# Jurnalul Oficial L 243/2013

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2013.243.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 243 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5612 septembrie 2013 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2013.243.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 243

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5612 septembrie 2013

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 870/2013 al Consiliului din 9 iulie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2866/98 în ceea ce privește rata de conversie a monedei euro pentru Letonia | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 871/2013 al Consiliului din 2 septembrie 2013 de extindere a taxei antidumping definitive instituită prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 511/2010 pentru importurile de sârmă din molibden, conținând minimum 99,95 % molibden, în greutate, al cărei diametru maxim în secțiune este mai mare de 1,35 mm, dar nu depășește 4,0 mm, originară din Republica Populară Chineză, la importurile de sârmă din molibden, conținând minimum 97 % molibden, în greutate, al cărei diametru maxim în secțiune este mai mare de 1,35 mm, dar nu depășește 4,0 mm, originară din Republica Populară Chineză | 2 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 872/2013 al Comisiei din 9 septembrie 2013 de aprobare a unei modificări minore a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Salame Brianza (DOP)] | 10 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 873/2013 al Comisiei din 11 septembrie 2013 de interzicere a pescuitului de cod saithe în zonele IIIa și IV; apele UE din zonele IIa, IIIb, IIIc și subdiviziunile 22-32 de către navele care arborează pavilionul Țărilor de Jos | 15 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 874/2013 al Comisiei din 11 septembrie 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 17 |
| | | DECIZII |
| | | 2013/452/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 2 mai 2013 privind ajutorul de stat SA.33618 (12/C) pe care Suedia intenționează să îl pună în aplicare în favoarea arenei din Uppsala
  [notificată cu numărul C(2013) 2362]

   (
  1
  ) | 19 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 870/2013 al Consiliului din 9 iulie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2866/98 în ceea ce privește rata de conversie a monedei euro pentru Letonia

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 871/2013 al Consiliului din 2 septembrie 2013 de extindere a taxei antidumping definitive instituită prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 511/2010 pentru importurile de sârmă din molibden, conținând minimum 99,95 % molibden, în greutate, al cărei diametru maxim în secțiune este mai mare de 1,35 mm, dar nu depășește 4,0 mm, originară din Republica Populară Chineză, la importurile de sârmă din molibden, conținând minimum 97 % molibden, în greutate, al cărei diametru maxim în secțiune este mai mare de 1,35 mm, dar nu depășește 4,0 mm, originară din Republica Populară Chineză

2

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 872/2013 al Comisiei din 9 septembrie 2013 de aprobare a unei modificări minore a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Salame Brianza (DOP)]

10

*

Regulamentul (UE) nr. 873/2013 al Comisiei din 11 septembrie 2013 de interzicere a pescuitului de cod saithe în zonele IIIa și IV; apele UE din zonele IIa, IIIb, IIIc și subdiviziunile 22-32 de către navele care arborează pavilionul Țărilor de Jos

15

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 874/2013 al Comisiei din 11 septembrie 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

17

DECIZII

2013/452/UE

*

Decizia Comisiei din 2 mai 2013 privind ajutorul de stat SA.33618 (12/C) pe care Suedia intenționează să îl pună în aplicare în favoarea arenei din Uppsala
  [notificată cu numărul C(2013) 2362]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2013) 2362]

1

19

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Aviz cititorilor – Regulamentul (UE) nr. 216/2013 al Consiliului din 7 martie 2013 privind publicarea electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene
  (A se vedea coperta a treia) | s3 |
| | * | Aviz cititorilor – Modalitatea de citare a actelor (A se vedea coperta a treia) | s3 |

*

Aviz cititorilor – Regulamentul (UE) nr. 216/2013 al Consiliului din 7 martie 2013 privind publicarea electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene
  (A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor – Regulamentul (UE) nr. 216/2013 al Consiliului din 7 martie 2013 privind publicarea electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

s3

*

Aviz cititorilor – Modalitatea de citare a actelor (A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor – Modalitatea de citare a actelor

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 12.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 243/1

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 870/2013 AL CONSILIULUI

din 9 iulie 2013

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2866/98 în ceea ce privește rata de conversie a monedei euro pentru Letonia

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 140 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 2866/98 al Consiliului din 31 decembrie 1998 privind ratele de conversie între moneda euro și monedele statelor membre care adoptă moneda euro (1) stabilește ratele de conversie începând cu 1 ianuarie 1999. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 2866/98 al Consiliului din 31 decembrie 1998 privind ratele de conversie între moneda euro și monedele statelor membre care adoptă moneda euro (1) stabilește ratele de conversie începând cu 1 ianuarie 1999.

| (2) | În conformitate cu articolul 4 din Actul de aderare din 2003, Letonia este un stat membru care beneficiază de o derogare astfel cum se prevede la articolul 139 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 4 din Actul de aderare din 2003, Letonia este un stat membru care beneficiază de o derogare astfel cum se prevede la articolul 139 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

| (3) | Potrivit Deciziei 2013/387/UE a Consiliului din 9 iulie 2013 privind adoptarea de către Letonia a monedei euro la 1 ianuarie 2014 (2), Letonia îndeplinește condițiile necesare pentru adoptarea monedei euro, iar derogarea de care beneficiază aceasta se abrogă de la 1 ianuarie 2014. |
| --- | --- |

(3)

Potrivit Deciziei 2013/387/UE a Consiliului din 9 iulie 2013 privind adoptarea de către Letonia a monedei euro la 1 ianuarie 2014 (2), Letonia îndeplinește condițiile necesare pentru adoptarea monedei euro, iar derogarea de care beneficiază aceasta se abrogă de la 1 ianuarie 2014.

| (4) | Introducerea monedei euro în Letonia necesită adoptarea ratei de conversie între euro și lats-ul leton. Aceasta rată de conversie va fi fixată la 0,702804 lati pentru 1 euro, ceea ce corespunde ratei de schimb centrale a lats-ului din cadrul mecanismului ratei de schimb (ERM II). |
| --- | --- |

(4)

Introducerea monedei euro în Letonia necesită adoptarea ratei de conversie între euro și lats-ul leton. Aceasta rată de conversie va fi fixată la 0,702804 lati pentru 1 euro, ceea ce corespunde ratei de schimb centrale a lats-ului din cadrul mecanismului ratei de schimb (ERM II).

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 2866/98 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 2866/98 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

La articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 2866/98 se introduce următoarea rubrică între rubricile corespunzătoare ratelor de conversie aplicabile lirei cipriote și francului luxemburghez:

„= 0,702804 lati letoni”.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 ianuarie 2014.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 9 iulie 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

R. ŠADŽIUS

---

(1)  JO L 359, 31.12.1998, p. 1.

1

(2)  JO L 195, 18.7.2013, p. 24.

2

---

| 12.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 243/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 243/2

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 871/2013 AL CONSILIULUI

din 2 septembrie 2013

de extindere a taxei antidumping definitive instituită prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 511/2010 pentru importurile de sârmă din molibden, conținând minimum 99,95 % molibden, în greutate, al cărei diametru maxim în secțiune este mai mare de 1,35 mm, dar nu depășește 4,0 mm, originară din Republica Populară Chineză, la importurile de sârmă din molibden, conținând minimum 97 % molibden, în greutate, al cărei diametru maxim în secțiune este mai mare de 1,35 mm, dar nu depășește 4,0 mm, originară din Republica Populară Chineză

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 13,

având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

1.1.   Măsurile existente

| (1) | În decembrie 2009, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) prin Regulamentul (UE) nr. 1247/2009 (2) (denumit în continuare „Regulamentul antidumping provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile de sârmă din molibden, conținând în greutate minimum 99,95 % molibden, al cărei diametru maxim în secțiune este mai mare de 1,35 mm, dar nu depășește 4,0 mm, originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). |
| --- | --- |

(1)

În decembrie 2009, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) prin Regulamentul (UE) nr. 1247/2009 (2) (denumit în continuare „Regulamentul antidumping provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile de sârmă din molibden, conținând în greutate minimum 99,95 % molibden, al cărei diametru maxim în secțiune este mai mare de 1,35 mm, dar nu depășește 4,0 mm, originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).

| (2) | În iunie 2010, Consiliul, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 511/2010 (3), a instituit o taxă antidumping definitivă de 64,3 % la aceste importuri. Aceste măsuri sunt denumite în continuare „măsuri în vigoare”, iar ancheta care a condus la măsurile în vigoare este denumită în continuare „ancheta inițială”. |
| --- | --- |

(2)

În iunie 2010, Consiliul, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 511/2010 (3), a instituit o taxă antidumping definitivă de 64,3 % la aceste importuri. Aceste măsuri sunt denumite în continuare „măsuri în vigoare”, iar ancheta care a condus la măsurile în vigoare este denumită în continuare „ancheta inițială”.

| (3) | În ianuarie 2012, în urma unei anchete anticircumvenție în temeiul articolului 13 din regulamentul de bază, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 14/2012 (4) Consiliul a extins măsurile în vigoare la importurile de produse în cauză expediate din Malaysia, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din Malaysia. |
| --- | --- |

(3)

În ianuarie 2012, în urma unei anchete anticircumvenție în temeiul articolului 13 din regulamentul de bază, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 14/2012 (4) Consiliul a extins măsurile în vigoare la importurile de produse în cauză expediate din Malaysia, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din Malaysia.

1.2.   Cerere

| (4) | În noiembrie 2012, Comisia a primit, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) și articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, o cerere de a face o anchetă cu privire la o posibilă circumvenție a măsurilor antidumping instituite la importurile de anumite sârme din molibden originare din RPC prin importuri de anumite sârme din molibden cărora li s-au adus mici modificări, conținând în greutate minimum 97 %, dar maximum 99,95 % molibden, originare din RPC, și de a supune aceste importuri înregistrării. |
| --- | --- |

(4)

În noiembrie 2012, Comisia a primit, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) și articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, o cerere de a face o anchetă cu privire la o posibilă circumvenție a măsurilor antidumping instituite la importurile de anumite sârme din molibden originare din RPC prin importuri de anumite sârme din molibden cărora li s-au adus mici modificări, conținând în greutate minimum 97 %, dar maximum 99,95 % molibden, originare din RPC, și de a supune aceste importuri înregistrării.

| (5) | Cererea a fost depusă de Plansee SE („Plansee”), un producător de anumite sârme din molibden din Uniune care a participat la ancheta inițială. |
| --- | --- |

(5)

Cererea a fost depusă de Plansee SE („Plansee”), un producător de anumite sârme din molibden din Uniune care a participat la ancheta inițială.

| (6) | Cererea conținea suficiente elemente de probă prima facie care indicau faptul că măsurile antidumping aplicate importurilor de anumite sârme din molibden originare din RPC sunt eludate prin importul unor sârme din molibden ușor modificate care conțin în greutate minimum 97 %, dar maximum 99,95 % molibden, originare din RPC. |
| --- | --- |

(6)

Cererea conținea suficiente elemente de probă prima facie care indicau faptul că măsurile antidumping aplicate importurilor de anumite sârme din molibden originare din RPC sunt eludate prin importul unor sârme din molibden ușor modificate care conțin în greutate minimum 97 %, dar maximum 99,95 % molibden, originare din RPC.

1.3.   Inițierea procedurii

| (7) | După ce a constatat, în urma consultării comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă prima facie pentru inițierea unei anchete în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) și cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a deschis o anchetă prin Regulamentul (UE) nr. 1236/2012 (5) (denumit în continuare „regulamentul de deschidere”) cu privire la o posibilă circumvenție a măsurilor antidumping instituite pentru importurile de anumite sârme din molibden originare din RPC și a cerut, de asemenea, autorităților vamale să înregistreze importurile în Uniune de sârmă din molibden, conținând în greutate minimum 97 %, dar maximum 99,95 % molibden, al cărei diametru maxim în secțiune este mai mare de 1,35 mm, dar nu depășește 4,0 mm și care se încadrează în prezent la codul NC ex 8102 96 00 (cod TARIC 8102960030), originare din Republica Populară Chineză, începând cu 21 decembrie 2012. |
| --- | --- |

(7)

După ce a constatat, în urma consultării comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă prima facie pentru inițierea unei anchete în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) și cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a deschis o anchetă prin Regulamentul (UE) nr. 1236/2012 (5) (denumit în continuare „regulamentul de deschidere”) cu privire la o posibilă circumvenție a măsurilor antidumping instituite pentru importurile de anumite sârme din molibden originare din RPC și a cerut, de asemenea, autorităților vamale să înregistreze importurile în Uniune de sârmă din molibden, conținând în greutate minimum 97 %, dar maximum 99,95 % molibden, al cărei diametru maxim în secțiune este mai mare de 1,35 mm, dar nu depășește 4,0 mm și care se încadrează în prezent la codul NC ex 8102 96 00 (cod TARIC 8102960030), originare din Republica Populară Chineză, începând cu 21 decembrie 2012.

1.4.   Produsul vizat și produsul care face obiectul anchetei

| (8) | Produsul în cauză este același cu cel definit în cadrul anchetei inițiale, și anume sârmă din molibden, conținând în greutate cel puțin 99,95 % molibden, al cărei diametru maxim în secțiune este mai mare de 1,35 mm, dar nu depășește 4,0 mm („molibden pur”), originară din RPC, declarată în prezent la codul NC ex 8102 96 00. |
| --- | --- |

(8)

Produsul în cauză este același cu cel definit în cadrul anchetei inițiale, și anume sârmă din molibden, conținând în greutate cel puțin 99,95 % molibden, al cărei diametru maxim în secțiune este mai mare de 1,35 mm, dar nu depășește 4,0 mm („molibden pur”), originară din RPC, declarată în prezent la codul NC ex 8102 96 00.

| (9) | Produsul care face obiectul anchetei, și anume produsul despre care se presupune că ar eluda, este identic cu cel definit în considerentul 7 conținând în greutate minimum 97 %, dar maximum 99,95 % molibden, al cărui diametru maxim în secțiune este ai mare de 1,35 mm, dar nu depășește 4,0 mm, originar din RPC. |
| --- | --- |

(9)

Produsul care face obiectul anchetei, și anume produsul despre care se presupune că ar eluda, este identic cu cel definit în considerentul 7 conținând în greutate minimum 97 %, dar maximum 99,95 % molibden, al cărui diametru maxim în secțiune este ai mare de 1,35 mm, dar nu depășește 4,0 mm, originar din RPC.

1.5.   Ancheta și părțile interesate de anchetă

| (10) | Comisia a informat oficial autoritățile din RPC, cu privire la inițierea anchetei și le-a trimis chestionare producătorilor-exportatori din RPC, precum și importatorilor din Uniune cunoscuți ca fiind în cauză. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și exprima în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul fixat în regulamentul de deschidere. Toate părțile au fost informate asupra faptului că lipsa de cooperare ar putea duce la aplicarea dispozițiilor articolului 18 din regulamentul de bază și la stabilirea constatărilor pe baza faptelor disponibile. |
| --- | --- |

(10)

Comisia a informat oficial autoritățile din RPC, cu privire la inițierea anchetei și le-a trimis chestionare producătorilor-exportatori din RPC, precum și importatorilor din Uniune cunoscuți ca fiind în cauză. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și exprima în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul fixat în regulamentul de deschidere. Toate părțile au fost informate asupra faptului că lipsa de cooperare ar putea duce la aplicarea dispozițiilor articolului 18 din regulamentul de bază și la stabilirea constatărilor pe baza faptelor disponibile.

| (11) | Doi producători-exportatori au trimis răspuns la chestionarul Comisiei. Una dintre aceste societăți, care a cooperat și la ancheta inițială, este într-adevăr un producător-exportator al produsului care face obiectul anchetei. În ceea ce privește a doua societate, aceasta nu a raportat nicio vânzare din produsul care face obiectul anchetei. Prin urmare, răspunsul dat de aceasta nu a fost luat în considerare. |
| --- | --- |

(11)

Doi producători-exportatori au trimis răspuns la chestionarul Comisiei. Una dintre aceste societăți, care a cooperat și la ancheta inițială, este într-adevăr un producător-exportator al produsului care face obiectul anchetei. În ceea ce privește a doua societate, aceasta nu a raportat nicio vânzare din produsul care face obiectul anchetei. Prin urmare, răspunsul dat de aceasta nu a fost luat în considerare.

| (12) | Patru importatori au trimis răspuns la chestionarul Comisiei. Unul dintre aceștia nu a raportat importuri din produsul care face obiectul anchetei și s-a dovedit a fi un utilizator de sârmă din molibden. |
| --- | --- |

(12)

Patru importatori au trimis răspuns la chestionarul Comisiei. Unul dintre aceștia nu a raportat importuri din produsul care face obiectul anchetei și s-a dovedit a fi un utilizator de sârmă din molibden.

| (13) | Comisia a efectuat anchete la fața locului la două sedii ale producătorului-exportator chinez cooperant:






  — | Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd., No88, Jinye 1st Road, Hi-Tech Industry Developing Zone, Xi’an, Provincia Shaanxi, R.P. China („JDC”); |
| --- | --- | --- |

(13)

Comisia a efectuat anchete la fața locului la două sedii ale producătorului-exportator chinez cooperant:

—

Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd., No88, Jinye 1st Road, Hi-Tech Industry Developing Zone, Xi’an, Provincia Shaanxi, R.P. China („JDC”);

| — | Jinduicheng GuangMing Co., Ltd., No104 Mihe Road, Districtul Zhoucun, Localitatea Zibo, R.P. China; |
| --- | --- |

—

Jinduicheng GuangMing Co., Ltd., No104 Mihe Road, Districtul Zhoucun, Localitatea Zibo, R.P. China;

și la sediul următorului importator din Uniune:

| — | GTV Verschleißschutz GmbH, Vor der Neuwiese 7, 57629 Luckenbach, Germania („GTV”). |
| --- | --- |

—

GTV Verschleißschutz GmbH, Vor der Neuwiese 7, 57629 Luckenbach, Germania („GTV”).

| (14) | Ceilalți trei importatori nu au fost vizitați, dar observațiile lor au fost examinate corespunzător în cursul anchetei. |
| --- | --- |

(14)

Ceilalți trei importatori nu au fost vizitați, dar observațiile lor au fost examinate corespunzător în cursul anchetei.

