rõngakujuline pesa on kavandatud kinni hoidma pudeli ülemist otsa ning ümar nupp sobitub pudelipõhja õõnsusse.
  Lisaks on sahtli külgmisele siseseinale kinnitatud papist tasku voldiku hoidmiseks. (1) | 4202 92 19 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, peatüki 48 märkusega 2h ning CN-koodide 4202, 4202 92 ja 4202 92 19 sõnastusega.
  Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 4819 kui pappkarp, sest see ei ole lihtsalt selle rubriigi pappkarp, vaid oma kujunduse, tugevuse, plastkile ja sisemise konstruktsiooni tõttu, mis on ette nähtud teatava suurusega pudeli jaoks, on see papist pudelikarp, millel on plastkilest välispind, ning mis kuulub rubriigi 4202 teise osa teksti alla.
  Toode tuleb seetõttu klassifitseerida CN-koodi 4202 92 19 alla kui pudelikarp. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Toode on tugevast papist ristkülikukujuline karp, mille välispind on kaetud plastkilega, mille paksus ei ole üle poole kogupaksusest.

Karp on konstrueeritud kui laegas, millel on üks väljatõmmatav sahtel, ning on kavandatud nii, et karbi avamisel tuleb nähtavale pudel.

Sahtli otstarve on hoida paigal teatava suurusega veinipudelit. Sahtli ühele otsmisele siseseinale on kinnitatud ümar nupp ja vastas asuvale seinale rõngakujuline pesa. Rõngakujuline pesa on kavandatud kinni hoidma pudeli ülemist otsa ning ümar nupp sobitub pudelipõhja õõnsusse.

Lisaks on sahtli külgmisele siseseinale kinnitatud papist tasku voldiku hoidmiseks. (1)

4202 92 19

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, peatüki 48 märkusega 2h ning CN-koodide 4202, 4202 92 ja 4202 92 19 sõnastusega.

Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 4819 kui pappkarp, sest see ei ole lihtsalt selle rubriigi pappkarp, vaid oma kujunduse, tugevuse, plastkile ja sisemise konstruktsiooni tõttu, mis on ette nähtud teatava suurusega pudeli jaoks, on see papist pudelikarp, millel on plastkilest välispind, ning mis kuulub rubriigi 4202 teise osa teksti alla.

Toode tuleb seetõttu klassifitseerida CN-koodi 4202 92 19 alla kui pudelikarp.

Image

---

(1)  Foto on üksnes illustreeriv.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1229/2013,

28. november 2013,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel alates käesoleva määruse jõustumisest.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjused |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Toode, mis koosneb puidust alusest (mõõtmed ligikaudu 40x40 cm), mille pealispind ja servad on kaetud vildiga vooderdatud sünteeskiust (polüpropüleen) riidega. Riide tagakülg on vahtplastist.
  Aluse keskel seisab 60 cm kõrgune kartongist toru, mille mõlemad otsad on kaetud. Toru alumise otsa kate on kõvast plastist ning see on puualust läbiva kruviga aluse küljes kinni, ühendamaks alust ja toru. Toru ülemise otsa kate koosneb ümmargusest 12 cm läbimõõduga puidust kettast, mis on kaetud karusriidega (plüüš, millest on 60 % polüakrüüli ja 40 % polüestrit).
  Toru on kaetud selle külge liimitud ja klambritega kinnitatud sisalist matiga. Sisalmatt koosneb sisaltaimekiust kedratud kootud riidest lateksalusel (vt foto nr 668B). Sisalkiust kedratud lõnga joontihedus ületab 20 000 detsiteksi.
  (Vt fotod nr 668 A ja 668 B) (1) | 6307 90 98 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3b ja 6, XI jaotise märkuse 7f ning CN-koodide 6307, 6307 90 ja 6307 90 98 sõnastusega.
  Arvestades toote objektiivseid omadusi, on see kavandatud kasside vajadustest lähtudes, nende ligi meelitamiseks ja eemale hoidmiseks mööblist, mida nad muidu kriibivad ja millel lesivad.
  Mööblina rubriiki 9403 klassifitseerimine ei tule kõne alla, sest see rubriik hõlmab erinevat liiki tooteid, mida kasutatakse elumajades, hotellides, kontorites, koolides, kirikutes, kauplustes, laboratooriumides jne (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9403).
  Mänguasjana rubriiki 9503 klassifitseerimine ei tule samuti kõne alla, sest toode on ette nähtud ainult loomadele ega kuulu seega sellesse rubriiki vastavalt grupi 95 märkusele 5.
  Tekstiilmaterjal on kasside ligimeelitamisel oluline (nt selleks, et seda küüntega kriipida, sellel istuda ja sellega mängida) ja järelikult on toode kassidele oluline kui kriipimise ja mängimise vahend. Seega on tekstiilmaterjal (mitte puit, papp ega plast) see, mis annab tootele selle põhiomadused kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 3b tähenduses.
  Rubriiki 5305 kuuluvad sisalkiud on kedratud rubriiki 5607 kuuluvaks nööriks kombineeritud nomenklatuuri XI jaotise märkuse 3 A alapunkti e tähenduses (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 5305, esimene lõik, ning lõnga ja nööri eristamine I tabelis, liik: teistest taimsetest kiududest, HSi selgitavad märkused XI jaotis, üldine, I osa, B alapunkt 2).
  Siiski ei või sisalriiet klassifitseerida rubriigi 5609 alla kui nöörist toodet, sest sellesse rubriiki ei kuulu tekstiiltooted, mis on hõlmatud tekstiilikangaid käsitleva konkreetsema rubriigiga, nagu rubriik 6307 (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 5609, esimene lõik ja kolmanda lõigu punkt c).
  Sisalmatti ega vildiga vooderdatud sünteeskiust riiet, mille tagakülg on vahtplastist, ei või klassifitseerida gruppi 57 selle grupi märkus 1 tähenduses, sest need materjalid on osa kasside kriipimispuust ning neil ei ole sisustusotstarvet (vt ka HSi selgitavad märkused, grupp 57, üldine, esimene lõik).
  Järelikult tuleks sisalriidest, karusriidest ja vildiga vooderdatud sünteeskiudriidest valmistoode klassifitseerida rubriiki 6307.
  Seega tuleks toode klassifitseerida CN koodi 6307 90 98 alla kui muu tekstiilist valmistoode. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjused

(1)

(2)

(3)

Toode, mis koosneb puidust alusest (mõõtmed ligikaudu 40x40 cm), mille pealispind ja servad on kaetud vildiga vooderdatud sünteeskiust (polüpropüleen) riidega. Riide tagakülg on vahtplastist.

Aluse keskel seisab 60 cm kõrgune kartongist toru, mille mõlemad otsad on kaetud. Toru alumise otsa kate on kõvast plastist ning see on puualust läbiva kruviga aluse küljes kinni, ühendamaks alust ja toru. Toru ülemise otsa kate koosneb ümmargusest 12 cm läbimõõduga puidust kettast, mis on kaetud karusriidega (plüüš, millest on 60 % polüakrüüli ja 40 % polüestrit).

Toru on kaetud selle külge liimitud ja klambritega kinnitatud sisalist matiga. Sisalmatt koosneb sisaltaimekiust kedratud kootud riidest lateksalusel (vt foto nr 668B). Sisalkiust kedratud lõnga joontihedus ületab 20 000 detsiteksi.

(Vt fotod nr 668 A ja 668 B) (1)

6307 90 98

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3b ja 6, XI jaotise märkuse 7f ning CN-koodide 6307, 6307 90 ja 6307 90 98 sõnastusega.

Arvestades toote objektiivseid omadusi, on see kavandatud kasside vajadustest lähtudes, nende ligi meelitamiseks ja eemale hoidmiseks mööblist, mida nad muidu kriibivad ja millel lesivad.

Mööblina rubriiki 9403 klassifitseerimine ei tule kõne alla, sest see rubriik hõlmab erinevat liiki tooteid, mida kasutatakse elumajades, hotellides, kontorites, koolides, kirikutes, kauplustes, laboratooriumides jne (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9403).

Mänguasjana rubriiki 9503 klassifitseerimine ei tule samuti kõne alla, sest toode on ette nähtud ainult loomadele ega kuulu seega sellesse rubriiki vastavalt grupi 95 märkusele 5.

Tekstiilmaterjal on kasside ligimeelitamisel oluline (nt selleks, et seda küüntega kriipida, sellel istuda ja sellega mängida) ja järelikult on toode kassidele oluline kui kriipimise ja mängimise vahend. Seega on tekstiilmaterjal (mitte puit, papp ega plast) see, mis annab tootele selle põhiomadused kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 3b tähenduses.

Rubriiki 5305 kuuluvad sisalkiud on kedratud rubriiki 5607 kuuluvaks nööriks kombineeritud nomenklatuuri XI jaotise märkuse 3 A alapunkti e tähenduses (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 5305, esimene lõik, ning lõnga ja nööri eristamine I tabelis, liik: teistest taimsetest kiududest, HSi selgitavad märkused XI jaotis, üldine, I osa, B alapunkt 2).

Siiski ei või sisalriiet klassifitseerida rubriigi 5609 alla kui nöörist toodet, sest sellesse rubriiki ei kuulu tekstiiltooted, mis on hõlmatud tekstiilikangaid käsitleva konkreetsema rubriigiga, nagu rubriik 6307 (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 5609, esimene lõik ja kolmanda lõigu punkt c).

Sisalmatti ega vildiga vooderdatud sünteeskiust riiet, mille tagakülg on vahtplastist, ei või klassifitseerida gruppi 57 selle grupi märkus 1 tähenduses, sest need materjalid on osa kasside kriipimispuust ning neil ei ole sisustusotstarvet (vt ka HSi selgitavad märkused, grupp 57, üldine, esimene lõik).

Järelikult tuleks sisalriidest, karusriidest ja vildiga vooderdatud sünteeskiudriidest valmistoode klassifitseerida rubriiki 6307.

Seega tuleks toode klassifitseerida CN koodi 6307 90 98 alla kui muu tekstiilist valmistoode.

| | |
| --- | --- |

Image

Image

---

(1)  Fotod on esitatud üksnes illustratsiooniks.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1230/2013,

28. november 2013,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimise kohta.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Toode on jaemüügiks pakendatud tablettide kujul, iga tablett kogumassilt umbes 900 mg; tableti koostisainete sisaldus on järgmine (mg):






  — | α-lipoehape 300, |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Toode on jaemüügiks pakendatud tablettide kujul, iga tablett kogumassilt umbes 900 mg; tableti koostisainete sisaldus on järgmine (mg):

—

α-lipoehape 300,

| — | kaltsium (kaltsiumvesinikfosfaadina) 88,5, |
| --- | --- |

—

kaltsium (kaltsiumvesinikfosfaadina) 88,5,

| — | mikrokristalltselluloos, hüdroksüpropüületüültselluloos, kolloidränidioksiid ja magneesiumstearaat u 511. |
| --- | --- |

—

mikrokristalltselluloos, hüdroksüpropüületüültselluloos, kolloidränidioksiid ja magneesiumstearaat u 511.

Etiketi kohaselt esitatakse toode tollile inimtoiduks ette nähtud toidulisandina. Etiketil märgitud soovitatav päevaannus on üks tablett päevas.

3004 90 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 3004 ja 3004 90 00 sõnastusega.

Kuigi toode esitatakse tollile toidulisandina, on sellel mõju ka haiguste ja vaevuste ärahoidmise ja ravi valdkonnas. Seetõttu ei või toodet klassifitseerida rubriiki 2106 kui mujal nimetamata toiduvalmistist (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 2106, punkt 16).

Toode on annustena jaemüügiks pakendatud ja sellel on selgelt määratletud profülaktilised või raviomadused, nt polüneuropaatia puhul.

Seega tuleb toode annustena jaemüügiks pakendatud ravimina klassifitseerida rubriiki 3004.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1231/2013,

28. november 2013,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimise kohta.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Destillaadi aromaatne ekstrakt, töödeldud, (TDAE), millel on järgmised füüsikalis-keemilised omadused:






  — | aromaatsete koostisosade sisaldus on 74,2–75 massiprotsenti, nagu on määratud kromatograafiakolonni meetodiga, mis on kirjeldatud kombineeritud nomenklatuuri selgitavate märkuste grupi 27 A lisas; |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Destillaadi aromaatne ekstrakt, töödeldud, (TDAE), millel on järgmised füüsikalis-keemilised omadused:

—

aromaatsete koostisosade sisaldus on 74,2–75 massiprotsenti, nagu on määratud kromatograafiakolonni meetodiga, mis on kirjeldatud kombineeritud nomenklatuuri selgitavate märkuste grupi 27 A lisas;

| — | tihedus temperatuuril 15 °C 0,9521–0,9590 g/cm3; |
| --- | --- |

—

tihedus temperatuuril 15 °C 0,9521–0,9590 g/cm3;

| — | kuni 4 mahuprotsenti destilleerub temperatuuril kuni 300 °C, nagu on määratud ASTM D 86-67 meetodiga (EN ISO 3405). |
| --- | --- |

—

kuni 4 mahuprotsenti destilleerub temperatuuril kuni 300 °C, nagu on määratud ASTM D 86-67 meetodiga (EN ISO 3405).

TDAE on määrdeainete rafineerimisel vaakumdestillatsiooni jääkidest saadav ekstrakt.

Aromaatsed koostisosad tekivad määrdeõlide alustoorme ja vahade rafineerimise kõrvalsaadusena.

Toodet kasutatakse plastifikaatorina vulkaniseerimata kummisegudes, mis on toormeks rehvide ja muude vulkaniseeritud kummitoodete valmistamisel.

2707 99 99

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 2707, 2707 99 ja 2707 99 99 sõnastusega.

Kuna toode ei ole saadud otse toornaftaõlide või bituumenainetest saadud toorõlide destilleerimise või rafineerimise teel ning aromaatsete koostisosade mass ületab tootes mittearomaatsete koostisosade massi, ei või toodet klassifitseerida rubriiki 2710 kui naftaõli ja bituminoossetest mineraalidest saadud õli, v.a toorõlid, ega mujal nimetamata preparaadiks, mis sisaldab põhikomponendina vähemalt 70 massiprotsenti naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid, ega õlijäätmeteks (vt grupi 27 märkus 2).

Kuna toode ei ole saadud otse naftast, naftaõlidest ega bituminoossetest mineraalidest saadud õlidest ning kuna aromaatsete koostisosade sisaldus tootes on alla 80 %, ei või toodet klassifitseerida naftakoksi, naftabituumeni jm nendest saadud tootmisjäägina rubriiki 2713 (vt ka kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, alamrubriigid 2713 90 10 ja 2713 90 90).

Toode on aromaatne ekstrakt, mis saadakse määrdeainete rafineerimisel vaakumdestillatsiooni jääkidest. Aromaatsete koostisosade sisalduse järgi kuulub toode kategooriasse, mis hõlmab õlisid ja samalaadseid tooteid, milles aromaatsete koostisosade mass ületab mittearomaatsete koostisosade massi (vt ka kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, alamrubriigid 2707 99 91 ja 2707 99 99, punkt 2).

Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 2707 99 99 alla.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1232/2013,

28. november 2013,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Koheseks tarbimiseks valmis mittealkohoolne jook, mille koostis (massiprotsentides) on järgmine:






  virsikupüree | 31 |
| kontsentreeritud porgandimahl | 28 |
| kontsentreeritud õunamahl | 12 |
| pirnipüree | 7 |
| kontsentreeritud ananassimahl | 7 |
| kontsentreeritud viinamarjamahl | 4 |
| kontsentreeritud pirnimahl | 3 |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Koheseks tarbimiseks valmis mittealkohoolne jook, mille koostis (massiprotsentides) on järgmine:

virsikupüree

31

kontsentreeritud porgandimahl

28

kontsentreeritud õunamahl

12

pirnipüree

7

kontsentreeritud ananassimahl

7

kontsentreeritud viinamarjamahl

4

kontsentreeritud pirnimahl

3

ning apelsini viljaliha, atseroolapüreekontsentraat, õunakiud ja kontsentreeritud sidrunimahl.

Toote koostisosad on pastöriseeritud ja toode pakendatud jaemüügiks väikepakenditesse (100 ml).

2202 90 10

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 22 märkusega 3 ning CN-koodide 2202, 2202 90 ja 2202 90 10 sõnastusega.

Kuna toode on saadud mitme kontsentreeritud puuvilja- ja köögiviljamahla segust, millele on lisatud puuviljapüreed, ei ole tootel enam rubriiki 2009 kuuluva puuvilja- või marjamahla esialgseid omadusi (vt ka harmoneeritud süsteemi selgitavad märkused, rubriik 2009).

Toode esitatakse kontsentreeritud puu- ja köögiviljamahlast ning puuviljapüreest valmistatud mittealkohoolse joogina.

Seepärast tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 2202 90 10 alla.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1233/2013,

29. november 2013,

millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses teatavates Hispaania (Baleaari saared) territoriaalvetes väikese plankmudila (Aphia minuta), ferreri mudila (Pseudaphia ferreri) ja smariidi (Spicara smaris) püüdmiseks kasutatavate paadinootade miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 1 kohaselt on keelatud veetavate püügivahendite kasutamine rannikust kuni 3 meremiili kaugusel või kuni 50 m kaugusel samasügavusjoonest, kui kõnealune sügavus saavutatakse rannikule lähemal. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 1 kohaselt on keelatud veetavate püügivahendite kasutamine rannikust kuni 3 meremiili kaugusel või kuni 50 m kaugusel samasügavusjoonest, kui kõnealune sügavus saavutatakse rannikule lähemal.

| (2) | Liikmesriigi taotluse korral võib komisjon teha erandi määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõikest 1, tingimusel et täidetud on teatavad artikli 13 lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigi taotluse korral võib komisjon teha erandi määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõikest 1, tingimusel et täidetud on teatavad artikli 13 lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimused.

| (3) | Komisjon sai 8. oktoobril 2012. aastal Hispaanialt taotluse erandi tegemiseks kõnealuse määruse artikli 13 lõikest 1 paadinootade kasutamiseks väikese plankmudila (Aphia minuta), ferreri mudila (Pseudaphia ferreri) ja smariidi (Spicara smaris) püüdmise eesmärgil Baleaari saarte autonoomse piirkonna territoriaalvetes. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon sai 8. oktoobril 2012. aastal Hispaanialt taotluse erandi tegemiseks kõnealuse määruse artikli 13 lõikest 1 paadinootade kasutamiseks väikese plankmudila (Aphia minuta), ferreri mudila (Pseudaphia ferreri) ja smariidi (Spicara smaris) püüdmise eesmärgil Baleaari saarte autonoomse piirkonna territoriaalvetes.

| (4) | Taotlus hõlmab Baleaari saarte autonoomse piirkonna maa- ja merekeskkonna direktoraadi hallatavas ametlikus laevastikuregistris registreeritud laevu, millega on kala püütud üle viie aasta ning mida kasutatakse vastavalt majandamiskavale, mille alusel reguleeritakse väikese plankmudila (Aphia minuta), ferreri mudila (Pseudaphia ferreri) ja smariidi (Spicara smaris) püüdmiseks kasutatavaid paadinootasid. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus hõlmab Baleaari saarte autonoomse piirkonna maa- ja merekeskkonna direktoraadi hallatavas ametlikus laevastikuregistris registreeritud laevu, millega on kala püütud üle viie aasta ning mida kasutatakse vastavalt majandamiskavale, mille alusel reguleeritakse väikese plankmudila (Aphia minuta), ferreri mudila (Pseudaphia ferreri) ja smariidi (Spicara smaris) püüdmiseks kasutatavaid paadinootasid.

| (5) | Majandamiskavaga tagatakse, et püügikoormust edaspidi ei suurendata, kuna 60 registreeritud laevast ühe laeva mis tahes ajal püügitegevuse lõpetamise korral võib kõnealuse laeva asemel registrisse kanda üksnes sellise laeva, millel on sama või väiksem võimsus ja pikkus. |
| --- | --- |

(5)

Majandamiskavaga tagatakse, et püügikoormust edaspidi ei suurendata, kuna 60 registreeritud laevast ühe laeva mis tahes ajal püügitegevuse lõpetamise korral võib kõnealuse laeva asemel registrisse kanda üksnes sellise laeva, millel on sama või väiksem võimsus ja pikkus.

| (6) | Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hindas oma täiskogu istungil 5.–9. novembrini 2012 Hispaania eranditaotlust ja sellega seotud majandamiskava projekti. |
| --- | --- |

(6)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hindas oma täiskogu istungil 5.–9. novembrini 2012 Hispaania eranditaotlust ja sellega seotud majandamiskava projekti.

| (7) | Hispaania võttis kõnealuse majandamiskava vastu 4. oktoobri 2013. aasta dekreediga nr 44/2013, millega kehtestatakse mitmeid saari hõlmav majandamiskava traditsioonilise paadinoodaga kalapüügi jaoks Baleaari saarte vetes, (2) vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 lõikele 2. |
| --- | --- |

(7)