1.6.   Anchetă și perioade de raportare

| (15) | Perioada de anchetă („PA”) a fost stabilită între 1 ianuarie 2008 și 30 septembrie 2012 pentru a se verifica presupusa modificare a configurației schimburilor comerciale. Perioada de raportare („RP”) a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2011 și 30 septembrie 2012 pentru a examina dacă importurile se efectuează la prețuri inferioare prețului neprejudiciabil stabilit în cadrul anchetei care a generat măsurile existente, precum și existența unui dumping. |
| --- | --- |

(15)

Perioada de anchetă („PA”) a fost stabilită între 1 ianuarie 2008 și 30 septembrie 2012 pentru a se verifica presupusa modificare a configurației schimburilor comerciale. Perioada de raportare („RP”) a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2011 și 30 septembrie 2012 pentru a examina dacă importurile se efectuează la prețuri inferioare prețului neprejudiciabil stabilit în cadrul anchetei care a generat măsurile existente, precum și existența unui dumping.

2.   REZULTATELE ANCHETEI

2.1.   Considerații generale

| (16) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, existența unor posibile practici de circumvenție a fost stabilită analizând, în mod succesiv:






  1. | dacă a avut loc o modificare a configurației schimburilor comerciale între RPC și Uniune; |
| --- | --- | --- |

(16)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, existența unor posibile practici de circumvenție a fost stabilită analizând, în mod succesiv:

1.

dacă a avut loc o modificare a configurației schimburilor comerciale între RPC și Uniune;

| 2. | dacă această schimbare a fost rezultatul unei practici, al unui proces sau al unei activități care nu a avut la bază vreo altă motivație întemeiată sau vreo altă justificare economică suficientă decât instituirea taxei; |
| --- | --- |

2.

dacă această schimbare a fost rezultatul unei practici, al unui proces sau al unei activități care nu a avut la bază vreo altă motivație întemeiată sau vreo altă justificare economică suficientă decât instituirea taxei;

| 3. | dacă au existat elemente de probă pentru a dovedi existența unui prejudiciu sau compromiterea efectelor corective ale taxei în ceea ce privește prețurile și/sau cantitățile produsului care face obiectul anchetei; și |
| --- | --- |

3.

dacă au existat elemente de probă pentru a dovedi existența unui prejudiciu sau compromiterea efectelor corective ale taxei în ceea ce privește prețurile și/sau cantitățile produsului care face obiectul anchetei; și

| 4. | dacă au existat elemente de probă care să ateste existența dumpingului în raport cu valorile normale stabilite anterior pentru produsul similar, dacă este cazul în conformitate cu prevederile articolului 2 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

4.

dacă au existat elemente de probă care să ateste existența dumpingului în raport cu valorile normale stabilite anterior pentru produsul similar, dacă este cazul în conformitate cu prevederile articolului 2 din regulamentul de bază.

2.2.   Ușoară modificare și caracteristici esențiale

| (17) | Ancheta a arătat că produsul care face obiectul anchetei este o sârmă fabricată din molibden (între 99,6 % și 99,7 %) și, de obicei, din lantan („La”) (între 0,25 % și 0,35 %). Acest aliaj conține și alte elemente chimice și este cunoscut drept „molibden dopat” sau „MoLa” sau „ML”. Atât produsul în cauză, cât și produsul care face obiectul anchetei sunt clasificate la codul NC 8102 96 00. Conform explicațiilor de mai jos, ancheta nu a găsit nicio diferență în ceea ce privește procesul de producție între produsul care face obiectul anchetei și produsul în cauză, în afară de adăugarea unui procent scăzut de lantan la molibdenul pur în faza de amestec. În plus, producătorul-exportator cooperant a confirmat că produsul care face obiectul anchetei are un cost de producție similar cu costul produsului în cauză. Acest lucru presupune că nu există niciun avantaj economic pentru producătorul-exportator să fabrice produsul care face obiectul anchetei, altul decât evitarea măsurilor în vigoare. În plus, s-a constatat că utilizatorii produsului în cauză au trecut la produsul care face obiectul anchetei după instituirea măsurilor provizorii, ceea ce implică faptul că pentru utilizatori nu există nicio diferență între produsul în cauză și produsul anchetat. |
| --- | --- |

(17)

Ancheta a arătat că produsul care face obiectul anchetei este o sârmă fabricată din molibden (între 99,6 % și 99,7 %) și, de obicei, din lantan („La”) (între 0,25 % și 0,35 %). Acest aliaj conține și alte elemente chimice și este cunoscut drept „molibden dopat” sau „MoLa” sau „ML”. Atât produsul în cauză, cât și produsul care face obiectul anchetei sunt clasificate la codul NC 8102 96 00. Conform explicațiilor de mai jos, ancheta nu a găsit nicio diferență în ceea ce privește procesul de producție între produsul care face obiectul anchetei și produsul în cauză, în afară de adăugarea unui procent scăzut de lantan la molibdenul pur în faza de amestec. În plus, producătorul-exportator cooperant a confirmat că produsul care face obiectul anchetei are un cost de producție similar cu costul produsului în cauză. Acest lucru presupune că nu există niciun avantaj economic pentru producătorul-exportator să fabrice produsul care face obiectul anchetei, altul decât evitarea măsurilor în vigoare. În plus, s-a constatat că utilizatorii produsului în cauză au trecut la produsul care face obiectul anchetei după instituirea măsurilor provizorii, ceea ce implică faptul că pentru utilizatori nu există nicio diferență între produsul în cauză și produsul anchetat.

| (18) | Astfel cum s-a menționat la considerentul 15 din regulamentul antidumping provizoriu, produsul în cauză este utilizat în principal ca strat de acoperire la fabricarea de piese auto (de exemplu, cutii de viteză), piese de aeronavă sau drept contacte electrice. Cele mai vândute diametre de produs în cauză sunt 2,31 mm și 3,17 mm, utilizate pentru pulverizarea la flacără sau la arc. |
| --- | --- |

(18)

Astfel cum s-a menționat la considerentul 15 din regulamentul antidumping provizoriu, produsul în cauză este utilizat în principal ca strat de acoperire la fabricarea de piese auto (de exemplu, cutii de viteză), piese de aeronavă sau drept contacte electrice. Cele mai vândute diametre de produs în cauză sunt 2,31 mm și 3,17 mm, utilizate pentru pulverizarea la flacără sau la arc.

| (19) | Trei părți au susținut că produsul care face obiectul anchetei și produsul în cauză au caracteristici esențiale diferite. La cererea a două dintre ele, în aprilie 2013 a avut loc o audiere cu GTV, JDC și Plansee, prezidată de consilierul-auditor. Astfel cum se explică în detaliu în continuare, în cursul audierii, s-a pus accentul, în special, pe pretinsele diferențe de ordin tehnic între produsul în cauză și produsul care face obiectul anchetei, precum și pe justificarea economică pentru importul acestuia din urmă pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(19)

Trei părți au susținut că produsul care face obiectul anchetei și produsul în cauză au caracteristici esențiale diferite. La cererea a două dintre ele, în aprilie 2013 a avut loc o audiere cu GTV, JDC și Plansee, prezidată de consilierul-auditor. Astfel cum se explică în detaliu în continuare, în cursul audierii, s-a pus accentul, în special, pe pretinsele diferențe de ordin tehnic între produsul în cauză și produsul care face obiectul anchetei, precum și pe justificarea economică pentru importul acestuia din urmă pe piața Uniunii.

| (20) | GTV și JDC au susținut în cursul audierii și în scris că produsul care face obiectul anchetei are diferite caracteristici fizice esențiale care diferă în mod semnificativ de produsul în cauză. Mai precis, aceștia au susținut că ductilitatea, și anume capacitatea materialului de a fi tras longitudinal pe o secțiune redusă, fără să se rupă, sub acțiunea unei forțe de tracțiune, parametrii de alungire și proprietățile de învelire ale produsului care face obiectul anchetei sunt mult îmbunătățite în comparație cu produsul în cauză. |
| --- | --- |

(20)

GTV și JDC au susținut în cursul audierii și în scris că produsul care face obiectul anchetei are diferite caracteristici fizice esențiale care diferă în mod semnificativ de produsul în cauză. Mai precis, aceștia au susținut că ductilitatea, și anume capacitatea materialului de a fi tras longitudinal pe o secțiune redusă, fără să se rupă, sub acțiunea unei forțe de tracțiune, parametrii de alungire și proprietățile de învelire ale produsului care face obiectul anchetei sunt mult îmbunătățite în comparație cu produsul în cauză.

| (21) | În sprijinul acestei afirmații, cele două părți au prezentat o serie de articole și studii care au avut ca scop să demonstreze că aliajul molibden-lantan conduce la obținerea unui produs cu o mai bună rezistență la rupturile fragile și cu caracteristici de alungire mai bune decât ale produsului în cauză. Aceste părți au susținut, de asemenea, că informațiile publicate pe site-ului web al Plansee furnizează dovezi că produsul care face obiectul anchetei are proprietăți ameliorate în comparație cu produsul în cauză. |
| --- | --- |

(21)

În sprijinul acestei afirmații, cele două părți au prezentat o serie de articole și studii care au avut ca scop să demonstreze că aliajul molibden-lantan conduce la obținerea unui produs cu o mai bună rezistență la rupturile fragile și cu caracteristici de alungire mai bune decât ale produsului în cauză. Aceste părți au susținut, de asemenea, că informațiile publicate pe site-ului web al Plansee furnizează dovezi că produsul care face obiectul anchetei are proprietăți ameliorate în comparație cu produsul în cauză.

| (22) | În ceea ce privește caracteristicile produsului, în scopul de a evalua dacă produsul care face obiectul anchetei și produsul în cauză au caracteristici esențiale diferite, Plansee a propus să mandateze un institut independent pentru a compara produsul în cauză și produsul care face obiectul anchetei. |
| --- | --- |

(22)

În ceea ce privește caracteristicile produsului, în scopul de a evalua dacă produsul care face obiectul anchetei și produsul în cauză au caracteristici esențiale diferite, Plansee a propus să mandateze un institut independent pentru a compara produsul în cauză și produsul care face obiectul anchetei.

| (23) | După audiere, cererea menționată anterior a fost evaluată pe baza dovezilor colectate pe parcursul anchetei, în special comenzile trimise de către importatori către producătorul-exportator, explicațiile furnizate de către producătorul-exportator cu privire la procesul său de producție, conținutul chimic și caracteristicile de întindere și rezistența la tragere menționate în certificatele de calitate, facturile comerciale emise de producătorul-exportator și faptul că nicio informație comercială privind caracteristicile îmbunătățite ale produsului care face obiectul anchetei în comparație cu produsul în cauză nu a fost transmisă clienților. Toate informațiile au confirmat că proprietățile îmbunătățite nu au fost solicitate de clienți și nici furnizate de producătorul produsului care face obiectul anchetei. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia că un aviz al unor experți nu este necesar. În consecință, această solicitare a fost respinsă. |
| --- | --- |

(23)

După audiere, cererea menționată anterior a fost evaluată pe baza dovezilor colectate pe parcursul anchetei, în special comenzile trimise de către importatori către producătorul-exportator, explicațiile furnizate de către producătorul-exportator cu privire la procesul său de producție, conținutul chimic și caracteristicile de întindere și rezistența la tragere menționate în certificatele de calitate, facturile comerciale emise de producătorul-exportator și faptul că nicio informație comercială privind caracteristicile îmbunătățite ale produsului care face obiectul anchetei în comparație cu produsul în cauză nu a fost transmisă clienților. Toate informațiile au confirmat că proprietățile îmbunătățite nu au fost solicitate de clienți și nici furnizate de producătorul produsului care face obiectul anchetei. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia că un aviz al unor experți nu este necesar. În consecință, această solicitare a fost respinsă.

| (24) | În această privință, ancheta a confirmat că îmbunătățirea calităților menționate mai sus la considerentul 20 depinde de conținutul de lantan și de utilizarea unui proces de producție optimizat. Cu toate acestea, producătorul-exportator cooperant nu a demonstrat că a pus în practică procese de producție optimizate pentru produsul care face obiectul anchetei exportat către Uniune în cursul PA. Prin urmare, afirmația a fost respinsă ca fiind nefondată. |
| --- | --- |

(24)

În această privință, ancheta a confirmat că îmbunătățirea calităților menționate mai sus la considerentul 20 depinde de conținutul de lantan și de utilizarea unui proces de producție optimizat. Cu toate acestea, producătorul-exportator cooperant nu a demonstrat că a pus în practică procese de producție optimizate pentru produsul care face obiectul anchetei exportat către Uniune în cursul PA. Prin urmare, afirmația a fost respinsă ca fiind nefondată.

| (25) | Una dintre părți a susținut că produsul care face obiectul anchetei are proprietăți de acoperire îmbunătățite. Cu toate acestea, partea nu a prezentat dovezi suficiente care să sprijine această afirmație. Prin urmare, afirmația a fost respinsă ca fiind nefondată. |
| --- | --- |

(25)

Una dintre părți a susținut că produsul care face obiectul anchetei are proprietăți de acoperire îmbunătățite. Cu toate acestea, partea nu a prezentat dovezi suficiente care să sprijine această afirmație. Prin urmare, afirmația a fost respinsă ca fiind nefondată.

| (26) | Două părți au afirmat că produsul care face obiectul anchetei este mai rezistent la rupere. Acest lucru înseamnă că sârma nu se rupe niciodată când e derulată în interiorul unei mașini de pulverizare. Părțile în cauză au fost invitate să prezinte documente justificative în acest sens, lucru pe care nu l-au făcut. În absența unor dovezi justificative, această afirmație nu a fost luată în considerare. |
| --- | --- |

(26)

Două părți au afirmat că produsul care face obiectul anchetei este mai rezistent la rupere. Acest lucru înseamnă că sârma nu se rupe niciodată când e derulată în interiorul unei mașini de pulverizare. Părțile în cauză au fost invitate să prezinte documente justificative în acest sens, lucru pe care nu l-au făcut. În absența unor dovezi justificative, această afirmație nu a fost luată în considerare.

| (27) | În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat că produsul care face obiectul anchetei nu are proprietăți diferite în comparație cu produsul în cauză. |
| --- | --- |

(27)

În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat că produsul care face obiectul anchetei nu are proprietăți diferite în comparație cu produsul în cauză.

| (28) | În plus, elementele de probă strânse în cursul vizitelor de verificare arată că utilizatorii/importatorii nu au solicitat în mod expres produsul cu caracteristicile fizice mai bune pretinse descrise la considerentul 20 atunci când au făcut comenzile. Niciunul dintre aceștia nu a solicitat un conținut specific de lantan, dar a solicitat cel puțin 99 % de molibden pur. Doar un singur client a solicitat caracteristici fizice specifice pentru parametrii de întindere și rezistență la tragere. În acest caz, producătorul-exportator a testat acești parametri și a furnizat clientului respectiv certificate de calitate. Deoarece aceste certificate au fost furnizate și pentru produsul în cauză, a fost posibil să se compare acești parametri la cele două produse. Comparația a arătat că cerințele în ceea ce privește întinderea și rezistența la tragere erau identice pentru ambele produse. |
| --- | --- |

(28)