Hispaania võttis kõnealuse majandamiskava vastu 4. oktoobri 2013. aasta dekreediga nr 44/2013, millega kehtestatakse mitmeid saari hõlmav majandamiskava traditsioonilise paadinoodaga kalapüügi jaoks Baleaari saarte vetes, (2) vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 lõikele 2.

| (8) | Hispaania eranditaotluses on täidetud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

(8)

Hispaania eranditaotluses on täidetud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimused.

| (9) | Püügiala on piiratud eelkõige seetõttu, et mandrilava ei ulatu kaugele ja püütavat liiki on vaid teatavates rannikuala piirkondades vähem kui 50 m sügavusel. |
| --- | --- |

(9)

Püügiala on piiratud eelkõige seetõttu, et mandrilava ei ulatu kaugele ja püütavat liiki on vaid teatavates rannikuala piirkondades vähem kui 50 m sügavusel.

| (10) | Lisaks ei ole asjaomaseks püügiks võimalik kasutada muid vahendeid, püük ei mõjuta oluliselt kaitsealuseid elupaiku ja on väga selektiivne, sest noodad heidetakse vette, ilma et need puudutaks merepõhja. Merepõhjast kogutud materjal kahjustaks tõepoolest püütavaid liike ja teeks selle isendite väljavalimise nende erilise väiksuse tõttu võimatuks. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks ei ole asjaomaseks püügiks võimalik kasutada muid vahendeid, püük ei mõjuta oluliselt kaitsealuseid elupaiku ja on väga selektiivne, sest noodad heidetakse vette, ilma et need puudutaks merepõhja. Merepõhjast kogutud materjal kahjustaks tõepoolest püütavaid liike ja teeks selle isendite väljavalimise nende erilise väiksuse tõttu võimatuks.

| (11) | Hispaania taotletud erand mõjutab vaid kõnealuse püügiliigiga hõlmatud laevu (60 laeva). |
| --- | --- |

(11)

Hispaania taotletud erand mõjutab vaid kõnealuse püügiliigiga hõlmatud laevu (60 laeva).

| (12) | Asjaomane püük vastab määruse (EÜ) nr 1967/2006 artiklis 4 sätestatud kaitsealuseid elupaiku käsitlevatele tingimustele, kuna Hispaania majandamiskava kohaselt on selgesõnaliselt keelatud püük kõnealuste elupaikade kohal. |
| --- | --- |

(12)

Asjaomane püük vastab määruse (EÜ) nr 1967/2006 artiklis 4 sätestatud kaitsealuseid elupaiku käsitlevatele tingimustele, kuna Hispaania majandamiskava kohaselt on selgesõnaliselt keelatud püük kõnealuste elupaikade kohal.

| (13) | Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 8 lõike 1 punktis h sätestatud nõudeid ei kohaldata, kuna need on seotud traaleritega. |
| --- | --- |

(13)

Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 8 lõike 1 punktis h sätestatud nõudeid ei kohaldata, kuna need on seotud traaleritega.

| (14) | Kuna asjaomane püük on väga selektiivne, selle mõju merekeskkonnale ei ole märkimisväärne ning see ei ole seotud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 lõike 5 sätetega, võib sellele teha erandi võrgusilma väikseimast suurusest, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 9 lõikes 7. Seepärast ei kohaldata artikli 9 lõikes 3 sätestatud eeskirju võrgusilma väikseima suuruse kohta. |
| --- | --- |

(14)

Kuna asjaomane püük on väga selektiivne, selle mõju merekeskkonnale ei ole märkimisväärne ning see ei ole seotud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 lõike 5 sätetega, võib sellele teha erandi võrgusilma väikseimast suurusest, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 9 lõikes 7. Seepärast ei kohaldata artikli 9 lõikes 3 sätestatud eeskirju võrgusilma väikseima suuruse kohta.

| (15) | Hispaania majandamiskavaga on hõlmatud kalapüügi seiremeetmed ning seega on täidetud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 kolmandas lõigus ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (3) artiklis 14 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

(15)

Hispaania majandamiskavaga on hõlmatud kalapüügi seiremeetmed ning seega on täidetud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 kolmandas lõigus ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (3) artiklis 14 sätestatud tingimused.

| (16) | Asjaomane püük toimub rannikule väga lähedal ega häiri seepärast muude laevade tegevust. |
| --- | --- |

(16)

Asjaomane püük toimub rannikule väga lähedal ega häiri seepärast muude laevade tegevust.

| (17) | Hispaania majandamiskavaga on tagatud, et määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisas nimetatud liike püütakse võimalikult vähe ning et püügi eesmärk ei ole püüda peajalgseid. |
| --- | --- |

(17)

Hispaania majandamiskavaga on tagatud, et määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisas nimetatud liike püütakse võimalikult vähe ning et püügi eesmärk ei ole püüda peajalgseid.

| (18) | Seepärast tuleks taotletud erandit lubada. |
| --- | --- |

(18)

Seepärast tuleks taotletud erandit lubada.

| (19) | Hispaania peaks esitama komisjonile aruande ettenähtud ajaks ja kooskõlas Hispaania majandamiskavas kehtestatud seirekavaga. |
| --- | --- |

(19)

Hispaania peaks esitama komisjonile aruande ettenähtud ajaks ja kooskõlas Hispaania majandamiskavas kehtestatud seirekavaga.

| (20) | Vastavalt Hispaania taotlusele annab erandi kehtivusaja piiramine võimaluse võtta viivitamata parandavaid majandamismeetmeid juhul, kui komisjonile esitatud aruandest ilmneb püütava liigi kehv kaitsestaatus, samuti võimaldab piiratud kehtivusaeg koguda paremaid teadusandmeid majandamiskava täiustamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt Hispaania taotlusele annab erandi kehtivusaja piiramine võimaluse võtta viivitamata parandavaid majandamismeetmeid juhul, kui komisjonile esitatud aruandest ilmneb püütava liigi kehv kaitsestaatus, samuti võimaldab piiratud kehtivusaeg koguda paremaid teadusandmeid majandamiskava täiustamiseks.

| (21) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erand

Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõiget 1 ei kohaldata Baleaari saarte rannikuäärsetes Hispaania territoriaalvetes väikese plankmudila (Aphia minuta), ferreri mudila (Pseudaphia ferreri) ja smariidi (Spicara smaris) püüdmiseks paadinootadega, mida kasutatakse laevades:

| a) | mis on registreeritud Baleaari saarte maa- ja merekeskkonna direktoraadi hallatavas ametlikus laevastikuregistris, |
| --- | --- |

a)

mis on registreeritud Baleaari saarte maa- ja merekeskkonna direktoraadi hallatavas ametlikus laevastikuregistris,

| b) | millega on kala püütud üle viie aasta ning mis ei ole kaasatud kehtestatud püügikoormuse suurendamisse tulevikus ning |
| --- | --- |

b)

millega on kala püütud üle viie aasta ning mis ei ole kaasatud kehtestatud püügikoormuse suurendamisse tulevikus ning

| c) | millel on püügiluba ja mis tegutsevad Hispaania poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 lõikele 2 vastuvõetud majandamiskava (edaspidi „majandamiskava”) kohaselt. |
| --- | --- |

c)

millel on püügiluba ja mis tegutsevad Hispaania poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 lõikele 2 vastuvõetud majandamiskava (edaspidi „majandamiskava”) kohaselt.

Käesolevat erandit kohaldatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Artikkel 2

Seirekava ja aruanne

Hispaania esitab komisjonile kolme aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest aruande, mis on koostatud vastavalt artikli 1 punktis c osutatud majandamiskavas kehtestatud seirekavale.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. november 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 409, 30.12.2006, lk 11.

1

(2)  Decreto 44/2013, de 4 de octubre, por el que establece el Plan de Gestión Pluriinsular para la PESCA con Artes de Tiro Tradicionales en Aguas de las Illes Balears. Butlletí Oficial de les Illes Balears No 137, 5.10.2013, pg. 47345.

2

o

(3)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

3

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1234/2013,

2. detsember 2013,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1020/2012, millega võetakse vastu eelarveaastaks 2013 ette nähtud vahendite liikmesriikidele eraldamise kava sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimiseks Euroopa Liidus enim puudust kannatavatele isikutele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkte f ja g koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 121/2012 (2)) artikliga 27 on 2012. ja 2013. aastaks kehtestatud programm, mille kohaselt jaotatakse toiduaineid liidus enim puudust kannatavatele isikutele. Kõnealust programmi kohaldatakse kuni 2013. aasta kava lõpuleviimiseni. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 121/2012 (2)) artikliga 27 on 2012. ja 2013. aastaks kehtestatud programm, mille kohaselt jaotatakse toiduaineid liidus enim puudust kannatavatele isikutele. Kõnealust programmi kohaldatakse kuni 2013. aasta kava lõpuleviimiseni.

| (2) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1020/2012 (3) võeti vastu kava, mille alusel tarnitakse toiduaineid enim puudust kannatavatele isikutele ning jaotatakse eelarveaastaks 2013 piisavalt rahalisi vahendeid. Vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 807/2010 (4) artikli 3 lõikele 1 algab iga-aastase kava rakendusperiood 1. oktoobril ja lõpeb järgmise aasta 31. detsembril. Selleks et tagada sujuv üleminek 2014. aastal loodavale Euroopa abifondile enim puudust kannatavate isikute jaoks eelkõige seoses toetuse andmise tingimustega, ning vastavalt taotlustele, mis komisjon on saanud Hispaanialt, Poolalt ja Sloveenialt, näib olevat asjakohane pikendada enim puudust kannatavatele isikutele toiduainete jaotamise 2013. aasta kava rakendusperioodi. Võrdse kohtlemise tagamiseks peaks pikendamine olema kohaldatav kõikide liikmesriikide suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1020/2012 (3) võeti vastu kava, mille alusel tarnitakse toiduaineid enim puudust kannatavatele isikutele ning jaotatakse eelarveaastaks 2013 piisavalt rahalisi vahendeid. Vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 807/2010 (4) artikli 3 lõikele 1 algab iga-aastase kava rakendusperiood 1. oktoobril ja lõpeb järgmise aasta 31. detsembril. Selleks et tagada sujuv üleminek 2014. aastal loodavale Euroopa abifondile enim puudust kannatavate isikute jaoks eelkõige seoses toetuse andmise tingimustega, ning vastavalt taotlustele, mis komisjon on saanud Hispaanialt, Poolalt ja Sloveenialt, näib olevat asjakohane pikendada enim puudust kannatavatele isikutele toiduainete jaotamise 2013. aasta kava rakendusperioodi. Võrdse kohtlemise tagamiseks peaks pikendamine olema kohaldatav kõikide liikmesriikide suhtes.

| (3) | Hankemenetluste kohta algatatud kohtumenetluste tõttu on Kreekal olnud viivitusi riigihankelepingute allkirjastamisel ning seega on ta taotlenud rakendusmääruse (EL) nr 1020/2012 artikli 4 esimeses lõigus osutatud maksetaotluste esitamise tähtaja pikendamist. Kõnealust taotlust ja Kreeka rasket majanduslikku olukorda silmas pidades on asjakohane lubada seda tähtaega pikendada. Võrdse kohtlemise tagamiseks peaks erand olema kohaldatav kõikide liikmesriikide suhtes. Kuna maksetaotluste esitamise tähtajaks oli kindlaks määratud 30. september, tuleks nimetatud erandit kohaldada tagasiulatuvalt. |
| --- | --- |

(3)

Hankemenetluste kohta algatatud kohtumenetluste tõttu on Kreekal olnud viivitusi riigihankelepingute allkirjastamisel ning seega on ta taotlenud rakendusmääruse (EL) nr 1020/2012 artikli 4 esimeses lõigus osutatud maksetaotluste esitamise tähtaja pikendamist. Kõnealust taotlust ja Kreeka rasket majanduslikku olukorda silmas pidades on asjakohane lubada seda tähtaega pikendada. Võrdse kohtlemise tagamiseks peaks erand olema kohaldatav kõikide liikmesriikide suhtes. Kuna maksetaotluste esitamise tähtajaks oli kindlaks määratud 30. september, tuleks nimetatud erandit kohaldada tagasiulatuvalt.

| (4) | Raamatupidamisarvestuse jaoks tuleks makseasutustelt toetusesaajatele tehtud ettemaksed ning abisaaja tasandil ettemaksete tasaarvestamine kirjendada Euroopa Komisjoni raamatupidamise aastaaruandes. Seepärast on asjakohane, et liikmesriigid määravad kindlaks kuupäeva, milleks kõnealuste maksete saajad peaksid esitama ettemaksete kasutamist tõendavad kuludokumendid ja makseid käsitleva muu vajaliku teabe. Lisaks on asjakohane määrata liikmesriikidelt komisjonile andmete esitamise tähtajaks 1. veebruar 2014, mis vastab komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 (5) artikli 7 lõikes 2 osutatud raamatupidamisandmete esitamise tähtajale. |
| --- | --- |

(4)

Raamatupidamisarvestuse jaoks tuleks makseasutustelt toetusesaajatele tehtud ettemaksed ning abisaaja tasandil ettemaksete tasaarvestamine kirjendada Euroopa Komisjoni raamatupidamise aastaaruandes. Seepärast on asjakohane, et liikmesriigid määravad kindlaks kuupäeva, milleks kõnealuste maksete saajad peaksid esitama ettemaksete kasutamist tõendavad kuludokumendid ja makseid käsitleva muu vajaliku teabe. Lisaks on asjakohane määrata liikmesriikidelt komisjonile andmete esitamise tähtajaks 1. veebruar 2014, mis vastab komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 (5) artikli 7 lõikes 2 osutatud raamatupidamisandmete esitamise tähtajale.

| (5) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 1020/2012 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 1020/2012 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) nr 1020/2012 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse artikkel 1a:
  „Artikkel 1a
  Erandina määruse (EL) nr 807/2010 artikli 3 lõikest 1 lõpeb 2013. aasta jaotuskava rakendamisperiood 28. veebruaril 2014.” |
| --- | --- |

1)

Lisatakse artikkel 1a:

„Artikkel 1a

Erandina määruse (EL) nr 807/2010 artikli 3 lõikest 1 lõpeb 2013. aasta jaotuskava rakendamisperiood 28. veebruaril 2014.”

| 2) | Artikli 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Erandina määruse (EL) nr 807/2010 artiklist 9 esitatakse 2013. aasta jaotuskava puhul maksetaotlused iga liikmesriigi pädevale asutusele 15. oktoobriks 2013.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Erandina määruse (EL) nr 807/2010 artiklist 9 esitatakse 2013. aasta jaotuskava puhul maksetaotlused iga liikmesriigi pädevale asutusele 15. oktoobriks 2013.”

| 3) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | nad on võtnud kõik meetmed, et tagada rakendamise lõpetamine hiljemalt 28. veebruariks 2014.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

nad on võtnud kõik meetmed, et tagada rakendamise lõpetamine hiljemalt 28. veebruariks 2014.”;

| b) | lisatakse lõige 5a:
  „5a.   Määruse (EL) nr 807/2010 artikli 4 lõigete 4 ja 6 kohaselt valitud ettevõtjad ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 27 lõikes 1 osutatud liikmesriikide määratud organisatsioonid esitavad asjaomase liikmesriigi ettemakse teinud pädevale asutusele järgmise teabe:






  a) | kuni 15. oktoobrini 2013 kasutatud ettemaksete kasutamist tõendavad kuludokumendid kuluartiklite kaupa ning |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse lõige 5a:

„5a.   Määruse (EL) nr 807/2010 artikli 4 lõigete 4 ja 6 kohaselt valitud ettevõtjad ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 27 lõikes 1 osutatud liikmesriikide määratud organisatsioonid esitavad asjaomase liikmesriigi ettemakse teinud pädevale asutusele järgmise teabe:

a)

kuni 15. oktoobrini 2013 kasutatud ettemaksete kasutamist tõendavad kuludokumendid kuluartiklite kaupa ning

| b) | kinnitus 15. oktoobri 2013 seisuga kasutamata ettemaksete jäägi kohta kuluartiklite kaupa. |
| --- | --- |

b)

kinnitus 15. oktoobri 2013 seisuga kasutamata ettemaksete jäägi kohta kuluartiklite kaupa.

Liikmesriigid peavad kindlaks määrama kuupäeva, mil edastatakse esimeses lõigus osutatud teave, et selle saaks lisada lõikes 6 osutatud teatesse.”;

| c) | lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt 1. veebruariks 2014 koos komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 (6) artikli 7 lõikes 2 osutatud andmetega vastavalt käesoleva artikli lõikele 2 15. oktoobriks 2013 tehtud ettemaksete summa, mida ei ole veel heaks kiidetud ning mis on seotud kavaga, mida ei ole veel lõpetatud. |
| --- | --- |

c)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt 1. veebruariks 2014 koos komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 (6) artikli 7 lõikes 2 osutatud andmetega vastavalt käesoleva artikli lõikele 2 15. oktoobriks 2013 tehtud ettemaksete summa, mida ei ole veel heaks kiidetud ning mis on seotud kavaga, mida ei ole veel lõpetatud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikli 1 punkti 2 kohaldatakse alates 30. septembrist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 2. detsember 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 121/2012, 15. veebruar 2012, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 1234/2007 seoses liidus enim puudust kannatavatele isikutele toiduainete jaotamisega (ELT L 44, 16.2.2012, lk 1).

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1020/2012, 6. november 2012, millega võetakse vastu eelarveaastaks 2013 ettenähtud vahendite liikmesriikidele eraldamise kava sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimiseks Euroopa Liidus enim puudust kannatavatele isikutele ning tehakse erand määruse (EL) nr 807/2010 teatavatest sätetest (ELT L 307, 7.11.2012, lk 62).

3

(4)  Komisjoni määrus (EL) nr 807/2010, 14. september 2010, millega kehtestatakse Euroopa Liidus enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 242, 15.9.2010, lk 9).

4

(5)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 885/2006, 21. juuni 2006, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses makseasutuste ja teiste organite akrediteerimise ning EAGFi ja EAFRD raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega (ELT L 171, 23.6.2006, lk 90).

5

(6)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 885/2006, 21. juuni 2006, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses makseasutuste ja teiste organite akrediteerimise ning EAGFi ja EAFRD raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega (ELT L 171, 23.6.2006, lk 90).”

6

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/21

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1235/2013,

2. detsember 2013,

millega muudetakse määruse (EL) nr 37/2010 (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) lisa aine diklasuriil osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004, (1) eriti selle artiklit 14 koostoimes artikliga 17,

võttes arvesse Euroopa Ravimiameti arvamust, mille on sõnastanud veterinaarravimite komitee,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidus toiduloomade veterinaarravimites või loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides kasutamiseks ette nähtud farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid tuleb kehtestada kooskõlas määrusega (EÜ) nr 470/2009. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidus toiduloomade veterinaarravimites või loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides kasutamiseks ette nähtud farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid tuleb kehtestada kooskõlas määrusega (EÜ) nr 470/2009.

| (2) | Farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (2) lisas. |
| --- | --- |

(2)

Farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (2) lisas.

| (3) | Toimeaine diklasuriil on lisatud määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelisse 1 lubatud toimeainena ainult suukaudseks manustamiseks kõikide mäletsejaliste ja sigade liikide puhul ning kodulindude lihas- ja rasvkoes, nahas, maksas ja neerudes, kusjuures välja on jäetud loomad, kellelt saadakse inimtoiduks ette nähtud mune. |
| --- | --- |

(3)

Toimeaine diklasuriil on lisatud määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelisse 1 lubatud toimeainena ainult suukaudseks manustamiseks kõikide mäletsejaliste ja sigade liikide puhul ning kodulindude lihas- ja rasvkoes, nahas, maksas ja neerudes, kusjuures välja on jäetud loomad, kellelt saadakse inimtoiduks ette nähtud mune.

| (4) | Euroopa Ravimiametile on esitatud taotlus laiendada olemasolevat kannet diklasuriili kohta ka küülikutele. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ravimiametile on esitatud taotlus laiendada olemasolevat kannet diklasuriili kohta ka küülikutele.

| (5) | Veterinaarravimite komitee soovitas kehtestada diklasuriili jääkide piirnormid küülikute lihaskoe, rasvkoe, maksa ja neerude puhul. |
| --- | --- |

(5)

Veterinaarravimite komitee soovitas kehtestada diklasuriili jääkide piirnormid küülikute lihaskoe, rasvkoe, maksa ja neerude puhul.

| (6) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 37/2010 vastavalt muuta, et lisada diklasuriili jääkide piirnormid küülikute kohta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 37/2010 vastavalt muuta, et lisada diklasuriili jääkide piirnormid küülikute kohta.

| (7) | On asjakohane ette näha mõistlik ajavahemik, et asjaomased sidusrühmad saaksid võtta vajalikke meetmeid uute jääkide piirnormide järgimiseks. |
| --- | --- |

(7)

On asjakohane ette näha mõistlik ajavahemik, et asjaomased sidusrühmad saaksid võtta vajalikke meetmeid uute jääkide piirnormide järgimiseks.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 37/2010 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 3. veebruarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. detsember 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 152, 16.6.2009, lk 11.