În plus, elementele de probă strânse în cursul vizitelor de verificare arată că utilizatorii/importatorii nu au solicitat în mod expres produsul cu caracteristicile fizice mai bune pretinse descrise la considerentul 20 atunci când au făcut comenzile. Niciunul dintre aceștia nu a solicitat un conținut specific de lantan, dar a solicitat cel puțin 99 % de molibden pur. Doar un singur client a solicitat caracteristici fizice specifice pentru parametrii de întindere și rezistență la tragere. În acest caz, producătorul-exportator a testat acești parametri și a furnizat clientului respectiv certificate de calitate. Deoarece aceste certificate au fost furnizate și pentru produsul în cauză, a fost posibil să se compare acești parametri la cele două produse. Comparația a arătat că cerințele în ceea ce privește întinderea și rezistența la tragere erau identice pentru ambele produse.

| (29) | În plus, ancheta a arătat că producătorul-exportator nu a informat piața sau clienții săi cu privire la pretinsele avantaje ale produsului care face obiectul anchetei față de produsul în cauză și nu a comercializat cabluri ușor modificate MoLa ca un produs nou sau diferit. |
| --- | --- |

(29)

În plus, ancheta a arătat că producătorul-exportator nu a informat piața sau clienții săi cu privire la pretinsele avantaje ale produsului care face obiectul anchetei față de produsul în cauză și nu a comercializat cabluri ușor modificate MoLa ca un produs nou sau diferit.

| (30) | Pe baza unui brevet înregistrat de Plansee în ianuarie 1996, una dintre părți a afirmat că produsul în cauză și produsul care face obiectul anchetei sunt produse diferite. Analiza acestei afirmații a arătat că brevetul nu se referă la produsul care face obiectul anchetei, ci la utilizarea unui aliaj de molibden drept conductor de alimentare pentru lămpi, tuburi de electroni și componente similare. În plus, diametrele acestui tip de produs sunt mai mici decât diametrele definite pentru produsul care face obiectul anchetei. În plus, astfel cum s-a precizat anterior la considerentul 24, presupusa îmbunătățire a calității MoLa față de produsul în cauză depinde de utilizarea unui proces de producție optimizat. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(30)

Pe baza unui brevet înregistrat de Plansee în ianuarie 1996, una dintre părți a afirmat că produsul în cauză și produsul care face obiectul anchetei sunt produse diferite. Analiza acestei afirmații a arătat că brevetul nu se referă la produsul care face obiectul anchetei, ci la utilizarea unui aliaj de molibden drept conductor de alimentare pentru lămpi, tuburi de electroni și componente similare. În plus, diametrele acestui tip de produs sunt mai mici decât diametrele definite pentru produsul care face obiectul anchetei. În plus, astfel cum s-a precizat anterior la considerentul 24, presupusa îmbunătățire a calității MoLa față de produsul în cauză depinde de utilizarea unui proces de producție optimizat. Prin urmare, argumentul a fost respins.

| (31) | Este, așadar, necesar să se concluzioneze că, din punctul de vedere al clientului, produsul în cauză și produsul care face obiectul anchetei sunt foarte asemănătoare. |
| --- | --- |

(31)

Este, așadar, necesar să se concluzioneze că, din punctul de vedere al clientului, produsul în cauză și produsul care face obiectul anchetei sunt foarte asemănătoare.

| (32) | Una dintre părți a afirmat că ofertele comerciale publicate pe site-ul de internet al Plansee arată că aceasta a oferit produsul care face obiectul anchetei nu numai în domeniul pulverizării termice, ci și în diferite alte domenii (și anume componente pentru lămpi, industria tăierii sârmelor). Cu toate acestea, Plansee a afirmat că informațiile comerciale publicate pe site-ul ei de internet indică diametrele pe care este în măsură să le asigure. În plus, ancheta a arătat că vânzările realizate de Plansee pentru alte domenii sunt foarte limitate (adică mai mici de 2 % din vânzările cantitative de produs în cauză) și că s-a utilizat un proces de producție optimizat. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(32)

Una dintre părți a afirmat că ofertele comerciale publicate pe site-ul de internet al Plansee arată că aceasta a oferit produsul care face obiectul anchetei nu numai în domeniul pulverizării termice, ci și în diferite alte domenii (și anume componente pentru lămpi, industria tăierii sârmelor). Cu toate acestea, Plansee a afirmat că informațiile comerciale publicate pe site-ul ei de internet indică diametrele pe care este în măsură să le asigure. În plus, ancheta a arătat că vânzările realizate de Plansee pentru alte domenii sunt foarte limitate (adică mai mici de 2 % din vânzările cantitative de produs în cauză) și că s-a utilizat un proces de producție optimizat. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (33) | Una dintre părți a afirmat că Plansee producea deja produsul care face obiectul anchetei atunci când a înaintat plângerea care a dus la deschiderea anchetei inițiale și deoarece Plansee consideră că produsul care face obiectul anchetei și produsul în cauză au în comun aceleași caracteristici esențiale, ea ar fi trebuit să îl fi inclus în obiectul anchetei inițiale. Cu toate acestea, după cum s-a explicat mai sus la considerentul 32, ancheta a confirmat că această sârmă specială MoLa este diferită de produsul care face obiectul anchetei. Diametrele produsului sunt în general mai mici de 1 mm, el fiind utilizat în principal în industria iluminatului. În plus, astfel cum se menționează mai jos în tabelul 1, importurile de produs care face obiectul anchetei au început doar după ce au fost instituite măsuri provizorii referitoare la produsul în cauză. Prin urmare, în absența unor importuri de produs care face obiectul anchetei în cursul PA a anchetei inițiale, nu au existat motive pentru a include acest produs în obiectul anchetei. Prin urmare, afirmația este respinsă ca fiind nefondată. |
| --- | --- |

(33)

Una dintre părți a afirmat că Plansee producea deja produsul care face obiectul anchetei atunci când a înaintat plângerea care a dus la deschiderea anchetei inițiale și deoarece Plansee consideră că produsul care face obiectul anchetei și produsul în cauză au în comun aceleași caracteristici esențiale, ea ar fi trebuit să îl fi inclus în obiectul anchetei inițiale. Cu toate acestea, după cum s-a explicat mai sus la considerentul 32, ancheta a confirmat că această sârmă specială MoLa este diferită de produsul care face obiectul anchetei. Diametrele produsului sunt în general mai mici de 1 mm, el fiind utilizat în principal în industria iluminatului. În plus, astfel cum se menționează mai jos în tabelul 1, importurile de produs care face obiectul anchetei au început doar după ce au fost instituite măsuri provizorii referitoare la produsul în cauză. Prin urmare, în absența unor importuri de produs care face obiectul anchetei în cursul PA a anchetei inițiale, nu au existat motive pentru a include acest produs în obiectul anchetei. Prin urmare, afirmația este respinsă ca fiind nefondată.

| (34) | Una dintre părți a afirmat că expansiunea gamei de la sârma cu conținut de 99,95 % la cea cu conținut de 97 % va acoperi toate tipurile de aliaje de molibden și, în consecință, aceste produse nu ar fi disponibile pe piața Uniunii (de exemplu pentru piața retrefilării). În primul rând, această parte nu a prezentat nicio dovadă în sprijinul acestei afirmații. În al doilea rând, ancheta a arătat că un singur producător-exportator a exportat MoLa în Uniune în cursul PA și nu a exportat niciun alt aliaj care ar fi cuprins în definiția produsului care face obiectul anchetei. În al treilea rând, ancheta a arătat că piața Uniunii pentru retrefilare și vânzările de aliaje de molibden sunt foarte limitate. În sfârșit, prelungirea măsurilor nu va face imposibilă importarea produsului care face obiectul anchetei. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(34)

Una dintre părți a afirmat că expansiunea gamei de la sârma cu conținut de 99,95 % la cea cu conținut de 97 % va acoperi toate tipurile de aliaje de molibden și, în consecință, aceste produse nu ar fi disponibile pe piața Uniunii (de exemplu pentru piața retrefilării). În primul rând, această parte nu a prezentat nicio dovadă în sprijinul acestei afirmații. În al doilea rând, ancheta a arătat că un singur producător-exportator a exportat MoLa în Uniune în cursul PA și nu a exportat niciun alt aliaj care ar fi cuprins în definiția produsului care face obiectul anchetei. În al treilea rând, ancheta a arătat că piața Uniunii pentru retrefilare și vânzările de aliaje de molibden sunt foarte limitate. În sfârșit, prelungirea măsurilor nu va face imposibilă importarea produsului care face obiectul anchetei. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (35) | În ceea ce privește întrebarea dacă diferențele menționate la considerentul 19 au modificat sau nu caracteristicile esențiale ale produsului în cauză, informațiile furnizate de părțile cooperante, analizate la considerentele 24-34, au arătat că produsul care face obiectul anchetei are aceleași caracteristici fizice de bază și aceleași utilizări ca și produsul în cauză. |
| --- | --- |

(35)

În ceea ce privește întrebarea dacă diferențele menționate la considerentul 19 au modificat sau nu caracteristicile esențiale ale produsului în cauză, informațiile furnizate de părțile cooperante, analizate la considerentele 24-34, au arătat că produsul care face obiectul anchetei are aceleași caracteristici fizice de bază și aceleași utilizări ca și produsul în cauză.

| (36) | În consecință, s-a constatat că nu există diferențe relevante între caracteristicile fizice ale produsului care face obiectul anchetei și produsul în cauză. Prin urmare, s-a concluzionat că produsul care face obiectul anchetei este considerat un produs similar în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(36)

În consecință, s-a constatat că nu există diferențe relevante între caracteristicile fizice ale produsului care face obiectul anchetei și produsul în cauză. Prin urmare, s-a concluzionat că produsul care face obiectul anchetei este considerat un produs similar în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (37) | Prin urmare, este necesar să se concluzioneze că produsul care face obiectul anchetei este doar ușor modificat în comparație cu produsul în cauză, care este importat doar pentru a eluda taxele antidumping în vigoare. |
| --- | --- |

(37)

Prin urmare, este necesar să se concluzioneze că produsul care face obiectul anchetei este doar ușor modificat în comparație cu produsul în cauză, care este importat doar pentru a eluda taxele antidumping în vigoare.

2.3.   Modificarea configurației schimburilor comerciale

2.3.1.   Importurile de sârme din molibden în Uniune

| (38) | Informațiile despre importurile Uniunii nu au putut fi obținute direct din datele Eurostat deoarece codul NC declarat pentru produsul care face obiectul anchetei include și alte produse decât produsul care face obiectul anchetei. Prin urmare, în absența unor statistici specifice privind importurile de produs în cauză, datele Eurostat au fost ajustate în conformitate cu metoda sugerată în cerere. În consecință, volumul importurilor de produs care face obiectul anchetei în Uniune a fost stabilit pe baza unei estimări a consumului Uniunii de sârme din molibden, ajustat la producția totală a Uniunii de produs în cauză. Această metodă este considerată fiabilă pentru obținerea datelor referitoare la produsul care face obiectul anchetei. |
| --- | --- |

(38)

Informațiile despre importurile Uniunii nu au putut fi obținute direct din datele Eurostat deoarece codul NC declarat pentru produsul care face obiectul anchetei include și alte produse decât produsul care face obiectul anchetei. Prin urmare, în absența unor statistici specifice privind importurile de produs în cauză, datele Eurostat au fost ajustate în conformitate cu metoda sugerată în cerere. În consecință, volumul importurilor de produs care face obiectul anchetei în Uniune a fost stabilit pe baza unei estimări a consumului Uniunii de sârme din molibden, ajustat la producția totală a Uniunii de produs în cauză. Această metodă este considerată fiabilă pentru obținerea datelor referitoare la produsul care face obiectul anchetei.

| (39) | După cum s-a menționat la considerentul 11, doar un singur producător-exportator din RPC a cooperat la anchetă. Cu toate acestea, pe baza comparării informațiilor furnizate de către acest producător-exportator cu datele Eurostat ajustate menționate la considerentul anterior, s-a stabilit că această societate a realizat cea mai mare parte a importurilor totale ale Uniunii de produs care face obiectul anchetei pe parcursul PA și, prin urmare, a fost considerată ca fiind reprezentativă pentru totalitatea importurilor Uniunii de sârme din molibden. |
| --- | --- |

(39)

După cum s-a menționat la considerentul 11, doar un singur producător-exportator din RPC a cooperat la anchetă. Cu toate acestea, pe baza comparării informațiilor furnizate de către acest producător-exportator cu datele Eurostat ajustate menționate la considerentul anterior, s-a stabilit că această societate a realizat cea mai mare parte a importurilor totale ale Uniunii de produs care face obiectul anchetei pe parcursul PA și, prin urmare, a fost considerată ca fiind reprezentativă pentru totalitatea importurilor Uniunii de sârme din molibden.

| (40) | Astfel cum se arată în tabelul de mai jos, importurile în Uniune de produs în cauză au încetat complet după instituirea măsurilor definitive în iunie 2010 și au fost imediat înlocuite cu importuri de produs care face obiectul anchetei.

  Tabelul 1


  Evoluția importurilor de produs în cauză și de produs care face obiectul anchetei, originare din RPC













  Importuri în UE | 2008 | 2009 | 1.1.2010 (7)-16.6.2010 | 17.6.2010 (8)-31.12.2010 | 2010 | 2011 | PR (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total importuri – (tone indexate) (6) | 100 | 31 | 10 | 17 | 27 | 128 | 99 |
| Total importuri (%) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Produs în cauză (%) | 100 | 100 | 20 | 0 | 7 | 0 | 0 |
| Produs care face obiectul anchetei (%) | 0 | 0 | 80 | 100 | 93 | 100 | 100 |
| Sursa: | Date transmise de JDC. |

(40)

Astfel cum se arată în tabelul de mai jos, importurile în Uniune de produs în cauză au încetat complet după instituirea măsurilor definitive în iunie 2010 și au fost imediat înlocuite cu importuri de produs care face obiectul anchetei.

Tabelul 1

Evoluția importurilor de produs în cauză și de produs care face obiectul anchetei, originare din RPC

Importuri în UE

2008

2009

1.1.2010 (7)-16.6.2010

17.6.2010 (8)-31.12.2010

2010

2011

PR (9)

Total importuri – (tone indexate) (6)

100

31

10

17

27

128

99

Total importuri (%)

100

100

100

100

100

100

100

Produs în cauză (%)

100

100

20

0

7

0

0

Produs care face obiectul anchetei (%)

0

0

80

100

93

100

100

Sursa:

Date transmise de JDC.

| (41) | Ancheta a confirmat că părțile care au achiziționat produsul care face obiectul anchetei după instituirea taxelor provizorii au achiziționat produsul în cauză înainte de instituirea măsurilor. Aceste părți au achiziționat 99,8 % din cantitatea totală de produs care face obiectul anchetei în cursul PR. |
| --- | --- |

(41)

Ancheta a confirmat că părțile care au achiziționat produsul care face obiectul anchetei după instituirea taxelor provizorii au achiziționat produsul în cauză înainte de instituirea măsurilor. Aceste părți au achiziționat 99,8 % din cantitatea totală de produs care face obiectul anchetei în cursul PR.

| (42) | Două părți interesate au susținut că încă din 2007 au început un proiect de dezvoltare a produsului care face obiectul anchetei în RPC și, prin urmare, exporturile de produs care face obiectul anchetei nu au fost legate de instituirea măsurilor privind produsul în cauză. Cu toate acestea, ancheta nu a confirmat existența materială a unui astfel de proiect. În ansamblu, au fost puse la dispoziție un e-mail, procesul-verbal al unei conferințe telefonice și dovada exportării unui eșantion de produs care face obiectul anchetei, pentru a fi analizat suplimentar. Mai mult, acest proiect nu a avut ca rezultat vânzări în Uniune de produs care face obiectul anchetei înainte de instituirea măsurilor provizorii privind produsul în cauză, respectiv în octombrie 2010. Cu toate acestea, faptul că un proiect ar fi fost inițiat în 2007 nu modifică constatarea că produsul în cauză și produsul care face obiectul anchetei sunt similare. Concluzia la care s-a ajuns în cadrul anchetei, că nu a existat nicio justificare economică pentru exportarea produsului care face obiectul anchetei alta decât instituirea măsurilor privind produsul în cauză rămâne, de asemenea, valabilă. |
| --- | --- |

(42)

Două părți interesate au susținut că încă din 2007 au început un proiect de dezvoltare a produsului care face obiectul anchetei în RPC și, prin urmare, exporturile de produs care face obiectul anchetei nu au fost legate de instituirea măsurilor privind produsul în cauză. Cu toate acestea, ancheta nu a confirmat existența materială a unui astfel de proiect. În ansamblu, au fost puse la dispoziție un e-mail, procesul-verbal al unei conferințe telefonice și dovada exportării unui eșantion de produs care face obiectul anchetei, pentru a fi analizat suplimentar. Mai mult, acest proiect nu a avut ca rezultat vânzări în Uniune de produs care face obiectul anchetei înainte de instituirea măsurilor provizorii privind produsul în cauză, respectiv în octombrie 2010. Cu toate acestea, faptul că un proiect ar fi fost inițiat în 2007 nu modifică constatarea că produsul în cauză și produsul care face obiectul anchetei sunt similare. Concluzia la care s-a ajuns în cadrul anchetei, că nu a existat nicio justificare economică pentru exportarea produsului care face obiectul anchetei alta decât instituirea măsurilor privind produsul în cauză rămâne, de asemenea, valabilă.

| (43) | Ancheta a arătat, de asemenea, că nicio vânzare de produs care face obiectul anchetei nu a fost efectuată în alte țări decât cele din Uniune și că pe piața chineză au fost vândute doar cantități limitate în cursul PA, astfel cum se arată în tabelul 2 de mai jos.