1

(2)  ELT L 15, 20.1.2010, lk 1.

2

---

LISA

Määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1 asendatakse kanne toimeaine diklasuriili kohta järgmisega:

| Farmakoloogiline toimeaine | Markerjääk | Loomaliik | Jääkide piirnormid | Sihtkoed | Muud sätted
  (vastavalt määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõikele 7) | Terapeutiline liigitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Diklasuriil | EI KOHALDATA | Kõik mäletsejalised, sead | Piirnorme ei nõuta | EI KOHALDATA | Üksnes suukaudseks kasutuseks | KIRJE PUUDUB |
| Diklasuriil | Kodulinnuliha | 500 μg/kg | Lihaskude | Ei kasutata loomade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ette nähtud mune | Antiparasiitikumid / ainuraksetevastased ained” |
| 500 μg/kg | Nahk ja rasvkude loomulikes proportsioonides |
| 1 500 μg/kg | Maks |
| 1 000 μg/kg | Neerud |
| Küülikud | 150 μg/kg | Lihaskude | |
| 300 μg/kg | Rasv |
| 2 500 μg/kg | Maks |
| 1 000 μg/kg | Neerud |

Farmakoloogiline toimeaine

Markerjääk

Loomaliik

Jääkide piirnormid

Sihtkoed

Muud sätted

(vastavalt määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõikele 7)

Terapeutiline liigitus

„Diklasuriil

EI KOHALDATA

Kõik mäletsejalised, sead

Piirnorme ei nõuta

EI KOHALDATA

Üksnes suukaudseks kasutuseks

KIRJE PUUDUB

Diklasuriil

Kodulinnuliha

500 μg/kg

Lihaskude

Ei kasutata loomade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ette nähtud mune

Antiparasiitikumid / ainuraksetevastased ained”

500 μg/kg

Nahk ja rasvkude loomulikes proportsioonides

1 500 μg/kg

Maks

1 000 μg/kg

Neerud

Küülikud

150 μg/kg

Lihaskude

300 μg/kg

Rasv

2 500 μg/kg

Maks

1 000 μg/kg

Neerud

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1236/2013,

2. detsember 2013,

milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid” koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega muudetakse määrust (EL) nr 321/2013

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 881/2004 (millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur) (2) artiklis 12 on sätestatud, et Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi „agentuur”) tagab koostalitluse tehniliste kirjelduste (edaspidi „KTKd”) kohandamise vastavalt tehnika arengule, turusuundumustele ja sotsiaalsetele nõuetele ning teeb komisjonile ettepanekuid vajalike muudatuste tegemiseks koostalitluse tehnilistes kirjeldustes. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 881/2004 (millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur) (2) artiklis 12 on sätestatud, et Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi „agentuur”) tagab koostalitluse tehniliste kirjelduste (edaspidi „KTKd”) kohandamise vastavalt tehnika arengule, turusuundumustele ja sotsiaalsetele nõuetele ning teeb komisjonile ettepanekuid vajalike muudatuste tegemiseks koostalitluse tehnilistes kirjeldustes.

| (2) | Komisjon andis 13. juuli 2007. aasta otsusega K(2007) 3371 agentuurile raamvolituse teatavaks tegevuseks vastavalt nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivile 96/48/EÜ (üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta) (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivile 2001/16/EÜ (üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta) (4). Vastavalt raamvolituse tingimustele pidi agentuur läbi vaatama kaubavaguneid käsitleva KTK. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon andis 13. juuli 2007. aasta otsusega K(2007) 3371 agentuurile raamvolituse teatavaks tegevuseks vastavalt nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivile 96/48/EÜ (üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta) (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivile 2001/16/EÜ (üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta) (4). Vastavalt raamvolituse tingimustele pidi agentuur läbi vaatama kaubavaguneid käsitleva KTK.

| (3) | Agentuur andis 25. märtsil 2013 välja soovituse kaubavaguneid käsitleva KTK muutmise kohta (ERA/REC/01-2013/INT). |
| --- | --- |

(3)

Agentuur andis 25. märtsil 2013 välja soovituse kaubavaguneid käsitleva KTK muutmise kohta (ERA/REC/01-2013/INT).

| (4) | Seetõttu tuleb muuta komisjoni 13. märtsi 2013. aasta määrust (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid” koostalitluse tehnilist kirjeldust (5). |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleb muuta komisjoni 13. märtsi 2013. aasta määrust (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid” koostalitluse tehnilist kirjeldust (5).

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 lõike 1 kohaselt moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 lõike 1 kohaselt moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 321/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 8 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Pärast käesoleva määruse jõustumisele järgnevat aastast üleminekuperioodi peab uutel toodetud tagaosa signaaltulede koostalitluskomponentidel olema nõutav EÜ vastavusdeklaratsioon.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 8 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Pärast käesoleva määruse jõustumisele järgnevat aastast üleminekuperioodi peab uutel toodetud tagaosa signaaltulede koostalitluskomponentidel olema nõutav EÜ vastavusdeklaratsioon.”

| 2) | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

2)

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 2. detsember 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 191, 18.7.2008, lk 1.

1

(2)  ELT L 164, 30.4.2004, lk 1.

2

(3)  EÜT L 235, 17.9.1996, lk 6.

3

(4)  EÜT L 110, 20.4.2001, lk 1.

4

(5)  ELT L 104, 12.4.2013, lk 1.

5

---

LISA

Määruse (EL) nr 321/2013 (WAG KTK) lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkt 1.2 „Geograafiline kohaldamisala” tekst asendatakse järgmisega.
  „Käesoleva KTK geograafiline kohaldamisala on kogu raudteevõrk, mis koosneb järgmistest osadest:






  — | üleeuroopaline tavaraudteevõrk (TEN), mida kirjeldatakse direktiivi 2008/57/EÜ I lisa punktis 1.1 „Võrgustik”; |
| --- | --- | --- |

1)

Punkt 1.2 „Geograafiline kohaldamisala” tekst asendatakse järgmisega.

„Käesoleva KTK geograafiline kohaldamisala on kogu raudteevõrk, mis koosneb järgmistest osadest:

—

üleeuroopaline tavaraudteevõrk (TEN), mida kirjeldatakse direktiivi 2008/57/EÜ I lisa punktis 1.1 „Võrgustik”;

| — | üleeuroopaline kiirraudteevõrk (TEN), mida kirjeldatakse direktiivi 2008/57/EÜ I lisa punktis 2.1 „Võrgustik”; |
| --- | --- |

—

üleeuroopaline kiirraudteevõrk (TEN), mida kirjeldatakse direktiivi 2008/57/EÜ I lisa punktis 2.1 „Võrgustik”;

| — | muud raudteesüsteemi osad pärast kohaldamisala laiendamist vastavalt direktiivi 2008/57/EÜ I lisa punktile 4, |
| --- | --- |

—

muud raudteesüsteemi osad pärast kohaldamisala laiendamist vastavalt direktiivi 2008/57/EÜ I lisa punktile 4,

välja arvatud direktiivi 2008/57/EÜ artikli 1 lõikes 3 osutatud juhud.”

| 2) | Punkti 4.2.3.5.2 „Dünaamiline käitumine sõidu ajal” neljas lõik asendatakse järgmisega:
  „Dünaamilist käitumist sõidu ajal võib hinnata koostalitluskomponendi tasandil vastavalt punktile 6.1.2.1. Sel juhul ei ole erikatse ega simulatsioon allsüsteemi tasandil nõutav.” |
| --- | --- |

2)

Punkti 4.2.3.5.2 „Dünaamiline käitumine sõidu ajal” neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Dünaamilist käitumist sõidu ajal võib hinnata koostalitluskomponendi tasandil vastavalt punktile 6.1.2.1. Sel juhul ei ole erikatse ega simulatsioon allsüsteemi tasandil nõutav.”

| 3) | Punkti 4.2.3.6.1 „Pöördvankri raami konstruktsioon” teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Pöördvankri raami konstruktsiooni terviklikkust võib hinnata koostalitluskomponendi tasandil vastavalt punktile 6.1.2.1. Sel juhul ei ole erikatse ega simulatsioon allsüsteemi tasandil nõutav.” |
| --- | --- |

3)

Punkti 4.2.3.6.1 „Pöördvankri raami konstruktsioon” teine lõik asendatakse järgmisega:

„Pöördvankri raami konstruktsiooni terviklikkust võib hinnata koostalitluskomponendi tasandil vastavalt punktile 6.1.2.1. Sel juhul ei ole erikatse ega simulatsioon allsüsteemi tasandil nõutav.”

| 4) | Punkti 4.2.4.3.2.1 „Sõidupidur”:






  a) | teise lõigu teine taane asendatakse järgmisega:






  „— | andmeleht UIC 544–1:2013”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Punkti 4.2.4.3.2.1 „Sõidupidur”:

a)

teise lõigu teine taane asendatakse järgmisega:

„—

andmeleht UIC 544–1:2013”;

| b) | kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Arvutus valideeritakse katsetega. Pidurdustõhususe arvutamine kooskõlas dokumendiga UIC 544–1 valideeritakse dokumendis UIC 544–1:2013 sätestatud viisil.” |
| --- | --- |

b)

kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Arvutus valideeritakse katsetega. Pidurdustõhususe arvutamine kooskõlas dokumendiga UIC 544–1 valideeritakse dokumendis UIC 544–1:2013 sätestatud viisil.”

| 5) | Punkti 4.2.4.3.2.2 „Seisupidur” teise lõigu kolmas taane asendatakse järgmisega:






  „— | minimaalne seisupiduri pidurdustõhusus ilma tuuleta määratakse kindlaks standardi EN 14531-6:2009 punktis 6 sätestatud arvutuste kohaselt.” |
| --- | --- | --- |

5)

Punkti 4.2.4.3.2.2 „Seisupidur” teise lõigu kolmas taane asendatakse järgmisega:

„—

minimaalne seisupiduri pidurdustõhusus ilma tuuleta määratakse kindlaks standardi EN 14531-6:2009 punktis 6 sätestatud arvutuste kohaselt.”

| 6) | Punkti 4.2.4.3.3 „Soojusmahutavus” teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Soojuskoormus, mida üksus talub ilma pidurdustõhususe vähenemiseta soojuslike või mehaaniliste mõjude tõttu, määratakse kindlaks ning esitatakse kiiruse, teljekoormuse, kalde ja pidurdusmaa alusel.” |
| --- | --- |

6)

Punkti 4.2.4.3.3 „Soojusmahutavus” teine lõik asendatakse järgmisega:

„Soojuskoormus, mida üksus talub ilma pidurdustõhususe vähenemiseta soojuslike või mehaaniliste mõjude tõttu, määratakse kindlaks ning esitatakse kiiruse, teljekoormuse, kalde ja pidurdusmaa alusel.”

| 7) | Punkti 4.2.4.3.4 „Rataste lohisemise vältimise süsteem” neljas lõik asendatakse järgmisega:
  „Rataste lohisemise vältimise süsteem paigaldatakse järgmist tüüpi üksustele:






  — | üksused, mis on varustatud iga tüüpi piduriklotsidega, mille maksimaalne keskmine haardetegur on suurem kui 0,12, välja arvatud liitpiduriklotsid; |
| --- | --- | --- |

7)

Punkti 4.2.4.3.4 „Rataste lohisemise vältimise süsteem” neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Rataste lohisemise vältimise süsteem paigaldatakse järgmist tüüpi üksustele:

—

üksused, mis on varustatud iga tüüpi piduriklotsidega, mille maksimaalne keskmine haardetegur on suurem kui 0,12, välja arvatud liitpiduriklotsid;

| — | üksused, mis on varustatud ainult ketaspidurite ja/või liitpiduriklotsidega, mille maksimaalne keskmine haardetegur on suurem kui 0,11.” |
| --- | --- |

—

üksused, mis on varustatud ainult ketaspidurite ja/või liitpiduriklotsidega, mille maksimaalne keskmine haardetegur on suurem kui 0,11.”

| 8) | Punkt 4.2.6.3 „Tagaosa signaaltule kinnitusseadmed” tekst asendatakse järgmisega:
  „Kõigile tagaosa signaali vastu võtma projekteeritud üksustele tuleb üksuse tagaosale paigaldada kaks kahe lambi või valgust tagasipeegeldava märgi paigaldamist võimaldavat seadet E liites sätestatud viisil rööbasteest samale kõrgusele ja kõige rohkem 2 000 mm kõrgusele. Kõnealuste kinnitusseadmete mõõtmed ja vahemaa peavad olema kooskõlas ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2012-04/INT 18. jaanuari 2013. aasta versiooni 1.2 (avaldatud ERA veebisaidil (http://www.era.europa.eu)) peatükiga 1.” |
| --- | --- |

8)

Punkt 4.2.6.3 „Tagaosa signaaltule kinnitusseadmed” tekst asendatakse järgmisega:

„Kõigile tagaosa signaali vastu võtma projekteeritud üksustele tuleb üksuse tagaosale paigaldada kaks kahe lambi või valgust tagasipeegeldava märgi paigaldamist võimaldavat seadet E liites sätestatud viisil rööbasteest samale kõrgusele ja kõige rohkem 2 000 mm kõrgusele. Kõnealuste kinnitusseadmete mõõtmed ja vahemaa peavad olema kooskõlas ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2012-04/INT 18. jaanuari 2013. aasta versiooni 1.2 (avaldatud ERA veebisaidil (http://www.era.europa.eu)) peatükiga 1.”

| 9) | Punkti 4.3.3 „Liides juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga” tabel 7 „Liides juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga” asendatakse järgmisega:






  „Viide käesolevas KTKs | Viide komisjoni otsuses 2012/88/EL
  Lisa A tabeli A2 viide 77 |
| --- | --- | --- |
| 4.2.3.3. a) | rööbastee vooluahelatel põhinevate rongituvastus-süsteemidega ühilduvad veeremi omadused |

9)

Punkti 4.3.3 „Liides juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga” tabel 7 „Liides juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga” asendatakse järgmisega:

„Viide käesolevas KTKs

Viide komisjoni otsuses 2012/88/EL

Lisa A tabeli A2 viide 77

4.2.3.3. a)

rööbastee vooluahelatel põhinevate rongituvastus-süsteemidega ühilduvad veeremi omadused

| — | teljevahed (3.1.2.1, 3.1.2.4, 3.1.2.5 ja 3.1.2.6), |
| --- | --- |

—

teljevahed (3.1.2.1, 3.1.2.4, 3.1.2.5 ja 3.1.2.6),

| — | veeremi teljekoormus (3.1.7.1), |
| --- | --- |

—

veeremi teljekoormus (3.1.7.1),

| — | rataste üldtakistus (3.1.9), |
| --- | --- |

—

rataste üldtakistus (3.1.9),

| — | liitpiduriklotside kasutamine (3.1.6). |
| --- | --- |

—

liitpiduriklotside kasutamine (3.1.6).

| 4.2.3.3. b) | teljeloenduritel põhinevate rongituvastus-süsteemidega ühilduvad veeremi omadused |
| --- | --- |

4.2.3.3. b)

teljeloenduritel põhinevate rongituvastus-süsteemidega ühilduvad veeremi omadused

| — | teljevahed (3.1.2.1, 3.1.2.2, 3.1.2.5 ja 3.1.2.6), |
| --- | --- |

—

teljevahed (3.1.2.1, 3.1.2.2, 3.1.2.5 ja 3.1.2.6),

| — | ratta geomeetria (3.1.3.1–3.1.3.4), |
| --- | --- |

—

ratta geomeetria (3.1.3.1–3.1.3.4),

| — | metalli- ja elektrijuhtidevaba ruum rataste vahel (3.1.3.5), |
| --- | --- |

—

metalli- ja elektrijuhtidevaba ruum rataste vahel (3.1.3.5),

| — | rattamaterjal (3.1.3.6). |
| --- | --- |

—

rattamaterjal (3.1.3.6).

| 4.2.3.3. c) | silmusahelal põhinevate rongituvastus-süsteemidega ühilduvad veeremi omadused |
| --- | --- |

4.2.3.3. c)

silmusahelal põhinevate rongituvastus-süsteemidega ühilduvad veeremi omadused

| — | veeremi metallkonstruktsioon (3.1.7.2).” |
| --- | --- |

—

veeremi metallkonstruktsioon (3.1.7.2).”

| 10) | Punkti 4.4 „Kasutuseeskirjad” kolmanda lõigu esimene taane asendatakse järgmisega:






  „— | tavarežiimil kasutamise kirjeldus, mis hõlmab üksuse kasutusomadusi ja -piiranguid (näiteks veeremi rööpmelaius, maksimaalne projekteeritud kiirus, teljekoormused, pidurdustõhusus, ühilduvus rongituvastussüsteemidega, lubatud keskkonnatingimused).” |
| --- | --- | --- |

10)

Punkti 4.4 „Kasutuseeskirjad” kolmanda lõigu esimene taane asendatakse järgmisega:

„—

tavarežiimil kasutamise kirjeldus, mis hõlmab üksuse kasutusomadusi ja -piiranguid (näiteks veeremi rööpmelaius, maksimaalne projekteeritud kiirus, teljekoormused, pidurdustõhusus, ühilduvus rongituvastussüsteemidega, lubatud keskkonnatingimused).”

| 11) | Punkti 4.7 „Tervishoiu- ja ohutustingimused” esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Üksuste käitamiseks ja hooldamiseks vajalike töötajate tervishoiu ja ohutuse tingimused on hõlmatud oluliste nõuetega 1.1.5, 1.3.1, 1.3.2, 2.5.1 ja 2.6.1, mis on sätestatud direktiivi 2008/57/EÜ III lisas”. |
| --- | --- |

11)

Punkti 4.7 „Tervishoiu- ja ohutustingimused” esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Üksuste käitamiseks ja hooldamiseks vajalike töötajate tervishoiu ja ohutuse tingimused on hõlmatud oluliste nõuetega 1.1.5, 1.3.1, 1.3.2, 2.5.1 ja 2.6.1, mis on sätestatud direktiivi 2008/57/EÜ III lisas”.

| 12) | Punkti 4.8 „Tehnilisse dokumentatsiooni kantavad parameetrid” muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „4.8.   Tehnilisse dokumentatsiooni ja lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registrisse kantavad parameetrid”; |
| --- | --- | --- |

12)

Punkti 4.8 „Tehnilisse dokumentatsiooni kantavad parameetrid” muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„4.8.   Tehnilisse dokumentatsiooni ja lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registrisse kantavad parameetrid”;

| b) | 18. taane asendatakse järgmisega:






  „— | piduriosade soojuskoormus väljendatuna kiiruse, teljekoormuse, kalde ja pidurdusmaa alusel”; |
| --- | --- | --- |

b)

18. taane asendatakse järgmisega:

„—

piduriosade soojuskoormus väljendatuna kiiruse, teljekoormuse, kalde ja pidurdusmaa alusel”;

| c) | lõppu lisatakse järgmine teine lõik:
  „Veeremi andmed, mis tuleb kanda lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registrisse, on sätestatud komisjoni 4. oktoobri 2011. aasta rakendusotsuses 2011/665/EL lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registri kohta (1). |
| --- | --- |

c)

lõppu lisatakse järgmine teine lõik:

„Veeremi andmed, mis tuleb kanda lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registrisse, on sätestatud komisjoni 4. oktoobri 2011. aasta rakendusotsuses 2011/665/EL lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registri kohta (1).

| 13) | Punkti 6.1.2.1 „Käiguosa” esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Käiguosa vastavustõendamine on sätestatud ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2013/01/INT 11. veebruari 2013. aasta versiooni 1.0 (avaldatud ERA veebisaidil (http://www.era.europa.eu)) 2. peatükis.” |
| --- | --- |

13)

Punkti 6.1.2.1 „Käiguosa” esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Käiguosa vastavustõendamine on sätestatud ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2013/01/INT 11. veebruari 2013. aasta versiooni 1.0 (avaldatud ERA veebisaidil (http://www.era.europa.eu)) 2. peatükis.”

| 14) | Punkti 6.1.2.3 „Ratas” alapunkti b teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Tootmisetapis kohaldatakse vastavustõendamise menetlust, millega tagatakse, et ükski defekt, mis tuleneb ratta mehaaniliste omaduste mis tahes muutustest, ei kahjusta ohutust. Kontrollitakse ratta materjali tõmbetugevust, rummu tugevust, purunemissitkust (ainult veerepinnal pidurdatavate rataste puhul), löögikindlust, materjali omadusi ja materjali puhtust. Vastavustõendamisel määratakse kindlaks, kuidas toimub iga kontrollitava omaduse puhul partiist proovide valimine.” |
| --- | --- |

14)

Punkti 6.1.2.3 „Ratas” alapunkti b teine lõik asendatakse järgmisega:

„Tootmisetapis kohaldatakse vastavustõendamise menetlust, millega tagatakse, et ükski defekt, mis tuleneb ratta mehaaniliste omaduste mis tahes muutustest, ei kahjusta ohutust. Kontrollitakse ratta materjali tõmbetugevust, rummu tugevust, purunemissitkust (ainult veerepinnal pidurdatavate rataste puhul), löögikindlust, materjali omadusi ja materjali puhtust. Vastavustõendamisel määratakse kindlaks, kuidas toimub iga kontrollitava omaduse puhul partiist proovide valimine.”

| 15) | Punkti 6.1.2.4 „Telg” tekst asendakse järgmisega:
  „Lisaks eespool nimetatud koostenõuetele põhineb telje mehaanilise takistuse ja väsimise omaduste vastavustõendamine standardi EN13103:2009 + A2:2012 punktidel 4, 5 ja 6.
  Lubatud pinge otsustuskriteeriumid on esitatud standardi EN13103:2009 + A2:2012 punktis 7. Tootmisetapis kohaldatakse vastavustõendamise menetlust, millega tagatakse, et ükski defekt, mis tuleneb telje mehaaniliste omaduste mis tahes muutustest, ei kahjusta ohutust. Kontrollitakse teljematerjali tõmbetugevust, löögikindlust, pinna terviklikkust, materjali omadusi ja materjali puhtust. Vastavustõendamisel määratakse kindlaks, kuidas toimub iga kontrollitava omaduse puhul partiist proovide valimine.” |
| --- | --- |

15)

Punkti 6.1.2.4 „Telg” tekst asendakse järgmisega:

„Lisaks eespool nimetatud koostenõuetele põhineb telje mehaanilise takistuse ja väsimise omaduste vastavustõendamine standardi EN13103:2009 + A2:2012 punktidel 4, 5 ja 6.