  Tabelul 2


  Piața produsului care face obiectul anchetei | 2008 | 2009 | 1.1.2010-16.6.2010 | 17.6.2010-31.12.2010 | 2010 | 2011 | 1.10.2011-30.9.2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cifră de afaceri totală (indexată) (10) | 100 | 96 | 863 | 1 529 | 2 392 | 11 168 | 8 123 |
| Cifră de afaceri totală (%) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Vânzări interne (RPC) (%) | 100 | 100 | 5 | 4 | 4,2 | 0,4 | 2 |
| Vânzări în UE (%) | 0 | 0 | 95 | 96 | 95,8 | 99,6 | 98 |
| Vânzări în alte țări (%) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Sursa: | Date transmise de JDC. |

(43)

Ancheta a arătat, de asemenea, că nicio vânzare de produs care face obiectul anchetei nu a fost efectuată în alte țări decât cele din Uniune și că pe piața chineză au fost vândute doar cantități limitate în cursul PA, astfel cum se arată în tabelul 2 de mai jos.

Tabelul 2

Piața produsului care face obiectul anchetei

2008

2009

1.1.2010-16.6.2010

17.6.2010-31.12.2010

2010

2011

1.10.2011-30.9.2012

Cifră de afaceri totală (indexată) (10)

100

96

863

1 529

2 392

11 168

8 123

Cifră de afaceri totală (%)

100

100

100

100

100

100

100

Vânzări interne (RPC) (%)

100

100

5

4

4,2

0,4

2

Vânzări în UE (%)

0

0

95

96

95,8

99,6

98

Vânzări în alte țări (%)

0

0

0

0

0

0

0

Sursa:

Date transmise de JDC.

| (44) | Pe baza celor menționate anterior, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(44)

Pe baza celor menționate anterior, afirmația a fost respinsă.

2.3.2.   Concluzie cu privire la modificarea configurației schimburilor comerciale

| (45) | Creșterea globală a exporturilor de produs care face obiectul anchetei în Uniune din RPC după instituirea măsurilor provizorii și definitive și scăderea în paralel a importurilor de produs în cauză a constituit o modificare a configurației schimburilor comerciale între RPC și Uniune. |
| --- | --- |

(45)

Creșterea globală a exporturilor de produs care face obiectul anchetei în Uniune din RPC după instituirea măsurilor provizorii și definitive și scăderea în paralel a importurilor de produs în cauză a constituit o modificare a configurației schimburilor comerciale între RPC și Uniune.

2.4.   Natura practicii de circumvenție și inexistența unei motivații întemeiate sau a unei justificări economice suficiente

| (46) | Articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază prevede că modificarea configurației schimburilor comerciale înseamnă practici, operațiuni sau activități pentru care nu există vreo altă motivație întemeiată sau vreo altă justificare economică suficiente decât impunerea taxei. |
| --- | --- |

(46)

Articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază prevede că modificarea configurației schimburilor comerciale înseamnă practici, operațiuni sau activități pentru care nu există vreo altă motivație întemeiată sau vreo altă justificare economică suficiente decât impunerea taxei.

| (47) | După cum s-a menționat la considerentul 45, s-a concluzionat că există o modificare a configurației schimburilor comerciale. |
| --- | --- |

(47)

După cum s-a menționat la considerentul 45, s-a concluzionat că există o modificare a configurației schimburilor comerciale.

| (48) | Astfel cum s-a menționat la considerentele 28 și 29, s-a concluzionat că nici producătorul-exportator, nici importatorii nu au informat piața sau clienții lor de avantajele pretinse ale produsului care face obiectul anchetei în raport cu produsul în cauză și nu au comercializat produsul care face obiectul anchetei ca fiind un produs nou sau diferit. |
| --- | --- |

(48)

Astfel cum s-a menționat la considerentele 28 și 29, s-a concluzionat că nici producătorul-exportator, nici importatorii nu au informat piața sau clienții lor de avantajele pretinse ale produsului care face obiectul anchetei în raport cu produsul în cauză și nu au comercializat produsul care face obiectul anchetei ca fiind un produs nou sau diferit.

| (49) | În plus, atât produsul în cauză, cât și produsul care face obiectul anchetei sunt, în principal, utilizate ca sârme pentru pulverizare în industria automobilelor, iar utilizatorii finali pentru ambele produse sunt aceiași. |
| --- | --- |

(49)

În plus, atât produsul în cauză, cât și produsul care face obiectul anchetei sunt, în principal, utilizate ca sârme pentru pulverizare în industria automobilelor, iar utilizatorii finali pentru ambele produse sunt aceiași.

| (50) | Una dintre părți a afirmat că produsul care face obiectul anchetei oferă avantaje semnificative atunci când este utilizat ca sârmă pentru pulverizare. Aceste avantaje au un impact asupra productivității acoperirii componentelor angrenajelor, prin minimizarea întreruperii producției din cauza friabilității sârmei. Cu toate acestea, ancheta a confirmat că această parte nu a comercializat produsul care face obiectul anchetei și nici nu și-a informat clienții cu privire la presupusele caracteristici tehnice diferite sau cu privire la avantajele aduse de produsul care face obiectul anchetei. În plus, clienții nu au solicitat în mod specific avantajele respective. Prin urmare, afirmația a fost respinsă ca fiind nefondată. |
| --- | --- |

(50)

Una dintre părți a afirmat că produsul care face obiectul anchetei oferă avantaje semnificative atunci când este utilizat ca sârmă pentru pulverizare. Aceste avantaje au un impact asupra productivității acoperirii componentelor angrenajelor, prin minimizarea întreruperii producției din cauza friabilității sârmei. Cu toate acestea, ancheta a confirmat că această parte nu a comercializat produsul care face obiectul anchetei și nici nu și-a informat clienții cu privire la presupusele caracteristici tehnice diferite sau cu privire la avantajele aduse de produsul care face obiectul anchetei. În plus, clienții nu au solicitat în mod specific avantajele respective. Prin urmare, afirmația a fost respinsă ca fiind nefondată.

| (51) | Una dintre părți a afirmat că unul dintre utilizatori a trecut la produsul care face obiectul anchetei din cauza unor defecțiuni tehnice ale produsului în cauză. Cu toate acestea, părții respective i s-a solicitat să furnizeze documente justificative, ceea ce nu a făcut. În absența unor dovezi justificative, această afirmație nu a fost luată în considerare. |
| --- | --- |

(51)

Una dintre părți a afirmat că unul dintre utilizatori a trecut la produsul care face obiectul anchetei din cauza unor defecțiuni tehnice ale produsului în cauză. Cu toate acestea, părții respective i s-a solicitat să furnizeze documente justificative, ceea ce nu a făcut. În absența unor dovezi justificative, această afirmație nu a fost luată în considerare.

| (52) | GTV a afirmat că MoLa utilizată pentru realizarea unui înveliș prin pulverizare oferă rezultate mai bune în ceea ce privește duritatea microînvelișului. Aceasta permite evitarea uzurii prin transferul de material de pe suprafața unei componente care se freacă de o altă componentă. Această parte a trimis rezultatele unor teste efectuate într-un laborator independent care arată că duritatea unui microînveliș poate fi îmbunătățită prin utilizarea MoLa. Cu toate acestea, metodologia utilizată de laboratorul independent nu garantează rezultatul întrucât testul a fost realizat pe un singur lot de sârmă, în timp ce această parte a afirmat că un test suplimentar ar trebui să includă o multitudine de loturi. În plus, compoziția chimică a eșantionului testat nu a fost analizată, ceea ce înseamnă că nu există nicio garanție că lotul analizat a fost, de fapt, produsul care face obiectul anchetei. Prin urmare, afirmația a fost respinsă ca fiind nefondată. |
| --- | --- |

(52)

GTV a afirmat că MoLa utilizată pentru realizarea unui înveliș prin pulverizare oferă rezultate mai bune în ceea ce privește duritatea microînvelișului. Aceasta permite evitarea uzurii prin transferul de material de pe suprafața unei componente care se freacă de o altă componentă. Această parte a trimis rezultatele unor teste efectuate într-un laborator independent care arată că duritatea unui microînveliș poate fi îmbunătățită prin utilizarea MoLa. Cu toate acestea, metodologia utilizată de laboratorul independent nu garantează rezultatul întrucât testul a fost realizat pe un singur lot de sârmă, în timp ce această parte a afirmat că un test suplimentar ar trebui să includă o multitudine de loturi. În plus, compoziția chimică a eșantionului testat nu a fost analizată, ceea ce înseamnă că nu există nicio garanție că lotul analizat a fost, de fapt, produsul care face obiectul anchetei. Prin urmare, afirmația a fost respinsă ca fiind nefondată.

| (53) | Ancheta nu a descoperit nicio altă motivație întemeiată sau vreo altă justificare economică suficiente pentru importurile de produs care face obiectul anchetei, cu excepția evitării plății taxei în vigoare. |
| --- | --- |

(53)

Ancheta nu a descoperit nicio altă motivație întemeiată sau vreo altă justificare economică suficiente pentru importurile de produs care face obiectul anchetei, cu excepția evitării plății taxei în vigoare.

| (54) | Prin urmare, se concluzionează că, în absența vreunei motivații întemeiate sau a unei justificări economice suficiente în sensul articolului 13 alineatul (1) a doua teză din regulamentul de bază, modificarea configurației schimburilor comerciale între RPC și Uniune s-a datorat instituirii măsurilor în vigoare. |
| --- | --- |

(54)

Prin urmare, se concluzionează că, în absența vreunei motivații întemeiate sau a unei justificări economice suficiente în sensul articolului 13 alineatul (1) a doua teză din regulamentul de bază, modificarea configurației schimburilor comerciale între RPC și Uniune s-a datorat instituirii măsurilor în vigoare.

2.5.   Compromiterea efectelor corective ale taxei în termeni de prețuri și/sau de cantități de produs similar

| (55) | Pentru a evalua dacă importurile de produs care face obiectul anchetei, în termeni de cantitate și preț, au compromis efectul corectiv al măsurilor în vigoare, au fost utilizate datele puse la dispoziție de un producător-exportator cooperant, astfel cum este descris la considerentul 39. |
| --- | --- |

(55)

Pentru a evalua dacă importurile de produs care face obiectul anchetei, în termeni de cantitate și preț, au compromis efectul corectiv al măsurilor în vigoare, au fost utilizate datele puse la dispoziție de un producător-exportator cooperant, astfel cum este descris la considerentul 39.

| (56) | Creșterea importurilor de produs care face obiectul anchetei din RPC de la instituirea măsurilor provizorii a fost semnificativă din punct de vedere al cantităților. Nivelul importurilor în Uniune din RPC în cursul PR corespunde nivelului importurilor de produs în cauză originar din RPC în Uniune în 2008, înainte de instituirea măsurilor. |
| --- | --- |

(56)

Creșterea importurilor de produs care face obiectul anchetei din RPC de la instituirea măsurilor provizorii a fost semnificativă din punct de vedere al cantităților. Nivelul importurilor în Uniune din RPC în cursul PR corespunde nivelului importurilor de produs în cauză originar din RPC în Uniune în 2008, înainte de instituirea măsurilor.

| (57) | Comparația dintre nivelul de eliminare a prejudiciului, astfel cum a fost stabilit în regulamentul inițial, cu prețul de export mediu ponderat a indicat o subcotare semnificativă. Prin urmare, s-a concluzionat că efectele corective ale măsurilor în vigoare au fost compromise, atât în termeni de cantitate, cât și de preț. |
| --- | --- |

(57)

Comparația dintre nivelul de eliminare a prejudiciului, astfel cum a fost stabilit în regulamentul inițial, cu prețul de export mediu ponderat a indicat o subcotare semnificativă. Prin urmare, s-a concluzionat că efectele corective ale măsurilor în vigoare au fost compromise, atât în termeni de cantitate, cât și de preț.

2.6.   Dovezi ale dumpingului în raport cu valoarea normală stabilită anterior pentru produsul similar

| (58) | Prețurile de export ale produsului care face obiectul anchetei au fost stabilite pe baza informațiilor verificate, furnizate de producătorul-exportator cooperant. |
| --- | --- |

(58)

Prețurile de export ale produsului care face obiectul anchetei au fost stabilite pe baza informațiilor verificate, furnizate de producătorul-exportator cooperant.

| (59) | Aceste prețuri de export au fost ușor mai mici în comparație cu prețurile de export ale produsului în cauză stabilite anterior în ancheta inițială. Două părți interesate au confirmat că nu există aproape nicio diferență de preț între produsul în cauză și produsul care face obiectul anchetei. |
| --- | --- |

(59)

Aceste prețuri de export au fost ușor mai mici în comparație cu prețurile de export ale produsului în cauză stabilite anterior în ancheta inițială. Două părți interesate au confirmat că nu există aproape nicio diferență de preț între produsul în cauză și produsul care face obiectul anchetei.

| (60) | Prin urmare, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, s-a considerat adecvat să se compare valoarea normală stabilită anterior în ancheta inițială cu prețul de export al produsului care face obiectul anchetei. |
| --- | --- |

(60)

Prin urmare, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, s-a considerat adecvat să se compare valoarea normală stabilită anterior în ancheta inițială cu prețul de export al produsului care face obiectul anchetei.

| (61) | Astfel cum s-a menționat la considerentele 24 și 25 din regulamentul provizoriu, SUA a fost considerată o țară analoagă cu economie de piață adecvată. Se reamintește că, întrucât producătorul din țara analoagă realiza vânzări mici pe piața internă a SUA, s-a considerat că nu este rezonabil să se utilizeze vânzările interne în SUA în scopul determinării sau construirii valorii normale. În consecință, valoarea normală pentru RPC a fost stabilită pe baza prețurilor de export din SUA către țări terțe, inclusiv către Uniune. |
| --- | --- |

(61)

Astfel cum s-a menționat la considerentele 24 și 25 din regulamentul provizoriu, SUA a fost considerată o țară analoagă cu economie de piață adecvată. Se reamintește că, întrucât producătorul din țara analoagă realiza vânzări mici pe piața internă a SUA, s-a considerat că nu este rezonabil să se utilizeze vânzările interne în SUA în scopul determinării sau construirii valorii normale. În consecință, valoarea normală pentru RPC a fost stabilită pe baza prețurilor de export din SUA către țări terțe, inclusiv către Uniune.

| (62) | Una dintre părți a afirmat că valoarea normală stabilită în ancheta inițială ar trebui să fie ajustată deoarece prețul oxidului de molibden, care constituie un factor decisiv pentru stabilirea prețurilor, atât pentru produsul în cauză, cât și pentru produsul care face obiectul anchetei, a scăzut puternic în PR a prezentei anchete. Astfel cum s-a menționat mai sus la considerentul 61, valoarea normală din ancheta inițială a fost stabilită pe baza prețurilor practicate la export de către un producător cu sediul în SUA și nu pe baza costurilor sale. Prin urmare, orice ajustare pe baza costurilor nu pare a fi adecvată în acest caz. Deoarece prețul principalei materii prime a scăzut semnificativ, pare și mai clar faptul că pentru stabilirea valorii normale aplicabile în acest caz ar trebui să fie utilizate elementele de preț. |
| --- | --- |

(62)

Una dintre părți a afirmat că valoarea normală stabilită în ancheta inițială ar trebui să fie ajustată deoarece prețul oxidului de molibden, care constituie un factor decisiv pentru stabilirea prețurilor, atât pentru produsul în cauză, cât și pentru produsul care face obiectul anchetei, a scăzut puternic în PR a prezentei anchete. Astfel cum s-a menționat mai sus la considerentul 61, valoarea normală din ancheta inițială a fost stabilită pe baza prețurilor practicate la export de către un producător cu sediul în SUA și nu pe baza costurilor sale. Prin urmare, orice ajustare pe baza costurilor nu pare a fi adecvată în acest caz. Deoarece prețul principalei materii prime a scăzut semnificativ, pare și mai clar faptul că pentru stabilirea valorii normale aplicabile în acest caz ar trebui să fie utilizate elementele de preț.

| (63) | Ajustarea la valoarea normală a fost, prin urmare, stabilită pe baza evoluției prețurilor produsului în cauză. Având în vedere că producătorul din SUA și-a încetat activitatea și că nu au existat informații din țara analoagă, ajustarea a fost calculată pe baza prețurilor raportate de Plansee în ancheta inițială și în cursul PR. Aceasta a condus la o ajustare în sens descrescător, de aproximativ 20 % a valorii normale stabilite în cadrul anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(63)

Ajustarea la valoarea normală a fost, prin urmare, stabilită pe baza evoluției prețurilor produsului în cauză. Având în vedere că producătorul din SUA și-a încetat activitatea și că nu au existat informații din țara analoagă, ajustarea a fost calculată pe baza prețurilor raportate de Plansee în ancheta inițială și în cursul PR. Aceasta a condus la o ajustare în sens descrescător, de aproximativ 20 % a valorii normale stabilite în cadrul anchetei inițiale.

| (64) | În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, dumpingul a fost calculat comparând valoarea normală medie ponderată ajustată stabilită în cadrul anchetei inițiale cu prețurile de export medii ponderate ale produsului care face obiectul anchetei stabilite pe parcursul PR a prezentei anchete, exprimat ca procent din prețul net franco frontiera Uniunii înainte de plata taxelor vamale. |
| --- | --- |

(64)

În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, dumpingul a fost calculat comparând valoarea normală medie ponderată ajustată stabilită în cadrul anchetei inițiale cu prețurile de export medii ponderate ale produsului care face obiectul anchetei stabilite pe parcursul PR a prezentei anchete, exprimat ca procent din prețul net franco frontiera Uniunii înainte de plata taxelor vamale.

| (65) | Comparația între valoarea normală medie ponderată ajustată și prețurile de export medii ponderate au arătat existența dumpingului. |
| --- | --- |

(65)

Comparația între valoarea normală medie ponderată ajustată și prețurile de export medii ponderate au arătat existența dumpingului.