Lubatud pinge otsustuskriteeriumid on esitatud standardi EN13103:2009 + A2:2012 punktis 7. Tootmisetapis kohaldatakse vastavustõendamise menetlust, millega tagatakse, et ükski defekt, mis tuleneb telje mehaaniliste omaduste mis tahes muutustest, ei kahjusta ohutust. Kontrollitakse teljematerjali tõmbetugevust, löögikindlust, pinna terviklikkust, materjali omadusi ja materjali puhtust. Vastavustõendamisel määratakse kindlaks, kuidas toimub iga kontrollitava omaduse puhul partiist proovide valimine.”

| 16) | Punkti 6.2.2.3 „Dünaamiline käitumine sõidu ajal” neljas lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui nõutakse rööbasteel katsetamist tavapärase mõõtemeetodi abil, siis hinnatakse üksust ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2013/01/INT 11. veebruari 2013. aasta versiooni 1.0 (avaldatud ERA veebisaidil (http://www.era.europa.eu)) punktides 1.2 ja 1.3 sätestatud piirnormide alusel.” |
| --- | --- |

16)

Punkti 6.2.2.3 „Dünaamiline käitumine sõidu ajal” neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Kui nõutakse rööbasteel katsetamist tavapärase mõõtemeetodi abil, siis hinnatakse üksust ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2013/01/INT 11. veebruari 2013. aasta versiooni 1.0 (avaldatud ERA veebisaidil (http://www.era.europa.eu)) punktides 1.2 ja 1.3 sätestatud piirnormide alusel.”

| 17) | Punkti 6.2.2.5 „Käiguosa rattapaaride käsitsi vahetamiseks” lõigu „1 435 mm ja 1 668 mm rööpmelaiuste vahel vahetamine” tekst asendatakse järgmisega:
  „Punktis 4.2.3.6.7 sätestatud nõuetele vastavaks peetakse järgmistel Rahvusvahelise Raudteeliidu (UIC) andmelehe 430–1:2012 joonistel kirjeldatud tehnilisi lahendusi:






  — | teljeüksuste puhul andmelehe UIC 430–1:2012 B.4 lisa joonised 9 ja 10 ning H lisa joonis 18; |
| --- | --- | --- |

17)

Punkti 6.2.2.5 „Käiguosa rattapaaride käsitsi vahetamiseks” lõigu „1 435 mm ja 1 668 mm rööpmelaiuste vahel vahetamine” tekst asendatakse järgmisega:

„Punktis 4.2.3.6.7 sätestatud nõuetele vastavaks peetakse järgmistel Rahvusvahelise Raudteeliidu (UIC) andmelehe 430–1:2012 joonistel kirjeldatud tehnilisi lahendusi:

—

teljeüksuste puhul andmelehe UIC 430–1:2012 B.4 lisa joonised 9 ja 10 ning H lisa joonis 18;

| — | pöördvankriüksuste puhul andmelehe UIC 430–1:2012 H lisa joonis 18.” |
| --- | --- |

—

pöördvankriüksuste puhul andmelehe UIC 430–1:2012 H lisa joonis 18.”

| 18) | Punkti 6.3 pealkiri sõnastatakse järgmiselt „EÜ deklaratsioonita koostalitluskomponentidele vastavaid komponente sisaldav allsüsteem” ja selle esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Teavitatud asutus võib anda allsüsteemile EÜ vastavustõendamise sertifikaadi ka juhul, kui ühel või mitmel kõnealuse allsüsteemi koostalitluskomponendile vastaval komponendil ei ole asjakohast EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni kooskõlas käesoleva KTKga (sertifitseerimata koostalitluskomponendid), kui komponent toodeti enne käesoleva KTK jõustumist ja komponendi tüüpi






  — | on kasutatud juba heaks kiidetud allsüsteemis ja |
| --- | --- | --- |

18)

Punkti 6.3 pealkiri sõnastatakse järgmiselt „EÜ deklaratsioonita koostalitluskomponentidele vastavaid komponente sisaldav allsüsteem” ja selle esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Teavitatud asutus võib anda allsüsteemile EÜ vastavustõendamise sertifikaadi ka juhul, kui ühel või mitmel kõnealuse allsüsteemi koostalitluskomponendile vastaval komponendil ei ole asjakohast EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni kooskõlas käesoleva KTKga (sertifitseerimata koostalitluskomponendid), kui komponent toodeti enne käesoleva KTK jõustumist ja komponendi tüüpi

—

on kasutatud juba heaks kiidetud allsüsteemis ja

| — | see on enne käesoleva KTK jõustumist võetud kasutusele vähemalt ühes liikmesriigis.” |
| --- | --- |

—

see on enne käesoleva KTK jõustumist võetud kasutusele vähemalt ühes liikmesriigis.”

| 19) | Punkti 6.5 „EÜ vastavusdeklaratsiooniga komponendid” alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | järgmiste koostalitluskomponentide EÜ vastavussertifikaadid, EÜ tüübihindamistõendid ja EÜ projektihindamistõendid jäävad käesoleva KTK alusel kehtima kuni nende aegumiseni:






  — | rattapaar, |
| --- | --- | --- | --- |

19)

Punkti 6.5 „EÜ vastavusdeklaratsiooniga komponendid” alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

järgmiste koostalitluskomponentide EÜ vastavussertifikaadid, EÜ tüübihindamistõendid ja EÜ projektihindamistõendid jäävad käesoleva KTK alusel kehtima kuni nende aegumiseni:

—

rattapaar,

| — | ratas, |
| --- | --- |

—

ratas,

| — | telg.” |
| --- | --- |

—

telg.”

| 20) | B liide „Dünaamilist käitumist sõidu ajal käsitlevad erimenetlused” asendatakse järgmisega:

  „B liide
  Ei kasutata” |
| --- | --- |

20)

B liide „Dünaamilist käitumist sõidu ajal käsitlevad erimenetlused” asendatakse järgmisega:

„B liide

Ei kasutata”

| 21) | C liidet „Täiendavad valikulised tingimused” muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 1 „Käsitsihaakimise süsteem” esimest lõiku muudetakse järgmiselt:






  i) | viies taane asendatakse järgmisega:






  „— | veokonksu vaba ruum on kooskõlas ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2012-04/INT 18. jaanuari 2013. aasta versiooni 1.2 (avaldatud agentuuri veebisaidil (http://www.era.europa.eu)) 2. peatükiga;” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

21)

C liidet „Täiendavad valikulised tingimused” muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 1 „Käsitsihaakimise süsteem” esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

i)

viies taane asendatakse järgmisega:

„—

veokonksu vaba ruum on kooskõlas ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2012-04/INT 18. jaanuari 2013. aasta versiooni 1.2 (avaldatud agentuuri veebisaidil (http://www.era.europa.eu)) 2. peatükiga;”

| ii) | üheksas taane asendatakse järgmisega:






  „— | rongikoostajate tegutsemisruum on kooskõlas ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2012-04/INT 18. jaanuari 2013. aasta versiooni 1.2 (avaldatud agentuuri veebisaidil (http://www.era.europa.eu)) 3. peatükiga;” |
| --- | --- | --- |

ii)

üheksas taane asendatakse järgmisega:

„—

rongikoostajate tegutsemisruum on kooskõlas ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2012-04/INT 18. jaanuari 2013. aasta versiooni 1.2 (avaldatud agentuuri veebisaidil (http://www.era.europa.eu)) 3. peatükiga;”

| b) | punkti 2 „UIC astmed ja käsipuud” tekst asendatakse järgmisega:
  „Üksus on varustatud astmete ja käsipuudega kooskõlas ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2012-04/INT 18. jaanuari 2013. aasta versiooni 1.2 (avaldatud agentuuri veebisaidil (http://www.era.europa.eu)) 4. peatükiga.”; |
| --- | --- |

b)

punkti 2 „UIC astmed ja käsipuud” tekst asendatakse järgmisega:

„Üksus on varustatud astmete ja käsipuudega kooskõlas ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2012-04/INT 18. jaanuari 2013. aasta versiooni 1.2 (avaldatud agentuuri veebisaidil (http://www.era.europa.eu)) 4. peatükiga.”;

| c) | tabel C.3 „Pidurdusrežiimide G ja P minimaalne pidurdustõhusus” asendatakse järgmisega:












  Pidurdusrežiim | Juhtimisseadmed | Üksuse tüüp | Laadung | Nõue sõidukiirusel 100 km/h | Nõue sõidukiirusel 120 km/h |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksimaalne pidurdusmaa | Minimaalne pidurdusmaa | Maksimaalne pidurdusmaa | Minimaalne pidurdusmaa |
| Pidurdusrežiim P | Ümberlülitus (11) | S1 (4) | Tühi | Smax = 700 m
  λmin = 65 %
  amin = 0,60 m/s2 | Smin = 390 m
  λmax = 125 %, (130 %) (2)

  amax = 1,15 m/s2 | Smax = 700 m
  λmin = 100 %
  amin = 0,88 m/s2 | Smin = 580 m
  λmax = 125 %, (130 %) (2)

  amax = 1,08 m/s2 |
| Vahepealne | Smax = 810 m
  λmin = 55 %
  amin = 0,51 m/s2 | Smin = 390 m
  λmax = 125 %
  amax = 1,15 m/s2 | |
| Laadungiga | Smax = 700 m
  λmin = 65 %
  amin = 0,60 m/s2 | Smin = Max [(S = 480 m, λmax = 100 %, amax = 0,91 m/s2) (S, mis saavutatakse keskmise aeglustusjõuga 16,5 kN telje kohta)] (7) | |
| Muutuva koormuse režiimi ümberlülitusseade (12) | SS, S2 | Tühi | Smax = 480 m
  λmin = 100 % (3)

  amin = 0,91 m/s2
   (3) | Smin = 390 m
  λmax = 125 %, (130 %) (2)

  amax = 1,15 m/s2 | Smax = 700 m
  λmin = 100 %
  amin = 0,88 m/s2 | Smin = 580 m
  λmax = 125 %, (130 %) (2)

  amax = 1,08 m/s2 |
| S2 (5) | Laadungiga | Smax = 700 m
  λmin = 65 %
  amin = 0,60 m/s2 | Smin = Max [(S = 480 m, λmax = 100 %, amax = 0,91 m/s2) (S, mis saavutatakse keskmise aeglustusjõuga 16,5 kN telje kohta)] (8) | |
| SS (6) | Laadungiga
  (18t telje kohta piduriklotside puhul) | | Smax
   (10) = Max [S = 700 m, λmax = 100 %,
  amax = 0,88 m/s2) (S, mis saavutatakse keskmise aeglustusjõuga 16 kN telje kohta)] (9) |
| „Pidurdusrežiim G | | Positsioonis G olevate üksuste pidurdustõhusust eraldi ei hinnata. Üksuse pidurdusjõud positsioonis G võrdub pidurdusjõuga positsioonis P (vt standard UIC 544–1:2013) | |

c)

tabel C.3 „Pidurdusrežiimide G ja P minimaalne pidurdustõhusus” asendatakse järgmisega:

Pidurdusrežiim

Juhtimisseadmed

Üksuse tüüp

Laadung

Nõue sõidukiirusel 100 km/h

Nõue sõidukiirusel 120 km/h

Maksimaalne pidurdusmaa

Minimaalne pidurdusmaa

Maksimaalne pidurdusmaa

Minimaalne pidurdusmaa

Pidurdusrežiim P

Ümberlülitus (11)

11

S1 (4)

4

Tühi

Smax = 700 m

max

λmin = 65 %

min

amin = 0,60 m/s2

min

2

Smin = 390 m

min

λmax = 125 %, (130 %) (2)

max

2

amax = 1,15 m/s2

max

2

Smax = 700 m

max

λmin = 100 %

min

amin = 0,88 m/s2

min

2

Smin = 580 m

min

λmax = 125 %, (130 %) (2)

max

2

amax = 1,08 m/s2

max

2

Vahepealne

Smax = 810 m

max

λmin = 55 %

min

amin = 0,51 m/s2

min

2

Smin = 390 m

min

λmax = 125 %

max

amax = 1,15 m/s2

max

2

Laadungiga

Smax = 700 m

max

λmin = 65 %

min

amin = 0,60 m/s2

min

2

Smin = Max [(S = 480 m, λmax = 100 %, amax = 0,91 m/s2) (S, mis saavutatakse keskmise aeglustusjõuga 16,5 kN telje kohta)] (7)

min

max

max

2

7

Muutuva koormuse režiimi ümberlülitusseade (12)

12

SS, S2

Tühi

Smax = 480 m

max

λmin = 100 % (3)

min

3

amin = 0,91 m/s2
   (3)

min

2

3

Smin = 390 m

min

λmax = 125 %, (130 %) (2)

max

2

amax = 1,15 m/s2

max

2

Smax = 700 m

max

λmin = 100 %

min

amin = 0,88 m/s2

min

2

Smin = 580 m

min

λmax = 125 %, (130 %) (2)

max

2

amax = 1,08 m/s2

max

2

S2 (5)

5

Laadungiga

Smax = 700 m

max

λmin = 65 %

min

amin = 0,60 m/s2

min

2

Smin = Max [(S = 480 m, λmax = 100 %, amax = 0,91 m/s2) (S, mis saavutatakse keskmise aeglustusjõuga 16,5 kN telje kohta)] (8)

min

max

max

2

8

SS (6)

6

Laadungiga

(18t telje kohta piduriklotside puhul)

Smax
   (10) = Max [S = 700 m, λmax = 100 %,

max

10

max

amax = 0,88 m/s2) (S, mis saavutatakse keskmise aeglustusjõuga 16 kN telje kohta)] (9)

max

2

9

„Pidurdusrežiim G

Positsioonis G olevate üksuste pidurdustõhusust eraldi ei hinnata. Üksuse pidurdusjõud positsioonis G võrdub pidurdusjõuga positsioonis P (vt standard UIC 544–1:2013)

| (22) | D liidet „Käesolevas KTKs viidatud standardid või normatiivdokumendid” muudetakse järgmiselt.






  a) | Esimese tabeli veeru „Viited kohustuslikule standardile” 17. real asendatakse tekst „Käesoleva KTK B liites nimetatud standardi prEN 16235 sisu” järgmisega:
  „ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2013/01/INT 11. veebruari 2013. aasta versioon 1.0, mis on avaldatud agentuuri veebisaidil (http://www.era.europa.eu)”. |
| --- | --- | --- |

(22)

D liidet „Käesolevas KTKs viidatud standardid või normatiivdokumendid” muudetakse järgmiselt.

a)

Esimese tabeli veeru „Viited kohustuslikule standardile” 17. real asendatakse tekst „Käesoleva KTK B liites nimetatud standardi prEN 16235 sisu” järgmisega:

„ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2013/01/INT 11. veebruari 2013. aasta versioon 1.0, mis on avaldatud agentuuri veebisaidil (http://www.era.europa.eu)”.

| b) | Esimese tabeli veeru „Viited kohustuslikule standardile” 20. real asendatakse tekst „Käesoleva KTK B liites nimetatud standardi prEN 16235 sisu” järgmisega:
  „ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2013/01/INT 11. veebruari 2013. aasta versioon 1.0, mis on avaldatud agentuuri veebisaidil (http://www.era.europa.eu)”. |
| --- | --- |

b)

Esimese tabeli veeru „Viited kohustuslikule standardile” 20. real asendatakse tekst „Käesoleva KTK B liites nimetatud standardi prEN 16235 sisu” järgmisega:

„ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2013/01/INT 11. veebruari 2013. aasta versioon 1.0, mis on avaldatud agentuuri veebisaidil (http://www.era.europa.eu)”.

| c) | Esimese tabeli veeru „Viited kohustuslikule standardile” 28. real asendatakse tekst „EN 13103:2009 + A1:2010” järgmisega:
  „EN13103:2009 + A2:2012”. |
| --- | --- |

c)

Esimese tabeli veeru „Viited kohustuslikule standardile” 28. real asendatakse tekst „EN 13103:2009 + A1:2010” järgmisega:

„EN13103:2009 + A2:2012”.

| d) | Esimese tabeli veeru „Viited kohustuslikule standardile” 32. real asendatakse tekst „UIC 430–1:2006” järgmisega:
  „UIC 430–1:2012”. |
| --- | --- |

d)

Esimese tabeli veeru „Viited kohustuslikule standardile” 32. real asendatakse tekst „UIC 430–1:2006” järgmisega:

„UIC 430–1:2012”.

| e) | Esimese tabeli tulbas „Viited kohustuslikule standardile” asendatakse 35. real olev tekst „UIC 544–1:2012” järgmisega:
  „UIC 544–1:2013”. |
| --- | --- |

e)

Esimese tabeli tulbas „Viited kohustuslikule standardile” asendatakse 35. real olev tekst „UIC 544–1:2012” järgmisega:

„UIC 544–1:2013”.

| f) | Esimese tabeli veeru „Viited kohustuslikule standardile” viimasel real asendatakse tekst „ERA 4. juuni 2012. aasta tehniline dokument ERA/TD/2012-04/INT, versioon 1.0” järgmisega:
  „ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2012-04/INT 18. jaanuari 2013. aasta versioon 1.2, mis on avaldatud agentuuri veebisaidil (http://www.era.europa.eu)”. |
| --- | --- |

f)

Esimese tabeli veeru „Viited kohustuslikule standardile” viimasel real asendatakse tekst „ERA 4. juuni 2012. aasta tehniline dokument ERA/TD/2012-04/INT, versioon 1.0” järgmisega:

„ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2012-04/INT 18. jaanuari 2013. aasta versioon 1.2, mis on avaldatud agentuuri veebisaidil (http://www.era.europa.eu)”.

| g) | Teise tabeli veeru „Standard/UIC andmeleht” 4. real asendatakse tekst „ERA 4. juuni 2012. aasta tehniline dokument ERA/TD/2012-04/INT, versioon 1.0” järgmisega:
  „ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2012-04/INT 18. jaanuari 2013. aasta versioon 1.2, mis on avaldatud agentuuri veebisaidil (http://www.era.europa.eu)”. |
| --- | --- |

g)

Teise tabeli veeru „Standard/UIC andmeleht” 4. real asendatakse tekst „ERA 4. juuni 2012. aasta tehniline dokument ERA/TD/2012-04/INT, versioon 1.0” järgmisega:

„ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2012-04/INT 18. jaanuari 2013. aasta versioon 1.2, mis on avaldatud agentuuri veebisaidil (http://www.era.europa.eu)”.

| h) | Teise tabeli veeru „Standard/UIC andmeleht” 6. real asendatakse tekst „ERA 4. juuni 2012. aasta tehniline dokument ERA/TD/2012-04/INT, versioon 1.0” järgmisega:
  „ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2012-04/INT 18. jaanuari 2013. aasta versioon 1.2, mis on avaldatud agentuuri veebisaidil (http://www.era.europa.eu)”. |
| --- | --- |

h)

Teise tabeli veeru „Standard/UIC andmeleht” 6. real asendatakse tekst „ERA 4. juuni 2012. aasta tehniline dokument ERA/TD/2012-04/INT, versioon 1.0” järgmisega:

„ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2012-04/INT 18. jaanuari 2013. aasta versioon 1.2, mis on avaldatud agentuuri veebisaidil (http://www.era.europa.eu)”.

---

(1)  ELT L 264, 8.10.2011, lk 32.”