3.   CERERI DE SCUTIRE

| (66) | Un producător-exportator din RPC a solicitat o scutire de la eventualele măsuri extinse în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază și a trimis un răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(66)

Un producător-exportator din RPC a solicitat o scutire de la eventualele măsuri extinse în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază și a trimis un răspuns la chestionar.

| (67) | Cu toate acestea, ancheta a confirmat că acest producător a eludat măsurile în vigoare. Prin urmare, cererea sa a fost respinsă. |
| --- | --- |

(67)

Cu toate acestea, ancheta a confirmat că acest producător a eludat măsurile în vigoare. Prin urmare, cererea sa a fost respinsă.

4.   MĂSURI

| (68) | Având în vedere constatările de mai sus, s-a concluzionat că taxa antidumping definitivă instituită asupra importurilor de sârme din molibden originare din RPC a fost eludată prin importurile de sârme din molibden ușor modificate originare din RPC. |
| --- | --- |

(68)

Având în vedere constatările de mai sus, s-a concluzionat că taxa antidumping definitivă instituită asupra importurilor de sârme din molibden originare din RPC a fost eludată prin importurile de sârme din molibden ușor modificate originare din RPC.

| (69) | În conformitate cu prima teză de la articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, măsurile antidumping în vigoare privind importurile de produse în cauză originare din RPC ar trebui să fie extinse și asupra importurilor de produs care face obiectul anchetei. |
| --- | --- |

(69)

În conformitate cu prima teză de la articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, măsurile antidumping în vigoare privind importurile de produse în cauză originare din RPC ar trebui să fie extinse și asupra importurilor de produs care face obiectul anchetei.

| (70) | În temeiul articolului 13 alineatul (3) și al articolului 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, care prevăd că orice măsuri extinse se aplică importurilor înregistrate la data înregistrării, taxa antidumping ar trebui să se aplice tuturor importurilor în Uniune de sârme din molibden conținând în greutate minimum 97 %, dar mai puțin de 99,95 % molibden, cu diametrul maxim în secțiune de peste 1,35 mm, dar fără să depășească 4 mm, care în prezent se încadrează la codul NC ex 8102 96 00 (cod TARIC 8102960030) care au intrat în Uniune în temeiul regulamentului de deschidere. |
| --- | --- |

(70)

În temeiul articolului 13 alineatul (3) și al articolului 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, care prevăd că orice măsuri extinse se aplică importurilor înregistrate la data înregistrării, taxa antidumping ar trebui să se aplice tuturor importurilor în Uniune de sârme din molibden conținând în greutate minimum 97 %, dar mai puțin de 99,95 % molibden, cu diametrul maxim în secțiune de peste 1,35 mm, dar fără să depășească 4 mm, care în prezent se încadrează la codul NC ex 8102 96 00 (cod TARIC 8102960030) care au intrat în Uniune în temeiul regulamentului de deschidere.

5.   NOTIFICARE

| (71) | Toate părțile interesate au fost informate cu privire la elementele și considerațiile esențiale care au condus la concluziile de mai sus și au fost invitate să prezinte observații. Observațiile prezentate oral sau în scris de către părțile interesate au fost analizate. Niciunul dintre argumentele prezentate nu a determinat o modificare a constatărilor, |
| --- | --- |

(71)

Toate părțile interesate au fost informate cu privire la elementele și considerațiile esențiale care au condus la concluziile de mai sus și au fost invitate să prezinte observații. Observațiile prezentate oral sau în scris de către părțile interesate au fost analizate. Niciunul dintre argumentele prezentate nu a determinat o modificare a constatărilor,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Taxa antidumping definitivă instituită prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 511/2010 privind importurile de sârmă din molibden conținând în greutate cel puțin 99,95 % molibden, al cărei diametru maxim în secțiune este mai mare de 1,35 mm, dar nu depășește 4 mm, originară din Republica Populară Chineză, se extinde la importurile în Uniune de sârmă din molibden conținând în greutate cel puțin 97 % molibden, al cărei diametru maxim în secțiune este mai mare de 1,35 mm, dar nu depășește 4 mm, originară din Republica Populară Chineză, încadrată în prezent la codul NC ex 8102 96 00 (cod TARIC 8102960030).

Articolul 2

Taxa se percepe pentru importurile în Uniune de sârmă din molibden, înregistrate în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1236/2012, precum și cu articolul 13 alineatul (3) și cu articolul 14 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, sârmă conținând molibden în greutate de minimum 97 %, dar mai puțin de 99,95 %, molibden, al cărei diametru maxim în secțiune este mai mare de 1,35 mm, dar nu depășește 4 mm și care în prezent se încadrează la codul NC ex 8102 96 00 (cod TARIC 8102960030), originară din Republica Populară Chineză.

Articolul 3

Autoritățile vamale sunt invitate să întrerupă înregistrarea importurilor, instituită în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 1236/2012.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 septembrie 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1247/2009 al Comisiei din 17 decembrie 2009 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară Chineză (JO L 336, 18.12.2009, p. 16).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 511/2010 al Consiliului din 14 iunie 2010 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară Chineză (JO L 150, 16.6.2010, p. 17).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 14/2012 al Consiliului din 9 ianuarie 2012 de extindere a taxei antidumping definitive instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 511/2010 privind importurile de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară Chineză la importurile de anumite sârme din molibden expediate din Malaysia, declarate sau nu ca fiind originare din Malaysia, și de încheiere a anchetei privind importurile expediate din Elveția (JO L 8, 12.1.2012, p. 22).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 1236/2012 al Comisiei din 19 decembrie 2012 de deschidere a unei anchete referitoare la o eventuală eludare a măsurilor antidumping instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 511/2010 al Consiliului la importurile de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară Chineză prin importuri de anumite sârme din molibden cărora li s-au adus mici modificări, având în greutate minimum 97 %, dar mai puțin de 99,95 % molibden, și de supunere a acestor importuri înregistrării (JO L 350, 20.12.2012, p. 51).

5

(6)  Indexate pe baza volumului în kg raportat de producătorul-exportator cooperant. (adică 2008 = 100). A se vedea considerentul 39. Importuri = produs în cauză + produs care face obiectul anchetei.

6

(7)  Perioadă corespunzătoare cu instituirea măsurilor provizorii.

7

(8)  Perioadă corespunzătoare cu impunerea măsurilor definitive.

8

(9)  PR = perioada de raportare de la 1 octombrie 2011 la 30 septembrie 2012.

9

| Sursa: | Date transmise de JDC. |
| --- | --- |

Sursa:

Sursa:

Date transmise de JDC.

(10)  Metodologie astfel cum este descrisă pentru tabelul 1.

10

| Sursa: | Date transmise de JDC. |
| --- | --- |

Sursa:

Sursa:

Date transmise de JDC.

---

| 12.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 243/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 243/10

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 872/2013 AL COMISIEI

din 9 septembrie 2013

de aprobare a unei modificări minore a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Salame Brianza (DOP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Salame Brianza”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/96 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Salame Brianza”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/96 al Comisiei (2).

| (2) | Cererea are ca scop modificarea caietului de sarcini prin includerea de precizări cu privire la metoda de obținere, etichetare și adaptările la reglementările în vigoare, mai ales în privința controalelor. |
| --- | --- |

(2)

Cererea are ca scop modificarea caietului de sarcini prin includerea de precizări cu privire la metoda de obținere, etichetare și adaptările la reglementările în vigoare, mai ales în privința controalelor.

| (3) | Comisia a examinat modificarea în cauză și a hotărât că este justificată. Deoarece modificarea este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia o poate aproba fără a recurge la procedura stabilită la articolele 50-52 din respectivul regulament, |
| --- | --- |

(3)

Comisia a examinat modificarea în cauză și a hotărât că este justificată. Deoarece modificarea este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia o poate aproba fără a recurge la procedura stabilită la articolele 50-52 din respectivul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Caietul de sarcini al denumirii de origine protejate „Salame Brianza” se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament.

Articolul 2

Documentul unic consolidat care reia elementele principale ale caietului de sarcini figurează în anexa II la prezentul regulament.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 9 septembrie 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

Dacian CIOLOȘ

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  JO L 148, 21.6.1996, p. 1.

2

---

ANEXA I

Se aprobă următoarea modificare a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Salame Brianza”:

| — | Metoda de obținere

  La articolul 4 privind „metoda de preparare” a denumirii de origine protejate „Salame Brianza”, s-a modificat alineatul (2) referitor la tocare. Caietul de sarcini în vigoare prevede tocarea salamului cu o greutate de maximum 300 g cu ajutorul unei mașini de tocat carne prevăzute cu o sită cu găuri de 4-4,5 mm (tocare fină), iar a salamului cu „o greutate de peste 300 g” cu ajutorul unei mașini de tocat carne prevăzute cu o sită cu găuri de 7-8 mm (tocare mare), stabilind astfel o legătură între granulația „Salame Brianza” și greutate.
  De fapt, nu există nicio corelație între greutatea salamului și granulație. Prin urmare, în versiunea modificată a caietului de sarcini, s-a considerat adecvat să se elimine această corelație și să se păstreze exclusiv mențiunile cu privire la dimensiunile găurilor mașinii de tocat carne.
  La articolul 5 referitor la „maturare”, tabelul privind termenele minime de maturare a DOP „Salame Brianza” a fost actualizat pe baza a trei criterii.
  În primul rând, unitatea de timp a procesului de maturare, și anume săptămâna, din caietul de sarcini în vigoare în prezent a fost modificată în zi în noua versiune, ceea ce constituie un mod mult mai precis și transparent de indicare a perioadei prevăzute.
  În al doilea rând, s-a considerat adecvat, având în vedere modalitățile de comercializare prevăzute la articolul 8 al caietului de sarcini în vigoare, să se indice cu exactitate și pentru salamul ambalat sub vid, în atmosferă modificată sau în folie de plastic microperforată perioade minime de maturare, diferite de cele care se aplică în cazul salamului neambalat. Drept urmare, în noul tabel pentru salamul de calibru mic (și anume până la 55 mm diametru), perioadele de maturare ale produsului ambalat sunt puțin mai lungi decât cele ale produsului vândut ca atare, deoarece acest tip de salam, odată ambalat, nu mai poate face obiectul unui proces natural de uscare.
  În cele din urmă, s-a considerat util să se extindă gama de diametre cu care „Salame Brianza” poate fi introdus pe piață, prin adăugarea unor diametre mai mari, nedisponibile în trecut din cauza limitelor impuse de dimensiunea intestinelor de pe piață. Dat fiind că perioada de maturare a „Salame Brianza”, care include și uscarea, variază în funcție de diametrul salamului, este de la sine înțeles că numărul mai mare de diametre prevăzut de prezenta versiune a caietului de sarcini va presupune și o lărgire a gamei și perioade de maturare mai lungi. |
| --- | --- |

—

Metoda de obținere

La articolul 4 privind „metoda de preparare” a denumirii de origine protejate „Salame Brianza”, s-a modificat alineatul (2) referitor la tocare. Caietul de sarcini în vigoare prevede tocarea salamului cu o greutate de maximum 300 g cu ajutorul unei mașini de tocat carne prevăzute cu o sită cu găuri de 4-4,5 mm (tocare fină), iar a salamului cu „o greutate de peste 300 g” cu ajutorul unei mașini de tocat carne prevăzute cu o sită cu găuri de 7-8 mm (tocare mare), stabilind astfel o legătură între granulația „Salame Brianza” și greutate.

De fapt, nu există nicio corelație între greutatea salamului și granulație. Prin urmare, în versiunea modificată a caietului de sarcini, s-a considerat adecvat să se elimine această corelație și să se păstreze exclusiv mențiunile cu privire la dimensiunile găurilor mașinii de tocat carne.

La articolul 5 referitor la „maturare”, tabelul privind termenele minime de maturare a DOP „Salame Brianza” a fost actualizat pe baza a trei criterii.

În primul rând, unitatea de timp a procesului de maturare, și anume săptămâna, din caietul de sarcini în vigoare în prezent a fost modificată în zi în noua versiune, ceea ce constituie un mod mult mai precis și transparent de indicare a perioadei prevăzute.

În al doilea rând, s-a considerat adecvat, având în vedere modalitățile de comercializare prevăzute la articolul 8 al caietului de sarcini în vigoare, să se indice cu exactitate și pentru salamul ambalat sub vid, în atmosferă modificată sau în folie de plastic microperforată perioade minime de maturare, diferite de cele care se aplică în cazul salamului neambalat. Drept urmare, în noul tabel pentru salamul de calibru mic (și anume până la 55 mm diametru), perioadele de maturare ale produsului ambalat sunt puțin mai lungi decât cele ale produsului vândut ca atare, deoarece acest tip de salam, odată ambalat, nu mai poate face obiectul unui proces natural de uscare.

În cele din urmă, s-a considerat util să se extindă gama de diametre cu care „Salame Brianza” poate fi introdus pe piață, prin adăugarea unor diametre mai mari, nedisponibile în trecut din cauza limitelor impuse de dimensiunea intestinelor de pe piață. Dat fiind că perioada de maturare a „Salame Brianza”, care include și uscarea, variază în funcție de diametrul salamului, este de la sine înțeles că numărul mai mare de diametre prevăzut de prezenta versiune a caietului de sarcini va presupune și o lărgire a gamei și perioade de maturare mai lungi.

| — | Etichetare

  La articolul 8, s-a introdus sigla denumirii DOP „Salame Brianza” în caietul de sarcini propriu-zis, deși aceasta figura într-un document anexat la versiunea anterioară, însă nu a fost niciodată descrisă sau utilizată. Prin urmare, la articolul 8 s-a inserat sigla actuală, împreună cu indicii săi colorimetrici. |
| --- | --- |

—

Etichetare

La articolul 8, s-a introdus sigla denumirii DOP „Salame Brianza” în caietul de sarcini propriu-zis, deși aceasta figura într-un document anexat la versiunea anterioară, însă nu a fost niciodată descrisă sau utilizată. Prin urmare, la articolul 8 s-a inserat sigla actuală, împreună cu indicii săi colorimetrici.

| — | Controale – Adaptările reglementărilor

  Articolul 7 referitor la „controale” a fost actualizat, deoarece acesta conferea grupului responsabil cu protecția DOP competențe care erau ilegale conform articolelor 10 și 11 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1), care prevăd încredințarea controalelor respective unei părți terțe.
  În fine, la articolul 1 și la articolul 8 alineatele (1) și (3), mențiunea „DOC”, utilizată în Italia înainte de adoptarea Regulamentului (CEE) nr. 2081/92 al Consiliului (2), a fost înlocuită cu „DOP” în conformitate cu legislația comunitară. |
| --- | --- |

—

Controale – Adaptările reglementărilor

Articolul 7 referitor la „controale” a fost actualizat, deoarece acesta conferea grupului responsabil cu protecția DOP competențe care erau ilegale conform articolelor 10 și 11 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1), care prevăd încredințarea controalelor respective unei părți terțe.

În fine, la articolul 1 și la articolul 8 alineatele (1) și (3), mențiunea „DOC”, utilizată în Italia înainte de adoptarea Regulamentului (CEE) nr. 2081/92 al Consiliului (2), a fost înlocuită cu „DOP” în conformitate cu legislația comunitară.

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

(2)  JO L 208, 24.7.1992, p. 1.

---

ANEXA II

DOCUMENT UNIC CONSOLIDAT

Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (1)

„SALAME BRIANZA”

No CE: IT-PDO-0217-0326-21.2.2008

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire

„Salame Brianza”

2.   Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

| Clasa 1.2. | Produse din carne (fierte, sărate, afumate etc.) |
| --- | --- |

Clasa 1.2.

Produse din carne (fierte, sărate, afumate etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

În momentul eliberării pentru consum, DOP „Salame Brianza” are formă cilindrică și o consistență solidă, neelastică.

La feliere, acesta are un aspect compact și omogen, cu bucățele de grăsime fără aspect oxidat. Feliile nu prezintă elemente aponevrotice vizibile și au o culoare roșu-rubiniu uniformă. Mirosul este delicat și caracteristic, iar gustul nu este picant, este delicat și niciodată acru.

În plus, în momentul eliberării pentru consum, DOP „Salame Brianza” prezintă următoarele caracteristici chimice și fizico-chimice:

| — | total proteine: minimum 23 %; |
| --- | --- |

—

total proteine: minimum 23 %;

| — | raport colagen/proteine: maximum 0,10; |
| --- | --- |

—

raport colagen/proteine: maximum 0,10;

| — | raport apă/proteine: maximum 2,00; |
| --- | --- |

—

raport apă/proteine: maximum 2,00;

| — | raport materii grase/proteine: maximum 1,5; |
| --- | --- |

—

raport materii grase/proteine: maximum 1,5;

| — | pH: mai mare sau egal cu 5,3. |
| --- | --- |

—

pH: mai mare sau egal cu 5,3.

În fine, în ceea ce privește caracteristicile microbiologice, produsul are o încărcătură microbiană mezofilă > 1 × 10 unități formatoare de colonii per gram, fiind predominante bacteriile de tip lactobacili și coci.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

DOP „Salame Brianza” este fabricat pe bază de carne de porc: spată dezosată și tranșată cu ajutorul unei tehnici adecvate, resturi în urma tranșării, precum și jamboane, pancetta și/sau carne de la gât fără grăsime moale tocate, la care se adaugă sare și piper măcinat și/sau zdrobit.

Următoarele produse pot fi de asemenea utilizate: vin, zahăr și/sau dextroză și/sau fructoză și/sau lactoză, culturi de inițiere a fermentării, nitrat de sodiu și/sau de potasiu (doza maximă: 195 ppm), nitrit de sodiu și/sau de potasiu (doza maximă: 95 ppm), acid ascorbic și sarea sa sodică, usturoi în doze foarte mici.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

Trebuie respectate reguli detaliate privind utilizarea și alcătuirea rației alimentare. Hrănirea porcilor se face în două etape și se bazează în principal pe producția de cereale din macrozona delimitată la punctul 4. Subprodusele activității de prelucrare a produselor lactate (zer, lapte covăsit și zară) sunt furnizate de producătorii de brânzeturi din aria geografică delimitată.

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Fabricarea DOP „Salame Brianza” (curățarea, tocarea, amestecarea ingredientelor, umplerea intestinelor, uscarea, maturarea) trebuie să se desfășoare în zona de producție tradițională, situată pe teritoriul Brianza, definită la punctul 4.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Ambalarea și tranșarea în felii sau în porții a DOP „Salame Brianza” trebuie să se desfășoare în aria de producție delimitată la punctul 4, sub supravegherea organismului de control autorizat, pentru a garanta calitatea produsului. „Salame Brianza” este sensibil la agenții externi, în special la lumină și la oxidare sub efectul aerului și al căldurii. Pentru a pregăti „Salame Brianza” pentru feliere este obligatoriu să se dea la o parte pielița acestuia, partea comestibilă a produsului fiind deci expusă direct la aer. Expunerea produsului la agenții externi în condiții necontrolate alterează caracteristicile organoleptice ale „Salame Brianza”. Astfel, pentru a conserva caracteristicile originale ale produsului, este necesar ca „Salame Brianza” să fie feliat și ambalat imediat după perioada de maturare chiar în locul de fabricare.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

„Salame Brianza” poate fi comercializat în vrac, ambalat sub vid sau în atmosferă modificată, întreg, în porții sau în felii.

Numele DOP „Salame Brianza” trebuie să figureze pe etichetă cu caractere clare, care să poată fi distinse de orice altă mențiune, dar să nu poată fi șterse și trebuie să fie urmat imediat de mențiunea „Denominazione di Origine Protetta” (denumire de origine protejată).

Cele două indicații sus-menționate trebuie să apară în limba italiană.

Sigla „DOP” poate apărea și în altă parte pe etichetă, în același câmp vizual. Pentru produsele destinate piețelor internaționale, mențiunea „Denominazione di Origine Protetta” poate fi tradusă în limba țării de destinație.

Aceste indicații sunt legate indisolubil de sigla indicației geografice protejate.

Image

Se interzice adăugarea oricărei alte descrieri care nu este prevăzută în mod expres.

Se permite însă utilizarea indicațiilor care fac referire la nume, denumiri comerciale sau mărci private, cu condiția să nu fie laudative și să nu fie de natură a induce consumatorul în eroare, precum și, eventual, la numele crescătoriilor de porci la care s-a recurs pentru producția de „Salame Brianza”, cu condiția ca materiile prime să provină exclusiv de la respectivele crescătorii.

Dacă sigla figurează direct pe eticheta unităților de producție, numărul de etichete, controlat de organismul de control autorizat, trebuie să fie egal cu cantitățile de materii prime destinate producției de „Salame Brianza”.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Crescătoriile de porci destinați producției de „Salame Brianza” trebuie să fie situate pe teritoriul următoarelor regiuni: Lombardia, Emilia Romagna și Piemonte [DOP în cauză beneficiind de derogarea acordată prin articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006].

Aria de producție a DOP „Salame Brianza” se situează pe teritoriul Brianza. Aceasta este delimitată la nord de dealul Ghisallo, la sud de canalul Villoresi, la est de albia adâncă a râului Adda și la vest de drumul național Comasina, plus o bandă de 2 km în afara acestuia.

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Macrozona geografică în care se situează crescătoriile de porci destinați producției de „Salame Brianza” prezintă un relief foarte uniform, în special în regiunea complet plană a câmpiei Padului, traversată de fluvii, râuri și canale și bogată în vegetație, în special pășuni și culturi de porumb. Climatul este caracterizat de toamne și ierni relativ reci, foarte umede și cețoase, de primăveri temperate și ploioase și de veri cu temperaturi destul de ridicate și cu precipitații frecvente, de scurtă durată și adesea foarte abundente.

În cadrul acestei macrozone, macrozona de producție a DOP „Salame Brianza”, localizată chiar în regiunea Brianza, prezintă o alternanță de câmpii fertile și dealuri însorite, protejate la nord de un masiv muntos care filtrează curenții de aer și perturbările atmosferice, creând diverse fenomene atmosferice, precum filtrarea aerului, vânt descendent cald, vânt rece (atunci când suflă dinspre nord și nu dinspre vest) și ceață.

5.2.   Specificitatea produsului

Caracteristicile produsului „Salame Brianza” sunt unice. La feliere, felia este omogenă, de culoare roșu-rubiniu, cu un aspect ferm și compact. Aroma este delicată și caracteristică, iar gustul nu este picant și niciodată acru.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Calitățile cerute pentru DOP „Salame Brianza” depind de condițiile de mediu și de factorii umani și naturali.

În speță, caracteristicile materiei prime sunt specifice macrozonei geografice delimitate la punctul 4, iar producția de „Salame Brianza” valorifică aceste condiții oferite de macrozona delimitată la același punct 4.

Caracteristicile și resursele naturale ale macrozonei au permis în fapt dezvoltarea semnificativă a agriculturii și a creșterii animalelor, iar astăzi putem observa avantajele acestei evoluții asupra activităților economice stabilite în zonă, aici găsindu-se culturi mari de porumb și numeroase întreprinderi de prelucrare a cerealelor în hrană pentru animale, destinată crescătoriilor de porcine și bovine din zonă.

Deși macrozona a fost dintotdeauna o sursă ideală de aprovizionare cu materii prime (porumb și zer) necesare pentru hrănirea porcilor și pentru creșterea lor, este la fel de adevărat că geografia și morfologia regiunii Brianza reprezintă unul dintre principalii factori care au permis dezvoltarea unei producții tipice precum cea de „Salame Brianza”.

Într-adevăr, lanțul Alpilor, care delimitează la nord-vest teritoriul Brianza, conferă particularități climatice întregii regiuni Piemonte: curenții de aer și perturbările atmosferice sunt filtrate de masivele muntoase, creând diverse fenomene atmosferice, precum filtrarea aerului, vântul cald descendent, vântul rece (atunci când suflă dinspre nord și nu dinspre vest) și ceața. Toate aceste condiții constituie, în mod natural, factori ideali pentru maturarea produsului „Salame Brianza”, dat fiind că fermentarea care începe în timpul maturării se datorează microflorei prezente în mediul de transformare și de maturare a produsului, microfloră dependentă la rândul ei de caracteristicile legate de mediu (temperatură, umiditate etc.) ale zonei.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

Administrația actuală a lansat procedura națională de opoziție, prin publicarea cererii de recunoaștere a denumirii de origine protejată „Salame Brianza” în Monitorul Oficial al Republicii Italiene nr. 8 din 10 ianuarie 2008.

Versiunea consolidată a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Salame Brianza” poate fi consultată:

| — | la următoarea adresă web:
  http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
  sau |
| --- | --- |

—

la următoarea adresă web:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

sau

| — | accesând direct pagina de internet a Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (www.politicheagricole.it) și făcând clic pe „Qualità e sicurezza” [calitate și siguranță] (în partea din dreapta sus a ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”. |
| --- | --- |

—

accesând direct pagina de internet a Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (www.politicheagricole.it) și făcând clic pe „Qualità e sicurezza” [calitate și siguranță] (în partea din dreapta sus a ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare.

---

| 12.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 243/15 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 243/15

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 873/2013 AL COMISIEI

din 11 septembrie 2013

de interzicere a pescuitului de cod saithe în zonele IIIa și IV; apele UE din zonele IIa, IIIb, IIIc și subdiviziunile 22-32 de către navele care arborează pavilionul Țărilor de Jos

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 40/2013 al Consiliului din 21 ianuarie 2013 de stabilire, pentru 2013, a posibilităților de pescuit disponibile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește care fac obiectul unor negocieri sau acorduri internaționale (2) prevede cote pentru 2013. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 40/2013 al Consiliului din 21 ianuarie 2013 de stabilire, pentru 2013, a posibilităților de pescuit disponibile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește care fac obiectul unor negocieri sau acorduri internaționale (2) prevede cote pentru 2013.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2013. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2013.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2013 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Pescuitul din stocul menționat în anexa la prezentul regulament realizat de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzice începând cu data stabilită în anexă. Mai exact, după această dată se interzic păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 septembrie 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

Lowri EVANS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  JO L 23, 25.1.2013, p. 54.

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 36/TQ40 |
| --- | --- |
| Stat membru | Țările de Jos |
| Stoc | POK/2A34. |
| Specie | Cod saithe (Pollachius virens) |
| Zonă | IIIa și IV; apele UE din zonele IIa, IIIb, IIIc și subdiviziunile 22-32 |
| Dată | 12.8.2013 |

Nr.

36/TQ40

Stat membru

Țările de Jos

Stoc

POK/2A34.

Specie

Cod saithe (Pollachius virens)

Zonă

IIIa și IV; apele UE din zonele IIa, IIIb, IIIc și subdiviziunile 22-32

Dată

12.8.2013

---

| 12.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 243/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 243/17

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 874/2013 AL COMISIEI

din 11 septembrie 2013

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 septembrie 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | MK | 34,4 |
| XS | 27,7 |
| ZZ | 31,1 |
| 0707 00 05 | TR | 95,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0709 93 10 | TR | 133,1 |
| ZZ | 133,1 |
| 0805 50 10 | AR | 102,6 |
| CL | 142,3 |
| IL | 142,1 |
| TR | 73,0 |
| UY | 99,5 |
| ZA | 121,6 |
| ZZ | 113,5 |
| 0806 10 10 | BR | 183,4 |
| EG | 184,6 |
| IL | 162,2 |
| TR | 144,9 |
| ZZ | 168,8 |
| 0808 10 80 | AR | 163,2 |
| BR | 54,6 |
| CL | 130,8 |
| NZ | 144,8 |
| US | 145,5 |
| ZA | 120,7 |
| ZZ | 126,6 |
| 0808 30 90 | AR | 202,6 |
| CN | 82,3 |
| TR | 132,0 |
| ZA | 206,6 |
| ZZ | 155,9 |
| 0809 30 | TR | 130,8 |
| ZZ | 130,8 |
| 0809 40 05 | BA | 45,1 |
| MK | 54,9 |
| XS | 53,5 |
| ZZ | 51,2 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

MK

34,4

XS

27,7

ZZ

31,1

0707 00 05

TR

95,4

ZZ

95,4

0709 93 10

TR

133,1

ZZ

133,1

0805 50 10

AR

102,6

CL

142,3

IL

142,1

TR

73,0

UY

99,5

ZA

121,6

ZZ

113,5

0806 10 10

BR

183,4

EG

184,6

IL

162,2

TR

144,9

ZZ

168,8

0808 10 80

AR

163,2

BR

54,6

CL

130,8

NZ

144,8

US

145,5

ZA

120,7

ZZ

126,6

0808 30 90

AR

202,6

CN

82,3

TR

132,0

ZA

206,6

ZZ

155,9

0809 30

TR

130,8

ZZ

130,8

0809 40 05

BA

45,1

MK

54,9

XS

53,5

ZZ

51,2

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 12.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 243/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 243/19

---

DECIZIA COMISIEI

din 2 mai 2013

privind ajutorul de stat SA.33618 (12/C) pe care Suedia intenționează să îl pună în aplicare în favoarea arenei din Uppsala

[notificată cu numărul C(2013) 2362]

(Numai versiunea în limba engleză este autentică)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2013/452/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate mai sus (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

| (1) | La 7 decembrie 2011, Suedia a notificat Comisiei o măsură privind construirea unei noi arene în Uppsala în urma unei faze de prenotificare. La 17 ianuarie 2012, Comisia a transmis o solicitare de informații. Suedia și-a prezentat răspunsul la 16 februarie 2012. |
| --- | --- |

(1)

La 7 decembrie 2011, Suedia a notificat Comisiei o măsură privind construirea unei noi arene în Uppsala în urma unei faze de prenotificare. La 17 ianuarie 2012, Comisia a transmis o solicitare de informații. Suedia și-a prezentat răspunsul la 16 februarie 2012.

| (2) | Prin scrisoarea din 22 martie 2012, Comisia a informat Suedia că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește ajutorul în cauză. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 22 martie 2012, Comisia a informat Suedia că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește ajutorul în cauză.

| (3) | Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. |
| --- | --- |

(3)

Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile.

| (4) | Comisia a primit observații de la o parte interesată. Comisia a transmis aceste observații Suediei, care a avut posibilitatea de a răspunde; comentariile acesteia au fost primite prin scrisoarea din 3 august 2012. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a primit observații de la o parte interesată. Comisia a transmis aceste observații Suediei, care a avut posibilitatea de a răspunde; comentariile acesteia au fost primite prin scrisoarea din 3 august 2012.

| (5) | De asemenea, Suedia a prezentat clarificări suplimentare în octombrie și noiembrie 2012. |
| --- | --- |

(5)

De asemenea, Suedia a prezentat clarificări suplimentare în octombrie și noiembrie 2012.

| (6) | Suedia a furnizat o derogare de la regimul lingvistic și este de acord ca decizia să fie adoptată în limba engleză ca limbă autentică. |
| --- | --- |

(6)

Suedia a furnizat o derogare de la regimul lingvistic și este de acord ca decizia să fie adoptată în limba engleză ca limbă autentică.