1

(2)  Ainult kaheetapilise koormuspiduri (ümberlülitus) ja P10- (10 ‰ fosforisisaldusega malmist piduriklotsid) või LL-piduriklotside puhul.

2

(3)  Formula, kus Te = 2 s. Kaugus arvutatakse standardi EN 14531-1:2005 punkti 5.11 kohaselt.

3

(4)  Üksus S1 on tühja/koormatud seadmega üksus. Maksimaalne koormus telje kohta on 22,5 t.

4

(5)  Üksus S2 on muutuva koormuse režiimi ümberlülitusseadmega üksus. Maksimaalne koormus telje kohta on 22,5 t.

5

(6)  Üksusel SS peab olema muutuva koormuse režiimi ümberlülitusseade. Maksimaalne koormus telje kohta on 22,5 t.

6

(7)  Maksimaalne lubatud keskmine aeglustusjõud (sõidukiirusel 100 km/h) on Formula. See väärtus on saadud maksimaalsest pidurdusenergiast, mis on pidurdamise ajal lubatud sulgurpidurdamisega rattale, mille uus nimiläbimõõt jääb vahemikku [920 mm; 1 000 mm] (pidurdusmass on piiratud 18 tonnile telje kohta).

7

(8)  Maksimaalne lubatud keskmine aeglustusjõud (sõidukiirusel 100 km/h) on Formula. See väärtus on saadud maksimaalsest pidurdusenergiast, mis on pidurdamise ajal lubatud sulgurpidurdamisega rattale, mille uus nimiläbimõõt jääb vahemikku [920 mm; 1 000 mm] (pidurdusmass on piiratud 18 tonnile telje kohta). Üldjuhul on V max = 100 km/h üksus, millele on paigaldatud muutuva režiimi ümberlülitusseade, projekteeritud saavutama λ = 100 % kuni 14,5 t/telg puhul.

8

(9)  Maksimaalne lubatud keskmine aeglustusjõud (sõidukiirusel 120 km/h) on Formula. See väärtus on saadud maksimaalsest pidurdusenergiast, mis on pidurdamise ajal lubatud sulgurpidurdamisega rattale, mille uus nimiläbimõõt jääb vahemikku [920 mm; 1 000 mm] (pidurdusmass on piiratud 18 tonnile). Mass telje kohta on piiratud näitajale 20 t/telg ja vastav λ on 90 %. Kui nõutav on λ > 100 % ja mass/telg > 18 t, siis tuleb kaaluda muud tüüpi piduri kasutamist.

9

(10)  λ ei tohi ületada 125 %, kui pidurdamine toimub ainult ratastel (piduriklotsid), maksimaalne lubatud keskmine aeglustusjõud on 16 kN/telg (sõidukiirusel 120 km/h).

10

(11)  Ümberlülitamine kooskõlas standardiga EN 15624:2008 + A1:2010.

11

(12)  Muutuva koormuse režiimi ümberlülitusseade kooskõlas standardiga EN 15611:2008 + A1:2010 koos muutuva koormuse muutmist tuvastava seadmega kooskõlas standardiga EN 15625:2008 + A1:2010.”

12

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/29

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1237/2013,

2. detsember 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. detsember 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 49,2 |
| MA | 50,7 |
| TR | 86,5 |
| ZZ | 62,1 |
| 0707 00 05 | AL | 47,7 |
| EG | 200,0 |
| MA | 158,2 |
| TR | 92,5 |
| ZZ | 124,6 |
| 0709 91 00 | EG | 200,0 |
| ZZ | 200,0 |
| 0709 93 10 | MA | 134,5 |
| TR | 158,8 |
| ZZ | 146,7 |
| 0805 20 10 | AU | 135,8 |
| MA | 62,5 |
| PE | 131,0 |
| TR | 100,8 |
| ZA | 150,1 |
| ZZ | 116,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 59,5 |
| PE | 74,3 |
| SZ | 43,6 |
| TR | 68,9 |
| UY | 92,4 |
| ZZ | 67,7 |
| 0805 50 10 | TR | 82,8 |
| ZZ | 82,8 |
| 0808 10 80 | AU | 125,0 |
| BA | 45,7 |
| MK | 41,5 |
| US | 152,0 |
| ZA | 93,4 |
| ZZ | 91,5 |
| 0808 30 90 | TR | 112,1 |
| ZZ | 112,1 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

49,2

MA

50,7

TR

86,5

ZZ

62,1

0707 00 05

AL

47,7

EG

200,0

MA

158,2

TR

92,5

ZZ

124,6

0709 91 00

EG

200,0

ZZ

200,0

0709 93 10

MA

134,5

TR

158,8

ZZ

146,7

0805 20 10

AU

135,8

MA

62,5

PE

131,0

TR

100,8

ZA

150,1

ZZ

116,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

59,5

PE

74,3

SZ

43,6

TR

68,9

UY

92,4

ZZ

67,7

0805 50 10

TR

82,8

ZZ

82,8

0808 10 80

AU

125,0

BA

45,7

MK

41,5

US

152,0

ZA

93,4

ZZ

91,5

0808 30 90

TR

112,1

ZZ

112,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/31

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

19. november 2013,

millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta

(2013/703/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Portugali taotluse alusel andis nõukogu 17. mail 2011 Portugalile finantsabi nõukogu rakendusotsusega 2011/344/EL, (2) et toetada jõulist majandus- ja finantsreformide programmi (edaspidi „programm”), mille eesmärk on taastada usaldus, võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Portugali, euroala ja liidu finantsstabiilsus. |
| --- | --- |

(1)

Portugali taotluse alusel andis nõukogu 17. mail 2011 Portugalile finantsabi nõukogu rakendusotsusega 2011/344/EL, (2) et toetada jõulist majandus- ja finantsreformide programmi (edaspidi „programm”), mille eesmärk on taastada usaldus, võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Portugali, euroala ja liidu finantsstabiilsus.

| (2) | Kooskõlas rakendusotsuse 2011/344/EL artikli 3 lõikega 10 vaatas komisjon 16. septembrist kuni 3. oktoobrini 2013 koos Rahvusvahelise Valuutafondi ja Euroopa Keskpangaga konsulteerides kaheksandat ja üheksandat korda läbi edusammud, mida Portugali ametiasutused on programmi raames kokkulepitud meetmete rakendamisel saavutanud. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas rakendusotsuse 2011/344/EL artikli 3 lõikega 10 vaatas komisjon 16. septembrist kuni 3. oktoobrini 2013 koos Rahvusvahelise Valuutafondi ja Euroopa Keskpangaga konsulteerides kaheksandat ja üheksandat korda läbi edusammud, mida Portugali ametiasutused on programmi raames kokkulepitud meetmete rakendamisel saavutanud.

| (3) | Sisemajanduse koguprodukti (SKP) kvartaalne reaalkasv muutus käesoleva aasta teises kvartalis taas positiivseks ja lühikest perioodi käsitlevad näitajad osutavad sellele, et majandus on langusest tasapisi väljumas. Käesoleval aastal peaks reaalne SKP vähema 1,8 %, kuid 2014. aastal peaks see suurenema 0,8 % ja 2015. aastal 1,5 %. Pinged tööturul peaksid mõnevõrra leevenema, kuid prognoosi kohaselt saavutab töötuse määr tuleval aastal 17,7 % taseme ja hakkab alles seejärel järk-järgult vähenema. Makromajanduslikud väljavaated on väga ebakindlad, kuna 2014. ja 2015. aastal oodatav majanduse jätkusuutlik elavnemine sõltub kaubanduse ja finantsturgude positiivsest arengust, mis on jätkuvalt habras. |
| --- | --- |

(3)

Sisemajanduse koguprodukti (SKP) kvartaalne reaalkasv muutus käesoleva aasta teises kvartalis taas positiivseks ja lühikest perioodi käsitlevad näitajad osutavad sellele, et majandus on langusest tasapisi väljumas. Käesoleval aastal peaks reaalne SKP vähema 1,8 %, kuid 2014. aastal peaks see suurenema 0,8 % ja 2015. aastal 1,5 %. Pinged tööturul peaksid mõnevõrra leevenema, kuid prognoosi kohaselt saavutab töötuse määr tuleval aastal 17,7 % taseme ja hakkab alles seejärel järk-järgult vähenema. Makromajanduslikud väljavaated on väga ebakindlad, kuna 2014. ja 2015. aastal oodatav majanduse jätkusuutlik elavnemine sõltub kaubanduse ja finantsturgude positiivsest arengust, mis on jätkuvalt habras.

| (4) | 2013. aasta augustiks vähenes valitsemissektori eelarve puudujääk 0,6 protsendipunkti SKPst (ilma erakorralisi tegureid arvesse võtmata) võrreldes sama ajavahemikuga eelmisel aastal. Eelarve täitmist toetab maksutulu hea laekumine ja enamiku kulukirjete range kasutamine. Siiski on märgata ka teatavat kõrvalekaldumist Portugali ametiasutuste poolt programmi raames kokkulepitud meetmete rakendamisel saavutatud edusammude seitsmenda läbivaatamise (edaspidi „seitsmes läbivaatamine”) aruandes esitatud eelarveprognoosist. Need kõrvalekalded hõlmavad puudujääke seoses liidu rahaliste vahendite kasutusotstarbe läbivaatamisega ja sadamate käitamise kontsessioonide müügi edasilükkamist. Lisaks avaldavad mõju sellised tegurid nagu prognoositust suuremad maksed liidu eelarvesse, teatavate maksuväliste tulude alalaekumine, Portugali riigipanga investeeringuportfelli Kreeka võlakirjadelt saadud dividendide ülekandmine Kreekale, oodatust madalamad sotsiaalmaksed avalike teenistujate pensioniskeemi ning prognoositust suuremad palga- ja vahetarbimise kulud. Kui esialgsed eelarveassigneeringud (0,3 % SKPst) on ära kasutatud, prognoositakse kõrvalekallete netomõju tulemusena 2013. aasta eelarvepuudujäägi suurenemist 0,5 % SKPst. Eelarvepuudujääki suurendas ka BANIF-panka (Banco Internacional de Funchal, SA) tehtud kapitalisüst mahus 0,4 % SKPst, kuid seda ei peaks käesoleva programmi raames arvesse võtma. |
| --- | --- |

(4)

2013. aasta augustiks vähenes valitsemissektori eelarve puudujääk 0,6 protsendipunkti SKPst (ilma erakorralisi tegureid arvesse võtmata) võrreldes sama ajavahemikuga eelmisel aastal. Eelarve täitmist toetab maksutulu hea laekumine ja enamiku kulukirjete range kasutamine. Siiski on märgata ka teatavat kõrvalekaldumist Portugali ametiasutuste poolt programmi raames kokkulepitud meetmete rakendamisel saavutatud edusammude seitsmenda läbivaatamise (edaspidi „seitsmes läbivaatamine”) aruandes esitatud eelarveprognoosist. Need kõrvalekalded hõlmavad puudujääke seoses liidu rahaliste vahendite kasutusotstarbe läbivaatamisega ja sadamate käitamise kontsessioonide müügi edasilükkamist. Lisaks avaldavad mõju sellised tegurid nagu prognoositust suuremad maksed liidu eelarvesse, teatavate maksuväliste tulude alalaekumine, Portugali riigipanga investeeringuportfelli Kreeka võlakirjadelt saadud dividendide ülekandmine Kreekale, oodatust madalamad sotsiaalmaksed avalike teenistujate pensioniskeemi ning prognoositust suuremad palga- ja vahetarbimise kulud. Kui esialgsed eelarveassigneeringud (0,3 % SKPst) on ära kasutatud, prognoositakse kõrvalekallete netomõju tulemusena 2013. aasta eelarvepuudujäägi suurenemist 0,5 % SKPst. Eelarvepuudujääki suurendas ka BANIF-panka (Banco Internacional de Funchal, SA) tehtud kapitalisüst mahus 0,4 % SKPst, kuid seda ei peaks käesoleva programmi raames arvesse võtma.

| (5) | Valitsus on võtnud parandusmeetmeid puudujäägi vähendamiseks 5,5 protsendini SKPst vastavalt programmi eesmärgile, eelkõige vähendades investeeringuteks ettenähtud summasid ja tõhustades kontrolli valdkondlike ministeeriumide vahetarbimise üle (0,1 % SKPst). Valitsus käivitas ka ühekordse maksuvõlgade ja tasumata sotsiaalkindlustusmaksete sissenõudmise kava, mille abil kavatsetakse sisse nõuda võlgu ligikaudu 0,4 % ulatuses SKPst. Lisaks karmistati karistusi maksueeskirjade kuritegeliku rikkumise eest. |
| --- | --- |

(5)

Valitsus on võtnud parandusmeetmeid puudujäägi vähendamiseks 5,5 protsendini SKPst vastavalt programmi eesmärgile, eelkõige vähendades investeeringuteks ettenähtud summasid ja tõhustades kontrolli valdkondlike ministeeriumide vahetarbimise üle (0,1 % SKPst). Valitsus käivitas ka ühekordse maksuvõlgade ja tasumata sotsiaalkindlustusmaksete sissenõudmise kava, mille abil kavatsetakse sisse nõuda võlgu ligikaudu 0,4 % ulatuses SKPst. Lisaks karmistati karistusi maksueeskirjade kuritegeliku rikkumise eest.

| (6) | 2013. aasta ajakohastatud eelarveprognooside kohaselt ulatub eelarve konsolideerimine (mõõdetuna struktuurse eelarvepositsiooni paranemisena) 0,5 protsendini SKPst, mis on veidi madalam kui seitsmenda läbivaatamise aruandega ette nähtud 0,6 % SKPst. Prognoositud mahajäämus on tingitud eelkõige konsolideerimismeetmete aeglasest rakendamisest võrreldes esialgse kavaga ja selle osalisest asendamisest ühekordsete meetmetega. Lisaks on eelarvereservi mõjutanud muud ootamatud tegurid. Rakendamine viibis mitmesuguste takistuste tõttu, mille hulka kuulusid juulis tekkinud poliitiline kriis ja sellele järgnenud uue valitsuse moodustamine, vajadus reageerida konstitutsioonikohtu 29. augusti otsusele, millega mõned ümberõppesüsteemi käsitleva seaduseelnõu sätted tunnistati põhiseadusvastaseks, ning tehnilised raskused teatavate meetmete rakendamisel, eelkõige vajadus ümber korraldada miinimummäära ületavate töötus- ja haigushüvitiste maksustamine sotsiaalkindlustusmaksuga vastavalt põhiseaduskohtu 5. aprilli otsusele. |
| --- | --- |

(6)

2013. aasta ajakohastatud eelarveprognooside kohaselt ulatub eelarve konsolideerimine (mõõdetuna struktuurse eelarvepositsiooni paranemisena) 0,5 protsendini SKPst, mis on veidi madalam kui seitsmenda läbivaatamise aruandega ette nähtud 0,6 % SKPst. Prognoositud mahajäämus on tingitud eelkõige konsolideerimismeetmete aeglasest rakendamisest võrreldes esialgse kavaga ja selle osalisest asendamisest ühekordsete meetmetega. Lisaks on eelarvereservi mõjutanud muud ootamatud tegurid. Rakendamine viibis mitmesuguste takistuste tõttu, mille hulka kuulusid juulis tekkinud poliitiline kriis ja sellele järgnenud uue valitsuse moodustamine, vajadus reageerida konstitutsioonikohtu 29. augusti otsusele, millega mõned ümberõppesüsteemi käsitleva seaduseelnõu sätted tunnistati põhiseadusvastaseks, ning tehnilised raskused teatavate meetmete rakendamisel, eelkõige vajadus ümber korraldada miinimummäära ületavate töötus- ja haigushüvitiste maksustamine sotsiaalkindlustusmaksuga vastavalt põhiseaduskohtu 5. aprilli otsusele.

| (7) | Valitsus kinnitas veel kord, et kavatseb 2014. aastal viia eelarvepuudujäägi tasemele 4 % SKPst. Sel eesmärgil võttis valitsus vastu konsolideerimismeetmed, mille maht moodustab ligikaudu 2,3 % SKPst. Need hõlmavad ka mõningaid kõrvalekaldeid 2013. aasta kavade täitmisest, mis kavatsetakse kõrvaldada 2014. aastal. Enamik konsolideerimismeetmeid on ette nähtud eelarveseaduse eelnõuga, kuid mõned meetmed rakendatakse eriõigusaktidega. Enamik meetmeid on pikaajalised ning põhinevad peamiselt kulude kokkuhoiul. Eelarve kohandamise eesmärkide täitmiseks peab alaliste konsolideerimismeetmete kumuleeritud summa ulatuma ligikaudu 4,7 miljardi euroni 2013.-2014. aastal (2,8 % SKPst). See näitaja ei ole muutunud võrreldes seitsmenda läbivaatamise aruandega. Meetmete rakendamisel 2013. aastal tekkinud viivituste tõttu rakendatakse osa neist 2014. aastal. |
| --- | --- |

(7)

Valitsus kinnitas veel kord, et kavatseb 2014. aastal viia eelarvepuudujäägi tasemele 4 % SKPst. Sel eesmärgil võttis valitsus vastu konsolideerimismeetmed, mille maht moodustab ligikaudu 2,3 % SKPst. Need hõlmavad ka mõningaid kõrvalekaldeid 2013. aasta kavade täitmisest, mis kavatsetakse kõrvaldada 2014. aastal. Enamik konsolideerimismeetmeid on ette nähtud eelarveseaduse eelnõuga, kuid mõned meetmed rakendatakse eriõigusaktidega. Enamik meetmeid on pikaajalised ning põhinevad peamiselt kulude kokkuhoiul. Eelarve kohandamise eesmärkide täitmiseks peab alaliste konsolideerimismeetmete kumuleeritud summa ulatuma ligikaudu 4,7 miljardi euroni 2013.-2014. aastal (2,8 % SKPst). See näitaja ei ole muutunud võrreldes seitsmenda läbivaatamise aruandega. Meetmete rakendamisel 2013. aastal tekkinud viivituste tõttu rakendatakse osa neist 2014. aastal.

| (8) | Enamik 2014. aasta konsolideerimisest (ligikaudu 1,8 % SKPst) peaks tulenema viimase aasta jooksul toimunud avaliku sektori kulude läbivaatamisest ning selle eesmärk on suurendada võrdsust ja tõhusust sotsiaalsete siirete ja avalike teenuste valdkonnas. Avaliku sektori kulude läbivaatamise peamised meetmed käsitlevad kolme põhilist suunda: 1) avaliku sektori palgakulude vähendamine, vähendades avaliku sektori töötajate arvu ja suurendades kõrgema kvalifikatsiooniga töötajate osakaalu, viies avaliku sektori tööeeskirjad kooskõlla erasektori eeskirjadega ning muutes tasustamispoliitika läbipaistvamaks ja tulemuspõhisemaks; 2) pensionireformi rakendamine ning 3) valdkondlikud kulude kärped eri haruministeeriumide ja programmide lõikes. |
| --- | --- |

(8)

Enamik 2014. aasta konsolideerimisest (ligikaudu 1,8 % SKPst) peaks tulenema viimase aasta jooksul toimunud avaliku sektori kulude läbivaatamisest ning selle eesmärk on suurendada võrdsust ja tõhusust sotsiaalsete siirete ja avalike teenuste valdkonnas. Avaliku sektori kulude läbivaatamise peamised meetmed käsitlevad kolme põhilist suunda: 1) avaliku sektori palgakulude vähendamine, vähendades avaliku sektori töötajate arvu ja suurendades kõrgema kvalifikatsiooniga töötajate osakaalu, viies avaliku sektori tööeeskirjad kooskõlla erasektori eeskirjadega ning muutes tasustamispoliitika läbipaistvamaks ja tulemuspõhisemaks; 2) pensionireformi rakendamine ning 3) valdkondlikud kulude kärped eri haruministeeriumide ja programmide lõikes.

| (9) | Selleks et kompenseerida 2013. aasta eelarve täitmise negatiivse mõju kandumist järgmise aasta eelarvele ja viia eelarvepuudujääk ettenähtud tasemele 4 % SKPst, võetakse lisaks avaliku sektori kulude läbivaatamise meetmetele ka muid pikaajalisi meetmeid mahus 0,4 % SKPst eesmärgiga veelgi parandada maksude ja sotsiaalhüvitiste struktuuri tõhusust ja võrdsust. Lisaks võetakse ühekordseid meetmeid mahus 0,2 % SKPst, mis on enam kui piisav vabatahtlikel kokkulepetel põhineva avaliku sektori koondamiskava kulude katmiseks. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et kompenseerida 2013. aasta eelarve täitmise negatiivse mõju kandumist järgmise aasta eelarvele ja viia eelarvepuudujääk ettenähtud tasemele 4 % SKPst, võetakse lisaks avaliku sektori kulude läbivaatamise meetmetele ka muid pikaajalisi meetmeid mahus 0,4 % SKPst eesmärgiga veelgi parandada maksude ja sotsiaalhüvitiste struktuuri tõhusust ja võrdsust. Lisaks võetakse ühekordseid meetmeid mahus 0,2 % SKPst, mis on enam kui piisav vabatahtlikel kokkulepetel põhineva avaliku sektori koondamiskava kulude katmiseks.