2.   DESCRIEREA MĂSURII

| (7) | Părțile implicate în proiectul privind arena din Uppsala sunt municipalitatea Uppsala (3) (denumită în continuare „municipalitatea”) și trei întreprinderi care sunt sau vor fi, odată înființate, entități de drept privat, și anume Arena Company, Property Company și Events Company. |
| --- | --- |

(7)

Părțile implicate în proiectul privind arena din Uppsala sunt municipalitatea Uppsala (3) (denumită în continuare „municipalitatea”) și trei întreprinderi care sunt sau vor fi, odată înființate, entități de drept privat, și anume Arena Company, Property Company și Events Company.

| (8) | Arena Company va gestiona și va coordona proiectul privind arena până la constituirea întreprinderilor Property Company și Events Company. Arena Company este singura întreprindere care există în prezent. Aceasta este deținută de întreprinderile private SH Bygg (45%), Aros Holding (45%) și de clubul sportiv Almtuna IS (10%). |
| --- | --- |

(8)

Arena Company va gestiona și va coordona proiectul privind arena până la constituirea întreprinderilor Property Company și Events Company. Arena Company este singura întreprindere care există în prezent. Aceasta este deținută de întreprinderile private SH Bygg (45%), Aros Holding (45%) și de clubul sportiv Almtuna IS (10%).

| (9) | Property Company va construi și va deține arena. Acționarii întreprinderii Property Company vor fi numai investitori privați. Municipalitatea va stabili cerințele necesare pentru a asigura că selecția pentru Property Company este gestionată într-un mod obiectiv și cât mai deschis și transparent cu putință. Arena Company va prezenta municipalității sugestii cu privire la investitorii potențiali și eligibili, iar responsabilitatea municipalității va fi de a aproba și a decide ce investitori sunt selectați pentru constituirea întreprinderii Property Company în conformitate cu criteriile de selecție enumerate (4). Proiectul arenei va avea un portal de internet ca mijloc pentru furnizarea de informații și comunicarea cu părțile interesate. Prin intermediul portalului, părțile interesate vor avea posibilitatea să își exprime interesul de a investi în întreprinderea Property Company (5). Cu toate acestea, municipalitatea nu va deține nicio parte din arenă și nici nu va avea nicio influență asupra activităților desfășurate de Property Company ca atare ci, în schimbul subvenției acordate, va beneficia de o opțiune de a cumpăra Property Company. |
| --- | --- |

(9)

Property Company va construi și va deține arena. Acționarii întreprinderii Property Company vor fi numai investitori privați. Municipalitatea va stabili cerințele necesare pentru a asigura că selecția pentru Property Company este gestionată într-un mod obiectiv și cât mai deschis și transparent cu putință. Arena Company va prezenta municipalității sugestii cu privire la investitorii potențiali și eligibili, iar responsabilitatea municipalității va fi de a aproba și a decide ce investitori sunt selectați pentru constituirea întreprinderii Property Company în conformitate cu criteriile de selecție enumerate (4). Proiectul arenei va avea un portal de internet ca mijloc pentru furnizarea de informații și comunicarea cu părțile interesate. Prin intermediul portalului, părțile interesate vor avea posibilitatea să își exprime interesul de a investi în întreprinderea Property Company (5). Cu toate acestea, municipalitatea nu va deține nicio parte din arenă și nici nu va avea nicio influență asupra activităților desfășurate de Property Company ca atare ci, în schimbul subvenției acordate, va beneficia de o opțiune de a cumpăra Property Company.

| (10) | Events Company va fi o întreprindere privată responsabilă de funcționarea arenei. Proprietarul sau proprietarii acesteia pot fi diferiți de proprietarii Property Company. Events Company va fi selectată de Property Company în conformitate cu cerințele prevăzute de municipalitate pentru a se asigura că selecția pentru Events Company este deschisă, transparentă și obiectivă, în conformitate cu criteriile de selecție (6). |
| --- | --- |

(10)

Events Company va fi o întreprindere privată responsabilă de funcționarea arenei. Proprietarul sau proprietarii acesteia pot fi diferiți de proprietarii Property Company. Events Company va fi selectată de Property Company în conformitate cu cerințele prevăzute de municipalitate pentru a se asigura că selecția pentru Events Company este deschisă, transparentă și obiectivă, în conformitate cu criteriile de selecție (6).

| (11) | Pentru a răspunde nevoii actuale și viitoare de facilități pentru evenimente sportive și culturale, municipalitatea susține, pe baza rezultatului studiilor efectuate (7), că este necesar să se construiască un complex multifuncțional de dimensiunea arenei. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a răspunde nevoii actuale și viitoare de facilități pentru evenimente sportive și culturale, municipalitatea susține, pe baza rezultatului studiilor efectuate (7), că este necesar să se construiască un complex multifuncțional de dimensiunea arenei.

| (12) | Arena va fi proiectată astfel încât să poată găzdui desfășurarea mai multor tipuri de activități sportive, de exemplu hochei pe gheață, baschet, hochei de sală, handbal și sporturi hipice, a mai multor tipuri de evenimente culturale și de divertisment, de exemplu concerte, spectacole pentru familie, producții de televiziune și gale, precum și a diferitor tipuri de reuniuni, de exemplu conferințe, întruniri de afaceri, târguri, evenimente ale întreprinderilor și companiilor. Cea mai mare sală a arenei va avea capacitatea de a găzdui 8 500 de persoane în timpul evenimentelor sportive și 10 000 de persoane pe durata altor evenimente (8). De asemenea, arena va include o sală de gimnastică și restaurante. |
| --- | --- |

(12)

Arena va fi proiectată astfel încât să poată găzdui desfășurarea mai multor tipuri de activități sportive, de exemplu hochei pe gheață, baschet, hochei de sală, handbal și sporturi hipice, a mai multor tipuri de evenimente culturale și de divertisment, de exemplu concerte, spectacole pentru familie, producții de televiziune și gale, precum și a diferitor tipuri de reuniuni, de exemplu conferințe, întruniri de afaceri, târguri, evenimente ale întreprinderilor și companiilor. Cea mai mare sală a arenei va avea capacitatea de a găzdui 8 500 de persoane în timpul evenimentelor sportive și 10 000 de persoane pe durata altor evenimente (8). De asemenea, arena va include o sală de gimnastică și restaurante.

| (13) | În prezent, există șase arene și săli de concerte în Uppsala, dintre care patru sunt deținute de municipalitate, iar celelalte două sunt în proprietate privată. În plus, există alte arene mari la o distanță de 1-2 ore de condus de Uppsala, între altele, în Stockholm. Cu toate acestea, Suedia susține că actuala capacitate este insuficientă pentru a satisface necesarul de spații de arenă și nu permite găzduirea unor evenimente sportive și culturale de mai mare amploare, iar alternativa extinderii ar fi mai costisitoare pentru municipalitate (9). |
| --- | --- |

(13)

În prezent, există șase arene și săli de concerte în Uppsala, dintre care patru sunt deținute de municipalitate, iar celelalte două sunt în proprietate privată. În plus, există alte arene mari la o distanță de 1-2 ore de condus de Uppsala, între altele, în Stockholm. Cu toate acestea, Suedia susține că actuala capacitate este insuficientă pentru a satisface necesarul de spații de arenă și nu permite găzduirea unor evenimente sportive și culturale de mai mare amploare, iar alternativa extinderii ar fi mai costisitoare pentru municipalitate (9).

| (14) | Municipalitatea ar prefera ca noua capacitate să fie realizată prin proiecte private, fără intervenție publică, dar acest lucru nu este fezabil. |
| --- | --- |

(14)

Municipalitatea ar prefera ca noua capacitate să fie realizată prin proiecte private, fără intervenție publică, dar acest lucru nu este fezabil.

2.1.   Finanțarea construirii arenei

| (15) | Municipalitatea se va implica financiar în două moduri: în primul rând, va acorda o subvenție directă pentru construirea arenei și, în al doilea rând, va închiria întreprinderii Property Company terenul pe care va fi construită arena. |
| --- | --- |

(15)

Municipalitatea se va implica financiar în două moduri: în primul rând, va acorda o subvenție directă pentru construirea arenei și, în al doilea rând, va închiria întreprinderii Property Company terenul pe care va fi construită arena.

| (16) | În ceea ce privește subvenția, costul proiectului arenei este estimat la 650 de milioane SEK (sau 72 de milioane EUR). Municipalitatea ar contribui cu o subvenție de 150 de milioane SEK (sau 16,5 milioane EUR), restul urmând să fie finanțat, în principal, printr-o combinație de capital privat și împrumuturi, după cum urmează: proprietarii privați ai întreprinderii Property Company vor contribui cu 75 până la 100 de milioane SEK (sau 8 până la 11 milioane EUR), iar întreprinderea Property Company va contracta împrumuturi între 400 și 425 de milioane SEK (sau 44 până la 47 de milioane EUR), pentru care municipalitatea nu va oferi niciun fel de garanții. |
| --- | --- |

(16)

În ceea ce privește subvenția, costul proiectului arenei este estimat la 650 de milioane SEK (sau 72 de milioane EUR). Municipalitatea ar contribui cu o subvenție de 150 de milioane SEK (sau 16,5 milioane EUR), restul urmând să fie finanțat, în principal, printr-o combinație de capital privat și împrumuturi, după cum urmează: proprietarii privați ai întreprinderii Property Company vor contribui cu 75 până la 100 de milioane SEK (sau 8 până la 11 milioane EUR), iar întreprinderea Property Company va contracta împrumuturi între 400 și 425 de milioane SEK (sau 44 până la 47 de milioane EUR), pentru care municipalitatea nu va oferi niciun fel de garanții.

| (17) | În schimbul finanțării acordate, municipalitatea va primi o opțiune de cumpărare a arenei („opțiunea”). Opțiunea, care este transferabilă, poate fi exercitată începând din anul 6 până în anul 25 de la data la care opțiunea intră în vigoare. Pentru a-și exercita opțiunea, deținătorul opțiunii va plăti o taxă, în conformitate cu criteriile stabilite în acordul de opțiune. A fost prezentat un scenariu posibil în anul 10, în care se arată că taxa s-ar ridica la 47,3 milioane SEK (sau 5 milioane EUR). În opinia Suediei, valoarea netă a opțiunii este de 128 de milioane SEK (sau 15 milioane EUR), conform unui scenariu pesimist [ceea ce ar însemna că valoarea netă a finanțării municipale se va ridica la 22 de milioane SEK (sau 2,6 milioane EUR)] (10). Potrivit Suediei, municipalitatea nu are interesul să devină proprietar al arenei, iar pentru municipalitate, valoarea opțiunii constă în posibilitatea de a vinde opțiunea în viitor, astfel încât să poată recupera finanțarea arenei. |
| --- | --- |

(17)

În schimbul finanțării acordate, municipalitatea va primi o opțiune de cumpărare a arenei („opțiunea”). Opțiunea, care este transferabilă, poate fi exercitată începând din anul 6 până în anul 25 de la data la care opțiunea intră în vigoare. Pentru a-și exercita opțiunea, deținătorul opțiunii va plăti o taxă, în conformitate cu criteriile stabilite în acordul de opțiune. A fost prezentat un scenariu posibil în anul 10, în care se arată că taxa s-ar ridica la 47,3 milioane SEK (sau 5 milioane EUR). În opinia Suediei, valoarea netă a opțiunii este de 128 de milioane SEK (sau 15 milioane EUR), conform unui scenariu pesimist [ceea ce ar însemna că valoarea netă a finanțării municipale se va ridica la 22 de milioane SEK (sau 2,6 milioane EUR)] (10). Potrivit Suediei, municipalitatea nu are interesul să devină proprietar al arenei, iar pentru municipalitate, valoarea opțiunii constă în posibilitatea de a vinde opțiunea în viitor, astfel încât să poată recupera finanțarea arenei.

| (18) | În ceea ce privește concesionarea terenului, arena va fi construită pe teren aflat în proprietate publică, pe care municipalitatea îl va închiria întreprinderii Property Company pentru o perioadă de cel puțin 50 de ani (11). Chiria se va ridica la 50 000 SEK (sau 5 500 EUR) pe an și se susține că este conformă cu condițiile pieței. |
| --- | --- |

(18)

În ceea ce privește concesionarea terenului, arena va fi construită pe teren aflat în proprietate publică, pe care municipalitatea îl va închiria întreprinderii Property Company pentru o perioadă de cel puțin 50 de ani (11). Chiria se va ridica la 50 000 SEK (sau 5 500 EUR) pe an și se susține că este conformă cu condițiile pieței.

2.2.   Funcționarea și utilizarea arenei

| (19) | La finalizarea construcției, arena va fi exploatată de întreprinderea Events Company, care va închiria arena de la Property Company și o va pune la dispoziția utilizatorilor. |
| --- | --- |

(19)

La finalizarea construcției, arena va fi exploatată de întreprinderea Events Company, care va închiria arena de la Property Company și o va pune la dispoziția utilizatorilor.

| (20) | Stabilirea de către municipalitate a cerințelor pentru selectarea întreprinderii Events Company reprezintă una dintre condițiile pentru ca municipalitatea să contribuie la finanțarea arenei. În conformitate cu contractul de închiriere dintre Property Company și Events Company, aceasta din urmă va asigura, de asemenea, că arena este pusă la dispoziția publicului larg în condițiile pieței și în condiții nediscriminatorii. |
| --- | --- |

(20)

Stabilirea de către municipalitate a cerințelor pentru selectarea întreprinderii Events Company reprezintă una dintre condițiile pentru ca municipalitatea să contribuie la finanțarea arenei. În conformitate cu contractul de închiriere dintre Property Company și Events Company, aceasta din urmă va asigura, de asemenea, că arena este pusă la dispoziția publicului larg în condițiile pieței și în condiții nediscriminatorii.

| (21) | Conform precizărilor aduse de Suedia în cursul procedurii, vor exista trei categorii principale de evenimente organizate în arenă: evenimente comerciale, evenimente sponsorizate și evenimente organizate de municipalitate sau de alte persoane pe durata închirierii arenei de către municipalitate. Aproximativ 90 % din evenimente vor fi deschise publicului, deși la diferite niveluri de taxe, iar nu mai puțin de 95 % din perioada închiriată de municipalitate va fi utilizată pentru activități sportive școlare și studențești, ale asociațiilor nonprofit, și activități sportive de agrement pentru publicul larg, însemnând aproximativ 60 de ore pe săptămână. Arena este considerată a fi multifuncțională și deschisă tuturor, fără utilizare predominantă de către utilizatori captivi (12). |
| --- | --- |

(21)

Conform precizărilor aduse de Suedia în cursul procedurii, vor exista trei categorii principale de evenimente organizate în arenă: evenimente comerciale, evenimente sponsorizate și evenimente organizate de municipalitate sau de alte persoane pe durata închirierii arenei de către municipalitate. Aproximativ 90 % din evenimente vor fi deschise publicului, deși la diferite niveluri de taxe, iar nu mai puțin de 95 % din perioada închiriată de municipalitate va fi utilizată pentru activități sportive școlare și studențești, ale asociațiilor nonprofit, și activități sportive de agrement pentru publicul larg, însemnând aproximativ 60 de ore pe săptămână. Arena este considerată a fi multifuncțională și deschisă tuturor, fără utilizare predominantă de către utilizatori captivi (12).

| (22) | Pentru a asigura disponibilitatea arenei pentru școli, cluburi sportive și publicul larg, precum și pentru evenimente proprii ale municipalității, municipalitatea va semna un contract de închiriere cu Events Company (13). Municipalitatea va închiria 20 % din capacitatea totală a arenei. Contractul de închiriere va fi încheiat pe o perioadă de 25 de ani, în schimbul unei chirii de 15 milioane SEK (sau 1,7 milioane EUR) pe an (14). În afară de chiria plătită de municipalitate, se estimează că arena va obține venituri suplimentare din închirieri, în valoare de [...] SEK (15). |
| --- | --- |

(22)

Pentru a asigura disponibilitatea arenei pentru școli, cluburi sportive și publicul larg, precum și pentru evenimente proprii ale municipalității, municipalitatea va semna un contract de închiriere cu Events Company (13). Municipalitatea va închiria 20 % din capacitatea totală a arenei. Contractul de închiriere va fi încheiat pe o perioadă de 25 de ani, în schimbul unei chirii de 15 milioane SEK (sau 1,7 milioane EUR) pe an (14). În afară de chiria plătită de municipalitate, se estimează că arena va obține venituri suplimentare din închirieri, în valoare de [...] SEK (15).

2.3.   Motive pentru inițierea procedurii

| (23) | În decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare, Comisia a constatat că la niciun nivel nu se poate exclude un avantaj economic selectiv, de exemplu construire, funcționare și utilizare, drept pentru care proiectul ar implica un ajutor de stat. În plus, nu se poate exclude că, foarte probabil, o cofinanțare a arenei din fonduri publice ar denatura sau cel puțin ar amenința să denatureze concurența și să aibă un efect asupra concurenței și a schimburilor comerciale dintre statele membre. De asemenea, Comisia a avut îndoieli dacă proiectul propus ar putea fi considerat compatibil în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, la stadiul respectiv și la toate cele trei niveluri ale unui posibil ajutor (construire, funcționare și utilizare), în conformitate cu cele de mai sus. |
| --- | --- |

(23)

În decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare, Comisia a constatat că la niciun nivel nu se poate exclude un avantaj economic selectiv, de exemplu construire, funcționare și utilizare, drept pentru care proiectul ar implica un ajutor de stat. În plus, nu se poate exclude că, foarte probabil, o cofinanțare a arenei din fonduri publice ar denatura sau cel puțin ar amenința să denatureze concurența și să aibă un efect asupra concurenței și a schimburilor comerciale dintre statele membre. De asemenea, Comisia a avut îndoieli dacă proiectul propus ar putea fi considerat compatibil în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, la stadiul respectiv și la toate cele trei niveluri ale unui posibil ajutor (construire, funcționare și utilizare), în conformitate cu cele de mai sus.