| (10) | Prognoosi kohaselt saavutab valitsemissektori võla suhe SKPsse haripunkti (127,8 %) 2013. aastal ning hakkab seejärel vähenema. Valitsemissektori võla näitaja on veidi suurem kui seitsmenda läbivaatamise aruandes, kuna sellekohaseid 2012. aasta võlaandmeid korrigeeriti ülespoole ning teatavad lühiajalised võlgade vähendamise meetmed jäid teostamata. Eelkõige on oodata, et sotsiaalkindlustuse stabiliseerimisfond ostab järk-järgult Portugali valitsuse võlakirju juurde ja valitsemissektori võlgnevus Parpublicale on varem kavandatust suurem kuni Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemi ESA 2010 jõustumiseni ja ettevõtte staatuse kindlaksmääramiseni. Lisaks on riigikassa saldo eelarveaasta lõpu seisuga hinnanguliselt ligikaudu 4 miljardi euro võrra prognoositust suurem. |
| --- | --- |

(10)

Prognoosi kohaselt saavutab valitsemissektori võla suhe SKPsse haripunkti (127,8 %) 2013. aastal ning hakkab seejärel vähenema. Valitsemissektori võla näitaja on veidi suurem kui seitsmenda läbivaatamise aruandes, kuna sellekohaseid 2012. aasta võlaandmeid korrigeeriti ülespoole ning teatavad lühiajalised võlgade vähendamise meetmed jäid teostamata. Eelkõige on oodata, et sotsiaalkindlustuse stabiliseerimisfond ostab järk-järgult Portugali valitsuse võlakirju juurde ja valitsemissektori võlgnevus Parpublicale on varem kavandatust suurem kuni Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemi ESA 2010 jõustumiseni ja ettevõtte staatuse kindlaksmääramiseni. Lisaks on riigikassa saldo eelarveaasta lõpu seisuga hinnanguliselt ligikaudu 4 miljardi euro võrra prognoositust suurem.

| (11) | Eelarve kohandamist toetavad mitmed fiskaalsed struktuurimeetmed, millega parandatakse tulude laekumist ja kontrolli valitsemissektori kulutuste üle. Eelkõige viiakse keskvalitsuse ning piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse tasandi eelarveraamistik põhjaliku reformiga vastavusse eelarvemenetluse ja -juhtimise hea tavaga. Uus kohustuste kontrollimise süsteem annab tulemusi, kuid selle rakendamist tuleb hoolega jälgida, et rahastamine vastaks kohustustele. Jätkatakse avaliku halduse reforme eesmärgiga ajakohastada ja ratsionaliseerida avaliku sektori tööhõivet ja asutusi. Tulude haldamise reformiga parandatakse järelevalvet ja maksukuulekust. Avaliku ja erasektori partnerluste üle peetavad läbirääkimised on olnud edukad ning alates 2013. aastast prognoositakse märkimisväärset kokkuhoidu. Riigi osalusega ettevõtete tegevus jõudis keskmiselt tasakaalu 2012. aasta lõpuks ning tulemuste taashalvenemise vältimiseks kavandatakse uusi reforme. Tervishoiusektori reformid annavad märkimisväärset kokkuhoidu ja nende rakendamine jätkub üldiselt kooskõlas eesmärkidega. |
| --- | --- |

(11)

Eelarve kohandamist toetavad mitmed fiskaalsed struktuurimeetmed, millega parandatakse tulude laekumist ja kontrolli valitsemissektori kulutuste üle. Eelkõige viiakse keskvalitsuse ning piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse tasandi eelarveraamistik põhjaliku reformiga vastavusse eelarvemenetluse ja -juhtimise hea tavaga. Uus kohustuste kontrollimise süsteem annab tulemusi, kuid selle rakendamist tuleb hoolega jälgida, et rahastamine vastaks kohustustele. Jätkatakse avaliku halduse reforme eesmärgiga ajakohastada ja ratsionaliseerida avaliku sektori tööhõivet ja asutusi. Tulude haldamise reformiga parandatakse järelevalvet ja maksukuulekust. Avaliku ja erasektori partnerluste üle peetavad läbirääkimised on olnud edukad ning alates 2013. aastast prognoositakse märkimisväärset kokkuhoidu. Riigi osalusega ettevõtete tegevus jõudis keskmiselt tasakaalu 2012. aasta lõpuks ning tulemuste taashalvenemise vältimiseks kavandatakse uusi reforme. Tervishoiusektori reformid annavad märkimisväärset kokkuhoidu ja nende rakendamine jätkub üldiselt kooskõlas eesmärkidega.

| (12) | Möödunud aastal suurenes märkimisväärselt pankade kapitali osakaal, mis võimaldas pankadel täita Euroopa Pangandusjärelevalve kehtestatud kapitalipuhvri nõuet ning samuti saavutada programmieesmärk suurendada esimese taseme põhiomavahendeid 10 protsendini. Ka siis, kui hinnata pankade omavahendeid uue kapitalinõuete direktiivi (CRD IV) alusel, on kapitalipuhvrid veel täiesti piisavad. Uusi kapitalinõudeid hakatakse kohaldama 1. jaanuarist 2014. Portugali riigipank töötab praegu välja lähenemisviisi CRD IV rakendamiseks. Tõenäoliselt täidetakse eesmärk viia 2014. aastaks soovituslik laenude ja hoiuste suhe 120 protsendini, kusjuures juba praegu on mõnel pangal see näitaja alla künnisväärtuse. Tugevdatakse ka jõupingutusi ettevõttesektoris rahastamisallikate mitmekesistamiseks. Valitsemissektori rahastatavate krediidiliinide hiljutise hindamise tulemuste alusel ja vastavalt poliitilistele soovitustele esitasid ametiasutused meetmekava, mille eesmärk on parandada nende vahendite toimimist ja juhtimist. Lõpule on jõudmas kriisiohjevahendite ettevalmistamine. Pangakriiside lahendamise fond on loodud, varase sekkumise volitused toimivad ja rekapitaliseerimist käsitlev seadus on muutmisel vastavalt komisjoni teatisele riigiabieeskirjade kohaldamise kohta alates 1. augustist 2013 finantskriisi kontekstis pankade kasuks võetavate toetusmeetmete suhtes (3). |
| --- | --- |

(12)

Möödunud aastal suurenes märkimisväärselt pankade kapitali osakaal, mis võimaldas pankadel täita Euroopa Pangandusjärelevalve kehtestatud kapitalipuhvri nõuet ning samuti saavutada programmieesmärk suurendada esimese taseme põhiomavahendeid 10 protsendini. Ka siis, kui hinnata pankade omavahendeid uue kapitalinõuete direktiivi (CRD IV) alusel, on kapitalipuhvrid veel täiesti piisavad. Uusi kapitalinõudeid hakatakse kohaldama 1. jaanuarist 2014. Portugali riigipank töötab praegu välja lähenemisviisi CRD IV rakendamiseks. Tõenäoliselt täidetakse eesmärk viia 2014. aastaks soovituslik laenude ja hoiuste suhe 120 protsendini, kusjuures juba praegu on mõnel pangal see näitaja alla künnisväärtuse. Tugevdatakse ka jõupingutusi ettevõttesektoris rahastamisallikate mitmekesistamiseks. Valitsemissektori rahastatavate krediidiliinide hiljutise hindamise tulemuste alusel ja vastavalt poliitilistele soovitustele esitasid ametiasutused meetmekava, mille eesmärk on parandada nende vahendite toimimist ja juhtimist. Lõpule on jõudmas kriisiohjevahendite ettevalmistamine. Pangakriiside lahendamise fond on loodud, varase sekkumise volitused toimivad ja rekapitaliseerimist käsitlev seadus on muutmisel vastavalt komisjoni teatisele riigiabieeskirjade kohaldamise kohta alates 1. augustist 2013 finantskriisi kontekstis pankade kasuks võetavate toetusmeetmete suhtes (3).

| (13) | Edusamme on tehtud majanduskasvu ja konkurentsivõimet edendavate struktuurireformide rakendamisel. Alates 1. oktoobrist 2013 on vähendatud töölepingute lõpetamisel makstavaid lahkumistasusid ja loodud on kaks kompenseerimise fondi, millest osaliselt rahastatakse töölepingute lõpetamisel makstavaid lahkumistasusid. Aktiivse tööturupoliitika arendamiseks on astutud täiendavaid samme. Vastu on võetud täiendavaid meetmeid hariduse valdkonnas, kus on üldiselt saavutatud märkimisväärset edu. |
| --- | --- |

(13)

Edusamme on tehtud majanduskasvu ja konkurentsivõimet edendavate struktuurireformide rakendamisel. Alates 1. oktoobrist 2013 on vähendatud töölepingute lõpetamisel makstavaid lahkumistasusid ja loodud on kaks kompenseerimise fondi, millest osaliselt rahastatakse töölepingute lõpetamisel makstavaid lahkumistasusid. Aktiivse tööturupoliitika arendamiseks on astutud täiendavaid samme. Vastu on võetud täiendavaid meetmeid hariduse valdkonnas, kus on üldiselt saavutatud märkimisväärset edu.

| (14) | Heas tempos rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/123/EÜ, (4) mille eesmärk on vähendada tõkkeid turule sisenemisel ja elavdada konkurentsi ja majandustegevust, muutes eri riikide turule esmase sisenemise lihtsamaks. Direktiivi ülevõtmine on nüüd lõppjärgus. Vastu on võetud raamseadus, millega parandatakse reguleeritud kutsealade toimimist ja nähakse ette kutseorganisatsioonide moodustamine. Nüüd on kavas reformid lõpule viia, kehtestades 18 kutsealale uue põhikirja. Raamseadus, milles sätestatakse kõige olulisemate riiklike reguleerivate asutuste toimimise põhimõtted, sealhulgas nende ulatuslik sõltumatus ja autonoomia, on jõustunud, ning peatselt võetakse vastu ka sektoreid reguleerivaid asutusi käsitlevad määrused. Elektritariifi võla likvideerimise meetmete rakendamine on takerdunud, kuigi valitsus kehtestas hiljuti uue maksu selle probleemi osaliseks lahendamiseks. Vastu on võetud mõned uued õigusaktid, millega lihtsustati litsentsimismenetlusi ja vähendati muud halduskoormust, näiteks uus pinna-, ruumi- ja linnaplaneerimise alusseadus. |
| --- | --- |

(14)

Heas tempos rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/123/EÜ, (4) mille eesmärk on vähendada tõkkeid turule sisenemisel ja elavdada konkurentsi ja majandustegevust, muutes eri riikide turule esmase sisenemise lihtsamaks. Direktiivi ülevõtmine on nüüd lõppjärgus. Vastu on võetud raamseadus, millega parandatakse reguleeritud kutsealade toimimist ja nähakse ette kutseorganisatsioonide moodustamine. Nüüd on kavas reformid lõpule viia, kehtestades 18 kutsealale uue põhikirja. Raamseadus, milles sätestatakse kõige olulisemate riiklike reguleerivate asutuste toimimise põhimõtted, sealhulgas nende ulatuslik sõltumatus ja autonoomia, on jõustunud, ning peatselt võetakse vastu ka sektoreid reguleerivaid asutusi käsitlevad määrused. Elektritariifi võla likvideerimise meetmete rakendamine on takerdunud, kuigi valitsus kehtestas hiljuti uue maksu selle probleemi osaliseks lahendamiseks. Vastu on võetud mõned uued õigusaktid, millega lihtsustati litsentsimismenetlusi ja vähendati muud halduskoormust, näiteks uus pinna-, ruumi- ja linnaplaneerimise alusseadus.

| (15) | Nüüd aga tuleb tööd teha transpordisektori jätkusuutlikkuse tagamiseks ja selle avamiseks konkurentsile. Teatavaid edusamme on tehtud raudteeinfrastruktuuriettevõtja finantsseisundi parandamiseks, kuid selleks, et selle tegevus jõuaks 2015. aastaks tasakaalu, tuleb veel palju pingutada. Kiirendada tuleb reforme sadamate valdkonnas. |
| --- | --- |

(15)

Nüüd aga tuleb tööd teha transpordisektori jätkusuutlikkuse tagamiseks ja selle avamiseks konkurentsile. Teatavaid edusamme on tehtud raudteeinfrastruktuuriettevõtja finantsseisundi parandamiseks, kuid selleks, et selle tegevus jõuaks 2015. aastaks tasakaalu, tuleb veel palju pingutada. Kiirendada tuleb reforme sadamate valdkonnas.

| (16) | Võetud on mõningaid täiendavaid meetmeid ettevõtlusvaldkonna, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) likviidsustingimuste parandamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Võetud on mõningaid täiendavaid meetmeid ettevõtlusvaldkonna, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) likviidsustingimuste parandamiseks.

| (17) | Kohtusüsteemi reformid on lõpusirgel. Kuhjunud kohtuasjade vähendamisel ja ülioluliste reformide osas on tehtud edusamme. Nii näiteks on lõpule viidud või jõuavad peagi lõpule geograafiliste kohtupiirkondade reorganiseerimine ja tsiviilkohtumenetluse seadustiku reform. Parandatakse kohtusüsteemi toimimist, mis on väga oluline majanduse ladusa ja õiglase toimimise seisukohalt. Selleks tuleb i) tagada tõhus ja õigeaegne lepingute täitmine ja konkurentsieeskirjade rakendamine; ii) suurendada tõhusust, korraldades ümber kohtusüsteemi ja muutes kohtute haldamise süsteemi; iii) muuta kohtuasjade (sealhulgas makse käsitlevate asjade) läbivaatamise süsteem veelgi kiiremaks. |
| --- | --- |

(17)

Kohtusüsteemi reformid on lõpusirgel. Kuhjunud kohtuasjade vähendamisel ja ülioluliste reformide osas on tehtud edusamme. Nii näiteks on lõpule viidud või jõuavad peagi lõpule geograafiliste kohtupiirkondade reorganiseerimine ja tsiviilkohtumenetluse seadustiku reform. Parandatakse kohtusüsteemi toimimist, mis on väga oluline majanduse ladusa ja õiglase toimimise seisukohalt. Selleks tuleb i) tagada tõhus ja õigeaegne lepingute täitmine ja konkurentsieeskirjade rakendamine; ii) suurendada tõhusust, korraldades ümber kohtusüsteemi ja muutes kohtute haldamise süsteemi; iii) muuta kohtuasjade (sealhulgas makse käsitlevate asjade) läbivaatamise süsteem veelgi kiiremaks.

| (18) | Neid arengusuundi arvestades tuleks rakendusotsust 2011/344/EL muuta, |
| --- | --- |

(18)

Neid arengusuundi arvestades tuleks rakendusotsust 2011/344/EL muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2011/344/EL artikli 3 lõiked 7–9 asendatakse järgmisega:

„7.   Portugal võtab 2013. aastal kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimustega vastu järgmised meetmed:

| a) | valitsemissektori eelarve puudujääk ei ületa 2013. aastal 5,5 % SKPst. Eelarvepuudujäägi arvutamisel ei võeta arvesse selliste meetmete võimalikku mõju eelarvele, millega Portugali valitsus toetab panku finantssektoristrateegia raames. 2013. aasta eelarves ja lisaeelarves sisalduvaid konsolideerimismeetmeid rakendatakse kõrvalekaldumatult kogu aasta jooksul. Kui eelarve täitmisel tekib kõrvalekaldeid, võtab valitsus täiendavaid parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

a)

valitsemissektori eelarve puudujääk ei ületa 2013. aastal 5,5 % SKPst. Eelarvepuudujäägi arvutamisel ei võeta arvesse selliste meetmete võimalikku mõju eelarvele, millega Portugali valitsus toetab panku finantssektoristrateegia raames. 2013. aasta eelarves ja lisaeelarves sisalduvaid konsolideerimismeetmeid rakendatakse kõrvalekaldumatult kogu aasta jooksul. Kui eelarve täitmisel tekib kõrvalekaldeid, võtab valitsus täiendavaid parandusmeetmeid;

| b) | Portugal jätkab erastamiskava rakendamist; |
| --- | --- |

b)

Portugal jätkab erastamiskava rakendamist;

| c) | Portugal viib lõpule jagatud teenuste rakendamise avalikus halduses; |
| --- | --- |

c)

Portugal viib lõpule jagatud teenuste rakendamise avalikus halduses;

| d) | Portugal jätkab haiglate võrgu reorganiseerimist ja ratsionaliseerimist ning spetsialiseerib, koondab ja vähendab haiglateenuseid ning läheb üle haiglate ühisele juhtimisele ja haldamisele ning tagab haiglate reorganiseerimise mitmeaastase tegevuskava rakendamise; |
| --- | --- |

d)

Portugal jätkab haiglate võrgu reorganiseerimist ja ratsionaliseerimist ning spetsialiseerib, koondab ja vähendab haiglateenuseid ning läheb üle haiglate ühisele juhtimisele ja haldamisele ning tagab haiglate reorganiseerimise mitmeaastase tegevuskava rakendamise;

| e) | pärast uue linnaalade üüriseaduse 6/2006 muudatuste ja renoveerimise haldusmenetlust lihtsustava dekreetseaduse vastuvõtmist hindab Portugal põhjalikult eluasemeturu toimimist; |
| --- | --- |

e)

pärast uue linnaalade üüriseaduse 6/2006 muudatuste ja renoveerimise haldusmenetlust lihtsustava dekreetseaduse vastuvõtmist hindab Portugal põhjalikult eluasemeturu toimimist;

| f) | Portugal loob üleriigilise maa registreerimise süsteemi, et võimaldada linnaplaneerimisel jaotada kasu ja kulusid võrdsemalt; |
| --- | --- |

f)

Portugal loob üleriigilise maa registreerimise süsteemi, et võimaldada linnaplaneerimisel jaotada kasu ja kulusid võrdsemalt;

| g) | järgides konstitutsioonikohtu 26. septembri 2013. aasta otsust töötab Portugal välja ja rakendab alternatiivsed tööturureformi kavad, mille mõju on sarnane nendele reformikavadele, mis kuulutati kõnealuse otsusega põhiseadusevastasteks; |
| --- | --- |

g)

järgides konstitutsioonikohtu 26. septembri 2013. aasta otsust töötab Portugal välja ja rakendab alternatiivsed tööturureformi kavad, mille mõju on sarnane nendele reformikavadele, mis kuulutati kõnealuse otsusega põhiseadusevastasteks;

| h) | Portugal soodustab palgasuundumusi, mis on kooskõlas eesmärgiga edendada töökohtade loomist ja parandada ettevõtete konkurentsivõimet, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust. Programmiperioodil suurendatakse alampalka ainult juhul, kui see on põhjendatud majanduslike ja tööturu suundumustega; |
| --- | --- |

h)

Portugal soodustab palgasuundumusi, mis on kooskõlas eesmärgiga edendada töökohtade loomist ja parandada ettevõtete konkurentsivõimet, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust. Programmiperioodil suurendatakse alampalka ainult juhul, kui see on põhjendatud majanduslike ja tööturu suundumustega;

| i) | Portugal jätkab oma aktiivse tööturupoliitika tõhustamist vastavalt hindamisaruande tulemustele ja tegevuskavale, et parandada riiklike tööturuasutuste toimimist; |
| --- | --- |

i)

Portugal jätkab oma aktiivse tööturupoliitika tõhustamist vastavalt hindamisaruande tulemustele ja tegevuskavale, et parandada riiklike tööturuasutuste toimimist;

| j) | Portugal jätkab oma tegevuskavades kirjeldatud meetmete rakendamist, et parandada kesk- ja kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeti. Eelkõige esitab valitsus kava koolide rahastamisraamistiku tõhususe parandamiseks ning määrab kindlaks võrdlusaluseks olevad kutsekoolid; |
| --- | --- |

j)

Portugal jätkab oma tegevuskavades kirjeldatud meetmete rakendamist, et parandada kesk- ja kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeti. Eelkõige esitab valitsus kava koolide rahastamisraamistiku tõhususe parandamiseks ning määrab kindlaks võrdlusaluseks olevad kutsekoolid;

| k) | Portugal võtab vastu seni tegemata sektoripõhised muudatused, mida on vaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/123/EÜ (5) täielikuks rakendamiseks; |
| --- | --- |

k)

Portugal võtab vastu seni tegemata sektoripõhised muudatused, mida on vaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/123/EÜ (5) täielikuks rakendamiseks;

| l) | valitsus esitab Portugali parlamendile kutseorganisatsioonide põhikirja muutmise õigusakti eelnõu; |
| --- | --- |

l)

valitsus esitab Portugali parlamendile kutseorganisatsioonide põhikirja muutmise õigusakti eelnõu;

| m) | Portugal kiidab heaks ettepanekud muuta reguleerivaid asutusi käsitlevaid määrusi; |
| --- | --- |

m)

Portugal kiidab heaks ettepanekud muuta reguleerivaid asutusi käsitlevaid määrusi;

| n) | Portugal avaldab igas kvartalis aruande majanduse elavnemise määra, ettevõtete maksevõimetust käsitlevate kohtuasjade läbivaatamise kiiruse ja kulude, maksuasju käsitlevate kohtuasjade läbivaatamise kiiruse ja kulude ning kohtuasjadest tuleneva täitemenetluse lõpetamise määra kohta; |
| --- | --- |

n)

Portugal avaldab igas kvartalis aruande majanduse elavnemise määra, ettevõtete maksevõimetust käsitlevate kohtuasjade läbivaatamise kiiruse ja kulude, maksuasju käsitlevate kohtuasjade läbivaatamise kiiruse ja kulude ning kohtuasjadest tuleneva täitemenetluse lõpetamise määra kohta;

| o) | Portugal parandab ärikeskkonda ja lõpetab selleks pooleliolevad halduskoormuse vähendamise reformid (direktiivis 2006/123/EÜ ette nähtud täielikult toimivad ühtsed kontaktpunktid ja eelnevat heakskiitu mittevajavad projektid) ja lihtsustab veelgi kehtivaid litsentsimismenetlusi ja eeskirju ning vähendab majanduses halduskoormust, mis on majandustegevuse arengu peamiseks takistuseks; |
| --- | --- |

o)

Portugal parandab ärikeskkonda ja lõpetab selleks pooleliolevad halduskoormuse vähendamise reformid (direktiivis 2006/123/EÜ ette nähtud täielikult toimivad ühtsed kontaktpunktid ja eelnevat heakskiitu mittevajavad projektid) ja lihtsustab veelgi kehtivaid litsentsimismenetlusi ja eeskirju ning vähendab majanduses halduskoormust, mis on majandustegevuse arengu peamiseks takistuseks;

| p) | Portugal viib lõpule sadamate juhtimissüsteemide reformi, sealhulgas vaatab läbi sadamate käitamise kontsessioonid; |
| --- | --- |

p)

Portugal viib lõpule sadamate juhtimissüsteemide reformi, sealhulgas vaatab läbi sadamate käitamise kontsessioonid;

| q) | Portugal rakendab meetmeid posti- ja telekommunikatsioonisektori toimimise parandamiseks; |
| --- | --- |

q)

Portugal rakendab meetmeid posti- ja telekommunikatsioonisektori toimimise parandamiseks;

| r) | Portugal rakendab meetmeid transpordisüsteemi toimimise parandamiseks; |
| --- | --- |

r)

Portugal rakendab meetmeid transpordisüsteemi toimimise parandamiseks;

| s) | Portugal rakendab meetmeid energiatariifi võla likvideerimiseks; |
| --- | --- |

s)

Portugal rakendab meetmeid energiatariifi võla likvideerimiseks;

| t) | Portugal tagab, et kohaldatakse uut avaliku ja erasektori partnerluse õigus- ja institutsionaalset raamistikku ning avaliku ja erasektori partnerluse maanteelepingute läbirääkimised jätkuvad vastavalt valitsuse esitatud strateegilisele kavale ja õigusraamistiku läbivaatamisele, et saavutada märkimisväärne kokkuhoid eelarves, eelkõige 2013. aastal; |
| --- | --- |

t)

Portugal tagab, et kohaldatakse uut avaliku ja erasektori partnerluse õigus- ja institutsionaalset raamistikku ning avaliku ja erasektori partnerluse maanteelepingute läbirääkimised jätkuvad vastavalt valitsuse esitatud strateegilisele kavale ja õigusraamistiku läbivaatamisele, et saavutada märkimisväärne kokkuhoid eelarves, eelkõige 2013. aastal;

| u) | Portugal jätkab keskendumist meetmetele, millega võideldakse maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu ning tugevdatakse maksumaksjate seaduskuulekust. |
| --- | --- |

u)

Portugal jätkab keskendumist meetmetele, millega võideldakse maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu ning tugevdatakse maksumaksjate seaduskuulekust.

8.   Portugal võtab 2014. aastal kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimustega vastu järgmised meetmed:

| a) | valitsemissektori eelarve puudujääk ei ületa 2014. aastal 4 % SKPst. Eelarvepuudujäägi arvutamisel ei võeta arvesse selliste meetmete võimalikku mõju eelarvele, millega Portugali valitsus toetab panku finantssektoristrateegia raames. Selle eesmärgi täitmiseks rakendab Portugal täielikult 2014. aasta eelarveseaduse kohased eelarve konsolideerimise meetmed mahus 2,3 % SKPst. Enamik meetmeid on alalised ning põhinevad peamiselt kulude kokkuhoiul; |
| --- | --- |

a)

valitsemissektori eelarve puudujääk ei ületa 2014. aastal 4 % SKPst. Eelarvepuudujäägi arvutamisel ei võeta arvesse selliste meetmete võimalikku mõju eelarvele, millega Portugali valitsus toetab panku finantssektoristrateegia raames. Selle eesmärgi täitmiseks rakendab Portugal täielikult 2014. aasta eelarveseaduse kohased eelarve konsolideerimise meetmed mahus 2,3 % SKPst. Enamik meetmeid on alalised ning põhinevad peamiselt kulude kokkuhoiul;

| b) | konsolideerimismeetmed põhinevad kulude vähendamise meetmeil, mis töötati välja avaliku sektori kulude läbivaatamise raames. Nende meetmete kogumaht on 2014. aastal 1,8 % SKPst ja need hõlmavad järgmist:






  i) | eelkõige vabatahtlikel kokkulepetel põhineva koondamiskava rakendamise teel palgakulude vähendamiseks avaliku sektori töötajate arvu vähendamist, samuti kõrgema kvalifikatsiooniga töötajate osakaalu suurendamist; avaliku ja erasektori tööeeskirjade täiendavat lähendamist, sealhulgas töötundide arvu suurendamist ja puhkuseõiguste kärpimist, ning ühtse palgaskaala kehtestamist ja lisatasude süsteemi ratsionaliseerimist. Suurendatakse töötajate sissemakseid tervisekindlustuse erikavadesse, et süvendada avalike kulutuste võrdsust ja tõhusust; |
| --- | --- | --- |

b)

konsolideerimismeetmed põhinevad kulude vähendamise meetmeil, mis töötati välja avaliku sektori kulude läbivaatamise raames. Nende meetmete kogumaht on 2014. aastal 1,8 % SKPst ja need hõlmavad järgmist:

i)

eelkõige vabatahtlikel kokkulepetel põhineva koondamiskava rakendamise teel palgakulude vähendamiseks avaliku sektori töötajate arvu vähendamist, samuti kõrgema kvalifikatsiooniga töötajate osakaalu suurendamist; avaliku ja erasektori tööeeskirjade täiendavat lähendamist, sealhulgas töötundide arvu suurendamist ja puhkuseõiguste kärpimist, ning ühtse palgaskaala kehtestamist ja lisatasude süsteemi ratsionaliseerimist. Suurendatakse töötajate sissemakseid tervisekindlustuse erikavadesse, et süvendada avalike kulutuste võrdsust ja tõhusust;

| ii) | pensionisüsteemi ümberkorraldamist, tõstes ametlikku pensioniiga jätkusuutlikkuse teguri muutmise teel; avalike teenistujate pensionisüsteemi ja üldise pensionisüsteemi raames pensioniõiguste arvutamise eeskirjade ühtlustamist, säilitades nende isikute õigused, kelle pension jääb alla miinimummäära, ning avalike teenistujate pensionisüsteemi ja üldise pensionisüsteemi toitjakaotuspensioni eeskirjade ühtlustamist juhtudel, kus selline pension lisandub muudele pensioniliikidele; |
| --- | --- |

ii)

pensionisüsteemi ümberkorraldamist, tõstes ametlikku pensioniiga jätkusuutlikkuse teguri muutmise teel; avalike teenistujate pensionisüsteemi ja üldise pensionisüsteemi raames pensioniõiguste arvutamise eeskirjade ühtlustamist, säilitades nende isikute õigused, kelle pension jääb alla miinimummäära, ning avalike teenistujate pensionisüsteemi ja üldise pensionisüsteemi toitjakaotuspensioni eeskirjade ühtlustamist juhtudel, kus selline pension lisandub muudele pensioniliikidele;

| iii) | vahetarbimise ja kulutuste programmidega seotud kokkuhoidu kõigis haruministeeriumides. Mõne meetme võib osaliselt või täielikult asendada muude meetmetega, pidades silmas poliitilisi ja õiguslikke riske; |
| --- | --- |

iii)

vahetarbimise ja kulutuste programmidega seotud kokkuhoidu kõigis haruministeeriumides. Mõne meetme võib osaliselt või täielikult asendada muude meetmetega, pidades silmas poliitilisi ja õiguslikke riske;

| c) | avaliku sektori kulude läbivaatamine sisaldab ka muid pikaajalisi meetmeid mahus 0,4 % SKPst, mille eesmärk on veelgi parandada maksude ja sotsiaalhüvitiste struktuuri tõhusust ja võrdsust. Eelkõige suurendatakse ametiautodega seotud kulude suhtes kohaldatavat maksumäära ning parandatakse keskkonna- ja rahvatervisemaksude struktuuri, tehes muudatusi diiselmootoriga sõiduautode ning tubaka ja alkohoolsete jookide maksustamises. Vähendatakse pensioni- ja kinnisvarafondidele tehtud erandid kinnisvara maksustamisel. Kaotatakse avalik-õiguslike asutuste ja organite liikmete suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustusmaksete ülemmäärad. Kehtestatakse eriaktsiis energeetikasektorile, et kärpida selle ülemääraseid hinnalisandeid. Osa laekuvast aktsiisist kasutatakse tariifivõla vähendamiseks. Internetipõhiste hasartmängude litsentside müümisel peetakse silmas turu korrastamist. Sellised hasartmängud maksustatakse. Meediaspektri suhtes kehtestatakse erimaks ja finantseerimisasutuste suhtes kehtestatud maksu tõstetakse. Lisaks sellele rakendatakse ühekordseid meetmeid, mis katavad ja ületavad vabatahtlikel kokkulepetel põhineva avaliku sektori koondamiskava kulude katmiseks. Muu hulgas antakse ettevõtja CTT tervisekindlustusfond üle valitsemissektorile, müüakse sadamate ja silode käitamise kontsessioone ning müüakse avalik-õigusliku äriühingu ülemäärane naftavaru, millest laekub eridividende; |
| --- | --- |

c)

avaliku sektori kulude läbivaatamine sisaldab ka muid pikaajalisi meetmeid mahus 0,4 % SKPst, mille eesmärk on veelgi parandada maksude ja sotsiaalhüvitiste struktuuri tõhusust ja võrdsust. Eelkõige suurendatakse ametiautodega seotud kulude suhtes kohaldatavat maksumäära ning parandatakse keskkonna- ja rahvatervisemaksude struktuuri, tehes muudatusi diiselmootoriga sõiduautode ning tubaka ja alkohoolsete jookide maksustamises. Vähendatakse pensioni- ja kinnisvarafondidele tehtud erandid kinnisvara maksustamisel. Kaotatakse avalik-õiguslike asutuste ja organite liikmete suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustusmaksete ülemmäärad. Kehtestatakse eriaktsiis energeetikasektorile, et kärpida selle ülemääraseid hinnalisandeid. Osa laekuvast aktsiisist kasutatakse tariifivõla vähendamiseks. Internetipõhiste hasartmängude litsentside müümisel peetakse silmas turu korrastamist. Sellised hasartmängud maksustatakse. Meediaspektri suhtes kehtestatakse erimaks ja finantseerimisasutuste suhtes kehtestatud maksu tõstetakse. Lisaks sellele rakendatakse ühekordseid meetmeid, mis katavad ja ületavad vabatahtlikel kokkulepetel põhineva avaliku sektori koondamiskava kulude katmiseks. Muu hulgas antakse ettevõtja CTT tervisekindlustusfond üle valitsemissektorile, müüakse sadamate ja silode käitamise kontsessioone ning müüakse avalik-õigusliku äriühingu ülemäärane naftavaru, millest laekub eridividende;

| d) | Portugal esitab aruande järgmiste eesmärkidega:






  i) | teha kindlaks riigi poolt ja kohalikul tasandil pakutavate teenuste ja nende tasandite õiguspädevuse kattumised ja muud väikse tõhususe põhjused; |
| --- | --- | --- |

d)

Portugal esitab aruande järgmiste eesmärkidega:

i)

teha kindlaks riigi poolt ja kohalikul tasandil pakutavate teenuste ja nende tasandite õiguspädevuse kattumised ja muud väikse tõhususe põhjused;

| ii) | korraldada ministeeriumide poolt osutatavate detsentraliseeritud teenuste võrk ümber peamiselt Lojas do Cidadão võrgu (ametiasutuste ja avalike teenuste ühtne kontaktpunkt) abil ja muude põhimõtete alusel, mis võimaldavad parandada teenuste osutamise geograafilist jaotust, edendada ühiste teenuste osutamist ja arendada digitaalset valitsust; |
| --- | --- |

ii)

korraldada ministeeriumide poolt osutatavate detsentraliseeritud teenuste võrk ümber peamiselt Lojas do Cidadão võrgu (ametiasutuste ja avalike teenuste ühtne kontaktpunkt) abil ja muude põhimõtete alusel, mis võimaldavad parandada teenuste osutamise geograafilist jaotust, edendada ühiste teenuste osutamist ja arendada digitaalset valitsust;

| e) | Portugal jätkab haiglate võrgu reorganiseerimist ja ratsionaliseerimist, spetsialiseerib, koondab ja vähendab haiglateenuseid ning läheb üle haiglate ühisele juhtimisele ja haldamisele ning tagab haiglate reorganiseerimise mitmeaastase tegevuskava rakendamise; |
| --- | --- |

e)

Portugal jätkab haiglate võrgu reorganiseerimist ja ratsionaliseerimist, spetsialiseerib, koondab ja vähendab haiglateenuseid ning läheb üle haiglate ühisele juhtimisele ja haldamisele ning tagab haiglate reorganiseerimise mitmeaastase tegevuskava rakendamise;

| f) | Portugal rakendab sõltumatu gaasi ja elektrienergia logistikateenuste ettevõtte loomise kava; |
| --- | --- |

f)

Portugal rakendab sõltumatu gaasi ja elektrienergia logistikateenuste ettevõtte loomise kava;

| g) | Portugal rakendab meetmeid transpordisüsteemi toimimise parandamiseks; |
| --- | --- |

g)

Portugal rakendab meetmeid transpordisüsteemi toimimise parandamiseks;

| h) | Portugal hindab käibemaksu kassapõhise arvestamise vabatahtliku korra kasutamise mõju; |
| --- | --- |

h)

Portugal hindab käibemaksu kassapõhise arvestamise vabatahtliku korra kasutamise mõju;

| i) | Portugal koostab ülevaate ja analüüsi selliste eeskirjade rakendamisega kaasnevate kulude kohta, mis võivad oluliselt mõjutada majandustegevust. |
| --- | --- |

i)

Portugal koostab ülevaate ja analüüsi selliste eeskirjade rakendamisega kaasnevate kulude kohta, mis võivad oluliselt mõjutada majandustegevust.

9.   Finantssektori vastu usalduse taastamiseks püüab Portugal säilitada adekvaatse kapitalitaseme oma pangandussektoris ning teostab nõuetekohase finantsvõimenduse vähendamise vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tähtaegadele. Seoses sellega rakendab Portugal finantsstabiilsuse tagamiseks pangandussektori toimimise strateegiat, mis on kokku lepitud komisjoni, EKP ja IMFiga. Eelkõige teeb Portugal järgmist:

| a) | jälgib IV kapitalinõuete direktiiviga (CRD IV) ettenähtud kapitalinõuete rakendamist pankades ning tagab, et kapitalipuhvrid on piisavad keerulises ärikeskkonnas; |
| --- | --- |

a)

jälgib IV kapitalinõuete direktiiviga (CRD IV) ettenähtud kapitalinõuete rakendamist pankades ning tagab, et kapitalipuhvrid on piisavad keerulises ärikeskkonnas;

| b) | soovitab pankadel tugevdada jätkusuutlikult oma tagatispuhvreid; |
| --- | --- |

b)

soovitab pankadel tugevdada jätkusuutlikult oma tagatispuhvreid;

| c) | tagab pangandussektori finantsvõimenduse tasakaalustatud ja nõuetekohase vähendamise, mis on oluline selleks, et alaliselt kõrvaldada rahastamise tasakaalustamatus ja vähendada sõltumist eurosüsteemi rahastamisest keskpikas perspektiivis. Pankade rahastamis- ja kapitalikavad vaadatakse läbi kord kvartalis; |
| --- | --- |

c)

tagab pangandussektori finantsvõimenduse tasakaalustatud ja nõuetekohase vähendamise, mis on oluline selleks, et alaliselt kõrvaldada rahastamise tasakaalustamatus ja vähendada sõltumist eurosüsteemi rahastamisest keskpikas perspektiivis. Pankade rahastamis- ja kapitalikavad vaadatakse läbi kord kvartalis;

| d) | toetab erasektoris ja eelkõige VKEde rahastamisvõimaluste mitmekesistamist rea meetmetega, mille eesmärk on parandada nende juurdepääsu kapitaliturgudele; |
| --- | --- |

d)

toetab erasektoris ja eelkõige VKEde rahastamisvõimaluste mitmekesistamist rea meetmetega, mille eesmärk on parandada nende juurdepääsu kapitaliturgudele;

| e) | jätkab riigile kuuluva grupi Caixa Geral de Depósitos tõhustamist; |
| --- | --- |

e)

jätkab riigile kuuluva grupi Caixa Geral de Depósitos tõhustamist;

| f) | korraldab praegu eriotstarbelise äriühingu Parvalorem valduses olevate BPN-panga laenude haldaja leidmiseks pakkumismenetluse, mille võitja ülesandeks jääb varad järk-järgult tagasi nõuda, ning tagab tütarettevõtjate ja varade õigeaegse võõrandamise kahes ülejäänud riigile kuuluvas eriotstarbelises äriühingus; |
| --- | --- |

f)

korraldab praegu eriotstarbelise äriühingu Parvalorem valduses olevate BPN-panga laenude haldaja leidmiseks pakkumismenetluse, mille võitja ülesandeks jääb varad järk-järgult tagasi nõuda, ning tagab tütarettevõtjate ja varade õigeaegse võõrandamise kahes ülejäänud riigile kuuluvas eriotstarbelises äriühingus;

| g) | tuginedes ettepanekutele, millega ergutatakse ettevõtlussektori rahastamisvõimaluste mitmekesistamist, töötab välja ja rakendab lahendused, mis pakuvad ettevõtlussektorile traditsioonilise pangakrediidi kõrval alternatiivseid rahastamisvõimalusi, ning hindab võimalusi parandada valitsemissektori rahastatavate krediidiliinide tulemuslikkust ja nende haldamise parandamise võimalusi, võttes aluseks hiljutise välisauditi aruande ja esitatud tegevuskava; |
| --- | --- |

g)

tuginedes ettepanekutele, millega ergutatakse ettevõtlussektori rahastamisvõimaluste mitmekesistamist, töötab välja ja rakendab lahendused, mis pakuvad ettevõtlussektorile traditsioonilise pangakrediidi kõrval alternatiivseid rahastamisvõimalusi, ning hindab võimalusi parandada valitsemissektori rahastatavate krediidiliinide tulemuslikkust ja nende haldamise parandamise võimalusi, võttes aluseks hiljutise välisauditi aruande ja esitatud tegevuskava;

| h) | analüüsib pankade maksevõime taastamise kavu ning annab süsteemile suuniseid maksevõime taastamiskavade kohta ja koostab pankade esitatud aruannete alusel kriisilahenduskavad. Valitsus esitab Portugali parlamendile ettepaneku muuta rekapitaliseerimist käsitlevat seadust vastavalt komisjoni teatisele riigiabieeskirjade kohaldamise kohta alates 1. augustist 2013 finantskriisi kontekstis pankade kasuks võetavate toetusmeetmete suhtes; |
| --- | --- |

h)

analüüsib pankade maksevõime taastamise kavu ning annab süsteemile suuniseid maksevõime taastamiskavade kohta ja koostab pankade esitatud aruannete alusel kriisilahenduskavad. Valitsus esitab Portugali parlamendile ettepaneku muuta rekapitaliseerimist käsitlevat seadust vastavalt komisjoni teatisele riigiabieeskirjade kohaldamise kohta alates 1. augustist 2013 finantskriisi kontekstis pankade kasuks võetavate toetusmeetmete suhtes;

| i) | rakendab finantseerimisasutuste raamistiku kodumajapidamiste võla kohtuväliseks restruktureerimiseks, muudab ettevõtete võla restruktureerimise sujuvamaks ja rakendab tegevuskava üldsuse teadlikkuse suurendamiseks seoses restruktureerimisvahenditega; |
| --- | --- |

i)

rakendab finantseerimisasutuste raamistiku kodumajapidamiste võla kohtuväliseks restruktureerimiseks, muudab ettevõtete võla restruktureerimise sujuvamaks ja rakendab tegevuskava üldsuse teadlikkuse suurendamiseks seoses restruktureerimisvahenditega;

| j) | koostab igas kvartalis aruanded uute restruktureerimisvahendite rakendamise kohta; hiljuti läbiviidud uuringute põhjal analüüsib erinevaid võimalusi muuta maksevõimeliseks rohkem selliseid äriühinguid, kes järgivad PER (elavdamise erimenetlus rängas finantsolukorras olevatele äriühingutele) ja SIREVE (äriühingute maksevõime taastamise süsteem kohtuväliste kokkulepete kaudu äriühingute puhul, kes on majanduslikult raskes olukorras või kes juba on või varsti muutuvad maksejõuetuks) menetlusi. |
| --- | --- |

j)

koostab igas kvartalis aruanded uute restruktureerimisvahendite rakendamise kohta; hiljuti läbiviidud uuringute põhjal analüüsib erinevaid võimalusi muuta maksevõimeliseks rohkem selliseid äriühinguid, kes järgivad PER (elavdamise erimenetlus rängas finantsolukorras olevatele äriühingutele) ja SIREVE (äriühingute maksevõime taastamise süsteem kohtuväliste kokkulepete kaudu äriühingute puhul, kes on majanduslikult raskes olukorras või kes juba on või varsti muutuvad maksejõuetuks) menetlusi.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel, 19. november 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 17. mai 2011. aasta rakendusotsus 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 159, 17.6.2011, lk 88).

2

(3)  ELT C 216, 30.7.2013, lk 1.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 376, 27.12.2006, lk 36).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 376, 27.12.2006, lk 36).”

5

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/38

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

19. november 2013,

millega kiidetakse heaks Portugali ajakohastatud makromajanduslik kohandamisprogramm

(2013/704/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrust (EL) nr 472/2013 kohaldatakse liikmesriikide suhtes, kes selle jõustumise ajal juba said finantsabi, sealhulgas Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi ja/või Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi raames. |
| --- | --- |

(1)

Määrust (EL) nr 472/2013 kohaldatakse liikmesriikide suhtes, kes selle jõustumise ajal juba said finantsabi, sealhulgas Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi ja/või Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi raames.

| (2) | Määrusega (EL) nr 472/2013 on ette nähtud sellist finantsabi saavate liikmesriikide makromajandusliku kohandamisprogrammi heakskiitmise eeskirjad, mida tuleb kohaldada kooskõlas määruse (EL) nr 407/2010 (2) sätetega, kui asjaomane liikmesriik saab abi nii Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raames kui ka muudest allikatest. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) nr 472/2013 on ette nähtud sellist finantsabi saavate liikmesriikide makromajandusliku kohandamisprogrammi heakskiitmise eeskirjad, mida tuleb kohaldada kooskõlas määruse (EL) nr 407/2010 (2) sätetega, kui asjaomane liikmesriik saab abi nii Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raames kui ka muudest allikatest.

| (3) | Portugalile on antud finantsabi nii Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raames nõukogu rakendusotsusega 2011/344/EL (3) kui ka Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi raames. |
| --- | --- |

(3)

Portugalile on antud finantsabi nii Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raames nõukogu rakendusotsusega 2011/344/EL (3) kui ka Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi raames.

| (4) | Järjepidevuse huvides tuleks määruse (EL) nr 472/2013 kohane Portugali ajakohastatud makromajanduslik kohandamisprogramm heaks kiita, tuginedes rakendusotsuse 2011/344/EL asjakohastele sätetele. |
| --- | --- |

(4)

Järjepidevuse huvides tuleks määruse (EL) nr 472/2013 kohane Portugali ajakohastatud makromajanduslik kohandamisprogramm heaks kiita, tuginedes rakendusotsuse 2011/344/EL asjakohastele sätetele.

| (5) | Kooskõlas rakendusotsuse 2011/344/EL artikli 3 lõikega 10 viis komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondiga ja Euroopa Keskpangaga konsulteerides korraga läbi kaheksanda ja üheksanda läbivaatamise, et hinnata edusamme, mida Portugali ametiasutused on makromajandusliku kohandamisprogrammi raames kokkulepitud meetmete rakendamisel saavutanud, samuti kõnealuste meetmete tõhusust ning majanduslikku ja sotsiaalset mõju. Kõnealuse läbivaatamise tulemusel tuleb olemasolevas makromajanduslikus kohandamisprogrammis teha mõned muudatused. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas rakendusotsuse 2011/344/EL artikli 3 lõikega 10 viis komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondiga ja Euroopa Keskpangaga konsulteerides korraga läbi kaheksanda ja üheksanda läbivaatamise, et hinnata edusamme, mida Portugali ametiasutused on makromajandusliku kohandamisprogrammi raames kokkulepitud meetmete rakendamisel saavutanud, samuti kõnealuste meetmete tõhusust ning majanduslikku ja sotsiaalset mõju. Kõnealuse läbivaatamise tulemusel tuleb olemasolevas makromajanduslikus kohandamisprogrammis teha mõned muudatused.

| (6) | Kõnealused muudatused on sätestatud rakendusotsuse 2011/344/EL (mida on muudetud nõukogu 19. novembri 2013. aasta rakendusotsusega 2013/703/EL, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta) (4) asjakohastes sätetes, |
| --- | --- |

(6)

Kõnealused muudatused on sätestatud rakendusotsuse 2011/344/EL (mida on muudetud nõukogu 19. novembri 2013. aasta rakendusotsusega 2013/703/EL, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta) (4) asjakohastes sätetes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks rakendusotsuse 2011/344/EL artikli 3 lõigetes 7–9 sätestatud meetmed, mida Portugal võtab oma makromajandusliku kohandamisprogrammi raames.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel, 19. november 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 11. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (ELT L 118, 12.5.2010, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 17. mai 2011. aasta rakendusotsus 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 159, 17.6.2011, lk 88).

3

(4)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 31

4

Euroopa Liidu Teataja

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/39 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/39

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

29. november 2013,

millega antakse luba kukeharja ekstrakti turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8319 all)

(Ainult hispaaniakeelne tekst on autentne)

(2013/705/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Bioiberica S.A esitas 8. veebruaril 2011 Ühendkuningriigi pädevatele ametiasutustele taotluse tuua toidu uuendkoostisosana turule kukeharja ekstrakt. |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Bioiberica S.A esitas 8. veebruaril 2011 Ühendkuningriigi pädevatele ametiasutustele taotluse tuua toidu uuendkoostisosana turule kukeharja ekstrakt.

| (2) | Ühendkuningriigi pädev toiduhindamisasutus esitas 25. oktoobril 2011 esmase hindamisaruande. Selles aruandes on esitatud järeldus, et taotleja kavandatud koguses on kukeharja ekstrakti kasutamine teatud toidus kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Ühendkuningriigi pädev toiduhindamisasutus esitas 25. oktoobril 2011 esmase hindamisaruande. Selles aruandes on esitatud järeldus, et taotleja kavandatud koguses on kukeharja ekstrakti kasutamine teatud toidus kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidega.

| (3) | Komisjon edastas esmase hindamisaruande teistele liikmesriikidele 10. novembril 2011. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon edastas esmase hindamisaruande teistele liikmesriikidele 10. novembril 2011.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõike 4 teises lõigus ettenähtud 60 päeva jooksul esitati põhjendatud vastuväiteid. Eelkõige peeti küsitavaks spetsifikatsioone ja toote võimalikku allergeensust. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõike 4 teises lõigus ettenähtud 60 päeva jooksul esitati põhjendatud vastuväiteid. Eelkõige peeti küsitavaks spetsifikatsioone ja toote võimalikku allergeensust.

| (5) | 22. mail 2012 küsis komisjon Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „amet”) arvamust ja palus ametil määruse (EÜ) nr 258/97 kohaselt täiendavalt hinnata kukeharja ekstrakti kasutamist toidu koostisosana. |
| --- | --- |

(5)

22. mail 2012 küsis komisjon Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „amet”) arvamust ja palus ametil määruse (EÜ) nr 258/97 kohaselt täiendavalt hinnata kukeharja ekstrakti kasutamist toidu koostisosana.

| (6) | 31. mail 2013 võttis amet vastu teadusliku arvamuse kukeharja ekstrakti kohta (2). Selles arvamuses esitati järeldus, et kavandatud kasutusviiside ja koguste juures on kukeharja ekstrakt ohutu. |
| --- | --- |

(6)

31. mail 2013 võttis amet vastu teadusliku arvamuse kukeharja ekstrakti kohta (2). Selles arvamuses esitati järeldus, et kavandatud kasutusviiside ja koguste juures on kukeharja ekstrakt ohutu.

| (7) | Teaduslikus arvamuses on esitatud piisavalt põhjendusi kinnitamaks, et kukeharja ekstrakti kasutamine kavandatud viisil ja kogustes vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(7)

Teaduslikus arvamuses on esitatud piisavalt põhjendusi kinnitamaks, et kukeharja ekstrakti kasutamine kavandatud viisil ja kogustes vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

I lisas määratletud ja kirjeldatud kukeharja ekstrakti võib viia turule toidu uuendkoostisosana ning kasutada II lisas määratud viisil ja samas kehtestatud ülemmäärade kohaselt.

Artikkel 2

Käesoleva otsusega lubatud kukeharja ekstrakti sisaldava toidu märgistamisel kasutatakse nimetust „kukeharja ekstrakt”.

Artikkel 3

Otsus on adresseeritud äriühingule Bioiberica S.A. (Plaça Francesc Macià, 7. 8B, 08029 Barcelona, Hispaania).

Brüssel, 29. november 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.

1

(2)  EFSA Teataja (2013); 11(6):3260.

2

EFSA Teataja

---

I LISA

KUKEHARJA EKSTRAKTI SPETSIFIKATSIOON

Määratlus

Kukeharja ekstrakti saadakse liigi Gallus gallus’e harja ensümaatilisel hüdrolüüsil, seejärel toimub filtreerimine, kontsentreerimine ja sadestamine. Kukeharja ekstrakti põhikoostisosad on glükoosaminoglükaan-hüaluroonhape, kondroitiinsulfaat A ja dermataansulfaat (kondroitiinsulfaat B).

| Hüaluroonhape | 60–80 % |
| --- | --- |
| Kondroitiinsulfaat A | Mitte üle 5 % |
| Dermataansulfaat (kondroitiinsulfaat B) | Mitte üle 25 % |

Hüaluroonhape

60–80 %

Kondroitiinsulfaat A

Mitte üle 5 %

Dermataansulfaat (kondroitiinsulfaat B)

Mitte üle 25 %

Kirjeldus

Valge kuni koltunud valge hügroskoopne pulber

Identifitseerimistunnused

| pH | 5,0–8,5 |
| --- | --- |

pH

5,0–8,5

Puhtus

| Kloriidid | Mitte üle 1 % |
| --- | --- |
| Lämmastik | Mitte üle 8 % |
| Massikadu kuivatamisel (105 °C juures 6 tundi) | Mitte üle 10 % |
| Elavhõbe | Mitte üle 0,1 mg/kg |
| Arseen | Mitte üle 1 mg/kg |
| Kaadmium | Mitte üle 1 mg/kg |
| Kroom | Mitte üle 10 mg/kg |
| Plii | Mitte üle 0,5 mg/kg |

Kloriidid

Mitte üle 1 %

Lämmastik

Mitte üle 8 %

Massikadu kuivatamisel (105 °C juures 6 tundi)

Mitte üle 10 %

Elavhõbe

Mitte üle 0,1 mg/kg

Arseen

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Kroom

Mitte üle 10 mg/kg

Plii

Mitte üle 0,5 mg/kg

Mikrobioloogilised kriteeriumid

| Elujõuliste aeroobsete organismide arv kokku | Mitte üle 102 CFU/g |
| --- | --- |
| Escherichia coli | Puudub 1 grammis |
| Salmonella spp. | Puudub 1 grammis |
| Staphylococcus aureus | Puudub 1 grammis |
| Pseudomonas aeruginosa | Puudub 1 grammis |

Elujõuliste aeroobsete organismide arv kokku

Mitte üle 102 CFU/g

Escherichia coli

Puudub 1 grammis

Salmonella spp.

Puudub 1 grammis

Staphylococcus aureus

Puudub 1 grammis

Pseudomonas aeruginosa

Puudub 1 grammis

---

II LISA

Kukeharja ekstrakti lubatud kasutusviisid

| Toidugrupp | Maksimaalne kasutatav kogus (mg/100 g kohta või mg/100 ml kohta) |
| --- | --- |
| Piimapõhised joogid | 40 |
| Kääritatud piimapõhised joogid | 80 |
| Jogurti tüüpi tooted | 65 |
| Fromage frais | 110 |

Toidugrupp

Maksimaalne kasutatav kogus (mg/100 g kohta või mg/100 ml kohta)

Piimapõhised joogid

40

Kääritatud piimapõhised joogid

80

Jogurti tüüpi tooted

65

Fromage frais

110

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/42

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

29. november 2013,

millega muudetakse otsuse 2009/177/EÜ I lisa seoses Taani taudivaba staatusega viirusliku hemorraagilise septitseemia suhtes ning Iirimaa ja Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa territooriumi taudivaba staatusega karpkalade herpesviiruse suhtes

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8385 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/706/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta, (1) eriti selle artikli 44 lõike 1 esimest lõiku, artikli 44 lõike 2 esimest lõiku, artikli 49 lõiget 1 ja artikli 50 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuses 2009/177/EÜ (2) on esitatud loetelu liikmesriikidest, tsoonidest või piirkondadest, mille suhtes kohaldatakse heakskiidetud seire- ja likvideerimisprogramme seoses direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud ühe või mitme mitteeksootilise taudiga. Otsuses 2009/177/EÜ on esitatud ka nende liikmesriikide, tsoonide ja piirkondade loetelu, mis on ühe või mitme sellise taudi suhtes taudivabaks tunnistatud. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuses 2009/177/EÜ (2) on esitatud loetelu liikmesriikidest, tsoonidest või piirkondadest, mille suhtes kohaldatakse heakskiidetud seire- ja likvideerimisprogramme seoses direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud ühe või mitme mitteeksootilise taudiga. Otsuses 2009/177/EÜ on esitatud ka nende liikmesriikide, tsoonide ja piirkondade loetelu, mis on ühe või mitme sellise taudi suhtes taudivabaks tunnistatud.

| (2) | Taani on nõukogu otsuse 90/424/EMÜ (3) alusel esitanud komisjonile viirusliku hemorraagilise septitseemia (VHS) likvideerimise mitmeaastase kava ajavahemikuks 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2013. Kavas esitatud piirkonnad on lisatud otsuse 2009/177/EÜ I lisa B osas sätestatud loetellu. |
| --- | --- |

(2)

Taani on nõukogu otsuse 90/424/EMÜ (3) alusel esitanud komisjonile viirusliku hemorraagilise septitseemia (VHS) likvideerimise mitmeaastase kava ajavahemikuks 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2013. Kavas esitatud piirkonnad on lisatud otsuse 2009/177/EÜ I lisa B osas sätestatud loetellu.

| (3) | Taani on komisjonile esitanud kinnituse viirusliku hemorraagilise septitseemia (VHS) likvideerimise mitmeaastase kava lõpetamise ja taudi eduka likvideerimise kohta kogu Taani mandriterritooriumil. Kõnealune kinnitus on kooskõlas direktiivis 2006/88/EÜ sätestatud taudivaba staatuse kinnituse nõuetega. Seega tuleks kogu Taani mandriterritoorium tunnistada viirusliku hemorraagilise septitseemia (VHS) suhtes taudivabaks. |
| --- | --- |

(3)

Taani on komisjonile esitanud kinnituse viirusliku hemorraagilise septitseemia (VHS) likvideerimise mitmeaastase kava lõpetamise ja taudi eduka likvideerimise kohta kogu Taani mandriterritooriumil. Kõnealune kinnitus on kooskõlas direktiivis 2006/88/EÜ sätestatud taudivaba staatuse kinnituse nõuetega. Seega tuleks kogu Taani mandriterritoorium tunnistada viirusliku hemorraagilise septitseemia (VHS) suhtes taudivabaks.

| (4) | Iirimaa esitas 2009. aasta detsembris komisjonile mitmeaastase seireprogrammi seoses karpkalade herpesviirusega (KHV), mis hõlmab kogu Iirimaa territooriumi. Kavas esitatud piirkond on lisatud otsuse 2009/177/EÜ I lisa A osas sätestatud loetellu. |
| --- | --- |

(4)

Iirimaa esitas 2009. aasta detsembris komisjonile mitmeaastase seireprogrammi seoses karpkalade herpesviirusega (KHV), mis hõlmab kogu Iirimaa territooriumi. Kavas esitatud piirkond on lisatud otsuse 2009/177/EÜ I lisa A osas sätestatud loetellu.

| (5) | Iirimaa on komisjonile esitanud kinnituse taudivaba staatuse kohta seoses karpkalade herpesviirusega (KHV). Kõnealune kinnitus on kooskõlas direktiivis 2006/88/EÜ sätestatud taudivaba staatuse kinnituse nõuetega. Seega tuleks kogu Iirimaa territoorium tunnistada karpkalade herpesviiruse (KHV) suhtes taudivabaks. |
| --- | --- |

(5)

Iirimaa on komisjonile esitanud kinnituse taudivaba staatuse kohta seoses karpkalade herpesviirusega (KHV). Kõnealune kinnitus on kooskõlas direktiivis 2006/88/EÜ sätestatud taudivaba staatuse kinnituse nõuetega. Seega tuleks kogu Iirimaa territoorium tunnistada karpkalade herpesviiruse (KHV) suhtes taudivabaks.

| (6) | Ühendkuningriik on 2010. aasta jaanuaris esitanud komisjonile mitmeaastase seireprogrammi seoses karpkalade herpesviirusega (KHV) Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa territooriumil. |
| --- | --- |

(6)

Ühendkuningriik on 2010. aasta jaanuaris esitanud komisjonile mitmeaastase seireprogrammi seoses karpkalade herpesviirusega (KHV) Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa territooriumil.

| (7) | Ühendkuningriik esitas 2013. aasta veebruaris komisjonile kinnituse taudivaba staatuse kohta seoses karpkalade herpesviirusega (KHV) Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa territooriumil. Kõnealune kinnitus on kooskõlas direktiivis 2006/88/EÜ sätestatud taudivaba staatuse kinnituse nõuetega. Seega tuleks kogu Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa territoorium tunnistada karpkalade herpesviiruse (KHV) suhtes taudivabaks. |
| --- | --- |

(7)

Ühendkuningriik esitas 2013. aasta veebruaris komisjonile kinnituse taudivaba staatuse kohta seoses karpkalade herpesviirusega (KHV) Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa territooriumil. Kõnealune kinnitus on kooskõlas direktiivis 2006/88/EÜ sätestatud taudivaba staatuse kinnituse nõuetega. Seega tuleks kogu Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa territoorium tunnistada karpkalade herpesviiruse (KHV) suhtes taudivabaks.

| (8) | Otsuse 2009/177/EÜ I lisa A, B ja C osa tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Otsuse 2009/177/EÜ I lisa A, B ja C osa tuleks vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2009/177/EÜ I lisa muudetakse käesoleva otsuse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. november 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 14.

1

(2)  Komisjoni otsus 2009/177/EÜ, 31. oktoober 2008, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses seire- ja likvideerimisprogrammide ning liikmesriikide, tsoonide ja piirkondade taudivaba staatusega (ELT L 63, 7.3.2009, lk 15).

2

(3)  Nõukogu otsus 90/424/EMÜ, 26. juuni 1990, kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19).

3

---

LISA

Otsuse 2009/177/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt.

1)   A osa

Iirimaad käsitlev kanne seoses karpkalade herpesviirusega (KHV) jäetakse välja.

2)   B osa

Taanit käsitlev kanne seoses viirusliku hemorraagilise septitseemiaga (VHS) jäetakse välja.

3)   C osa

| a) | Taanit käsitlev kanne seoses viirusliku hemorraagilise septitseemiaga (VHS) asendatakse järgmisega:







  „Taani | DK | Kogu mandriterritoorium” |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Taanit käsitlev kanne seoses viirusliku hemorraagilise septitseemiaga (VHS) asendatakse järgmisega:

„Taani

DK

Kogu mandriterritoorium”

| b) | Lisatakse järgmine Iirimaad käsitlev kanne seoses karpkalade herpesviirusega (KHV):







  „Iirimaa | IE | Kogu territoorium” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Lisatakse järgmine Iirimaad käsitlev kanne seoses karpkalade herpesviirusega (KHV):

„Iirimaa

IE

Kogu territoorium”

| c) | Lisatakse järgmine Ühendkuningriiki käsitlev kanne seoses karpkalade herpesviirusega (KHV):







  „Ühendkuningriik | UK | Põhja-Iirimaa territoorium” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Lisatakse järgmine Ühendkuningriiki käsitlev kanne seoses karpkalade herpesviirusega (KHV):

„Ühendkuningriik

UK

Põhja-Iirimaa territoorium”

---