3.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (24) | În urma inițierii procedurii oficiale de investigare, au fost prezentate observații doar de către Partidul Ecologist, un partid de opoziție în Consiliul Municipal Uppsala care, în termeni generali, și-a exprimat dezacordul față de proiect, pe care l-a considerat a fi, în primul rând, în beneficiul unor întreprinderi private. |
| --- | --- |

(24)

În urma inițierii procedurii oficiale de investigare, au fost prezentate observații doar de către Partidul Ecologist, un partid de opoziție în Consiliul Municipal Uppsala care, în termeni generali, și-a exprimat dezacordul față de proiect, pe care l-a considerat a fi, în primul rând, în beneficiul unor întreprinderi private.

4.   OBSERVAȚIILE SUEDIEI

| (25) | În scopul notificării, Suedia a admis existența unui ajutor de stat, recunoscând că forțele pieței nu vor furniza capacitatea suplimentară a arenei, dar a susținut că acesta trebuie considerat compatibil în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. Suedia este de părere că trebuie luate în considerare, în special, aspectele prezentate în continuare. |
| --- | --- |

(25)

În scopul notificării, Suedia a admis existența unui ajutor de stat, recunoscând că forțele pieței nu vor furniza capacitatea suplimentară a arenei, dar a susținut că acesta trebuie considerat compatibil în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. Suedia este de părere că trebuie luate în considerare, în special, aspectele prezentate în continuare.

| (26) | Arena îndeplinește un obiectiv de interes comun bine definit având în vedere caracterul său multifuncțional și lipsa actuală de facilități adecvate și la standardele cele mai recente pentru evenimente sportive și culturale în Uppsala. Municipalitatea își va îndeplini responsabilitatea față de publicul larg pentru a concretiza proiectul arenei (16). Alternativele disponibile, și anume investițiile în infrastructura existentă - patinoarul Gränby -, ar fi mai costisitoare și nu ar putea acoperi întregul deficit de capacitate. |
| --- | --- |

(26)

Arena îndeplinește un obiectiv de interes comun bine definit având în vedere caracterul său multifuncțional și lipsa actuală de facilități adecvate și la standardele cele mai recente pentru evenimente sportive și culturale în Uppsala. Municipalitatea își va îndeplini responsabilitatea față de publicul larg pentru a concretiza proiectul arenei (16). Alternativele disponibile, și anume investițiile în infrastructura existentă - patinoarul Gränby -, ar fi mai costisitoare și nu ar putea acoperi întregul deficit de capacitate.

| (27) | Există un eșec al pieței, deoarece capacitatea noii arene nu poate fi furnizată în lipsa ajutorului. Spre deosebire de situația din alte state membre, sectorul sportului din Suedia este în mare parte nonprofit și se bazează pe sprijin financiar public. |
| --- | --- |

(27)

Există un eșec al pieței, deoarece capacitatea noii arene nu poate fi furnizată în lipsa ajutorului. Spre deosebire de situația din alte state membre, sectorul sportului din Suedia este în mare parte nonprofit și se bazează pe sprijin financiar public.

| (28) | Cofinanțarea publică de 23% din bugetul total al proiectului acoperă ceea ce este strict necesar și proporțional pentru realizarea proiectului, fiind limitată la decalajul de finanțare, și anume finanțarea care nu poate fi obținută pe piață. Astfel, prin investirea fondurilor „lipsă”, municipalitatea face posibil proiectul arenei, deoarece niciun alt actor de pe piață nu dorește să contribuie cu 150 de milioane SEK (sau 16,5 milioane EUR). Chiria pe care municipalitatea o va plăti pentru 20 % din capacitatea arenei nu oferă un avantaj pentru operator în comparație cu condițiile pieței, iar terenul va fi închiriat întreprinderii Property Company în condiții comparabile cu cele ale altor întreprinderi care închiriază de la municipalitate teren destinat bazelor sportive. De asemenea, Suedia a explicat necesitatea arenei, adică a capacității suplimentare necesare, prin faptul că aceasta nu poate fi realizată de entități private sau prin utilizarea arenelor existente în Uppsala și/sau prin extinderea acestora. |
| --- | --- |

(28)

Cofinanțarea publică de 23% din bugetul total al proiectului acoperă ceea ce este strict necesar și proporțional pentru realizarea proiectului, fiind limitată la decalajul de finanțare, și anume finanțarea care nu poate fi obținută pe piață. Astfel, prin investirea fondurilor „lipsă”, municipalitatea face posibil proiectul arenei, deoarece niciun alt actor de pe piață nu dorește să contribuie cu 150 de milioane SEK (sau 16,5 milioane EUR). Chiria pe care municipalitatea o va plăti pentru 20 % din capacitatea arenei nu oferă un avantaj pentru operator în comparație cu condițiile pieței, iar terenul va fi închiriat întreprinderii Property Company în condiții comparabile cu cele ale altor întreprinderi care închiriază de la municipalitate teren destinat bazelor sportive. De asemenea, Suedia a explicat necesitatea arenei, adică a capacității suplimentare necesare, prin faptul că aceasta nu poate fi realizată de entități private sau prin utilizarea arenelor existente în Uppsala și/sau prin extinderea acestora.

| (29) | Pentru a garanta că ajutorul este proporțional, municipalitatea va primi opțiunea de cumpărare, evaluată conform unui scenariu de bază la 174 de milioane SEK (sau 19,6 milioane EUR) (17). Opțiunea exclude orice supracompensare, deoarece municipalitatea primește opțiunea în schimbul contribuției sale, opțiunea valorând mai mult decât contribuția realizată. |
| --- | --- |

(29)

Pentru a garanta că ajutorul este proporțional, municipalitatea va primi opțiunea de cumpărare, evaluată conform unui scenariu de bază la 174 de milioane SEK (sau 19,6 milioane EUR) (17). Opțiunea exclude orice supracompensare, deoarece municipalitatea primește opțiunea în schimbul contribuției sale, opțiunea valorând mai mult decât contribuția realizată.

| (30) | De asemenea, Suedia a adus clarificări cu privire la utilizarea arenei și la deschiderea acesteia pentru public, și anume faptul că aceasta va fi deschisă publicului larg pentru aproximativ 90 % din timpul disponibil, precum și că utilizarea arenei va fi asigurată în mod nediscriminatoriu, fără a favoriza nicio întreprindere, și în condițiile pieții. |
| --- | --- |

(30)

De asemenea, Suedia a adus clarificări cu privire la utilizarea arenei și la deschiderea acesteia pentru public, și anume faptul că aceasta va fi deschisă publicului larg pentru aproximativ 90 % din timpul disponibil, precum și că utilizarea arenei va fi asigurată în mod nediscriminatoriu, fără a favoriza nicio întreprindere, și în condițiile pieții.

| (31) | Efectul asupra concurenței și a schimburilor comerciale dintre statele membre, în cazul în care există, este limitat, dat fiind că activitățile economice sunt în principal locale. În plus, facilitățile private de pe teritoriul municipalității au profiluri diferite și nu se poate considera că intră în concurență pentru același public cu al arenei. |
| --- | --- |

(31)

Efectul asupra concurenței și a schimburilor comerciale dintre statele membre, în cazul în care există, este limitat, dat fiind că activitățile economice sunt în principal locale. În plus, facilitățile private de pe teritoriul municipalității au profiluri diferite și nu se poate considera că intră în concurență pentru același public cu al arenei.

5.   EVALUAREA AJUTORULUI

5.1.   Existența unui ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat

| (32) | În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din tratat, „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. |
| --- | --- |

(32)

În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din tratat, „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

| (33) | Pentru a fi clasificat drept ajutor de stat, proiectul notificat trebuie să îndeplinească următoare condiții cumulative: în primul rând, măsura de ajutor trebuie să fie acordată din resurse de stat; în al doilea rând, măsura trebuie să confere un avantaj economic unor întreprinderi; în al treilea rând, avantajul trebuie să fie selectiv și să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența și, în al patrulea rând, măsura trebuie să afecteze schimburile comerciale în interiorul Uniunii. |
| --- | --- |

(33)

Pentru a fi clasificat drept ajutor de stat, proiectul notificat trebuie să îndeplinească următoare condiții cumulative: în primul rând, măsura de ajutor trebuie să fie acordată din resurse de stat; în al doilea rând, măsura trebuie să confere un avantaj economic unor întreprinderi; în al treilea rând, avantajul trebuie să fie selectiv și să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența și, în al patrulea rând, măsura trebuie să afecteze schimburile comerciale în interiorul Uniunii.

| (34) | Referitor la cerința conform căreia măsura de ajutor trebuie să fie acordată din resurse de stat și trebuie să fie imputabilă statului, acest criteriu este în mod evident îndeplinit în cazul de față, întrucât municipalitatea Uppsala va contribui cu o subvenție directă, va plăti chirie pentru utilizarea arenei și va pune la dispoziție terenul pe care urmează să fie construită arena. Municipalitățile, precum Uppsala, sunt autorități publice și parte a statului, prin urmare, resursele acestora sunt considerate a fi imputabile statului. |
| --- | --- |

(34)

Referitor la cerința conform căreia măsura de ajutor trebuie să fie acordată din resurse de stat și trebuie să fie imputabilă statului, acest criteriu este în mod evident îndeplinit în cazul de față, întrucât municipalitatea Uppsala va contribui cu o subvenție directă, va plăti chirie pentru utilizarea arenei și va pune la dispoziție terenul pe care urmează să fie construită arena. Municipalitățile, precum Uppsala, sunt autorități publice și parte a statului, prin urmare, resursele acestora sunt considerate a fi imputabile statului.

| (35) | Finanțarea de către municipalitate a construirii arenei poate constitui ajutor dacă aceasta are drept efect un avantaj selectiv pentru anumite activități economice. În acest context, finanțarea construirii unei infrastructuri pentru activități comerciale constituie ajutor de stat, conform hotărârii Curții de Justiție privind aeroportul Lepzig/Halle (18), în cazul în care sunt îndeplinite toate cerințele prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat. Conform evaluării Curții, caracterul economic al utilizării ulterioare a infrastructurii determină natura construcției. În cazul de față, arena va fi utilizată pentru prestarea de servicii pe o piață, așadar pentru o activitate economică. În consecință, trebuie să se analizeze dacă există un ajutor de stat în favoarea diferiților actori implicați în proiect. |
| --- | --- |

(35)

Finanțarea de către municipalitate a construirii arenei poate constitui ajutor dacă aceasta are drept efect un avantaj selectiv pentru anumite activități economice. În acest context, finanțarea construirii unei infrastructuri pentru activități comerciale constituie ajutor de stat, conform hotărârii Curții de Justiție privind aeroportul Lepzig/Halle (18), în cazul în care sunt îndeplinite toate cerințele prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat. Conform evaluării Curții, caracterul economic al utilizării ulterioare a infrastructurii determină natura construcției. În cazul de față, arena va fi utilizată pentru prestarea de servicii pe o piață, așadar pentru o activitate economică. În consecință, trebuie să se analizeze dacă există un ajutor de stat în favoarea diferiților actori implicați în proiect.

| (36) | Suedia a confirmat că municipalitatea sperase inițial că investitorii privați vor finanța construirea arenei, ceea ce nu se poate fără finanțare publică. În consecință, subvenția de 150 de milioane SEK pentru construirea arenei oferă un avantaj economic proprietarului acesteia, și anume Property Company, întrucât subvenția este necesară pentru construirea arenei, care nu ar fi fost construită în condițiile pieței. Având în vedere că fondurile implicate sunt în mod evident resurse de stat și decizia de acordare a subvenției aparține municipalității, toate celelalte criterii privind ajutorul de stat sunt îndeplinite (a se vedea în continuare analiza denaturării concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre), astfel încât subvenția constituie ajutor de stat în favoarea Property Company. |
| --- | --- |

(36)

Suedia a confirmat că municipalitatea sperase inițial că investitorii privați vor finanța construirea arenei, ceea ce nu se poate fără finanțare publică. În consecință, subvenția de 150 de milioane SEK pentru construirea arenei oferă un avantaj economic proprietarului acesteia, și anume Property Company, întrucât subvenția este necesară pentru construirea arenei, care nu ar fi fost construită în condițiile pieței. Având în vedere că fondurile implicate sunt în mod evident resurse de stat și decizia de acordare a subvenției aparține municipalității, toate celelalte criterii privind ajutorul de stat sunt îndeplinite (a se vedea în continuare analiza denaturării concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre), astfel încât subvenția constituie ajutor de stat în favoarea Property Company.

| (37) | În ceea ce privește închirierea terenului, Suedia a furnizat dovezi referitoare la niveluri comparabile ale chiriilor pentru alte unități sportive din Uppsala (19). Prin urmare, nu se poate demonstra că termenii contractului de închiriere conțin un ajutor suplimentar pentru Property Company. |
| --- | --- |

(37)

În ceea ce privește închirierea terenului, Suedia a furnizat dovezi referitoare la niveluri comparabile ale chiriilor pentru alte unități sportive din Uppsala (19). Prin urmare, nu se poate demonstra că termenii contractului de închiriere conțin un ajutor suplimentar pentru Property Company.

| (38) | Arena va fi exploatată de Events Company, care va închiria arena de la Property Company. Atât Property Company, cât și Events Company vor fi întreprinderi private. În cursul procedurii, Suedia a clarificat în continuare termenii și condițiile pentru selectarea Property Company și Events Company, precum și termenii și condițiile principale ale contractului de închiriere dintre Property Company și Events Company (20). În ceea ce privește selectarea întreprinderii Property Company, municipalitatea va fi responsabilă de aprobarea și stabilirea candidaților selectați pentru constituirea întreprinderii Property Company, însă municipalitatea nu va fi implicată în operațiunile comerciale ale întreprinderii Property Company. Property Company va selecta Events Company, care va fi o întreprindere privată fără nicio legătură cu Property Company. |
| --- | --- |

(38)

Arena va fi exploatată de Events Company, care va închiria arena de la Property Company. Atât Property Company, cât și Events Company vor fi întreprinderi private. În cursul procedurii, Suedia a clarificat în continuare termenii și condițiile pentru selectarea Property Company și Events Company, precum și termenii și condițiile principale ale contractului de închiriere dintre Property Company și Events Company (20). În ceea ce privește selectarea întreprinderii Property Company, municipalitatea va fi responsabilă de aprobarea și stabilirea candidaților selectați pentru constituirea întreprinderii Property Company, însă municipalitatea nu va fi implicată în operațiunile comerciale ale întreprinderii Property Company. Property Company va selecta Events Company, care va fi o întreprindere privată fără nicio legătură cu Property Company.

| (39) | În ceea ce privește taxa de închiriere pe care Events Company o va plăti întreprinderii Property Company, Suedia a explicat că aceasta va consta din următoarele elemente: (i) o chirie fixă care corespunde chiriei plătite de municipalitate întreprinderii Events Company pentru închirierea a 20 % din capacitatea arenei; (ii) o taxă fixă care corespunde plății care va fi efectuată de un sponsor a cărui denumire este dată arenei; (iii) o chirie fixă bazată pe costul real care acoperă cheltuielile de exploatare și amortizarea echipamentului; și (iv) o chirie variabilă calculată ca procent din cifra de afaceri netă a Events Company, cu un nivel minim care urmează a fi convenit de către părți. Cu alte cuvinte, chiria va fi stabilită liber – peste un anumit prag minim care reiese de mai sus – între cele două întreprinderi private. De asemenea, Suedia a clarificat faptul că municipalitatea nu va avea dreptul să participe în mod direct la negocierile dintre Property Company și Events Company în ceea ce privește contractul de închiriere și nu va influența în niciun mod termenii și condițiile comerciale convenite între cele două întreprinderi private și independente. |
| --- | --- |

(39)

În ceea ce privește taxa de închiriere pe care Events Company o va plăti întreprinderii Property Company, Suedia a explicat că aceasta va consta din următoarele elemente: (i) o chirie fixă care corespunde chiriei plătite de municipalitate întreprinderii Events Company pentru închirierea a 20 % din capacitatea arenei; (ii) o taxă fixă care corespunde plății care va fi efectuată de un sponsor a cărui denumire este dată arenei; (iii) o chirie fixă bazată pe costul real care acoperă cheltuielile de exploatare și amortizarea echipamentului; și (iv) o chirie variabilă calculată ca procent din cifra de afaceri netă a Events Company, cu un nivel minim care urmează a fi convenit de către părți. Cu alte cuvinte, chiria va fi stabilită liber – peste un anumit prag minim care reiese de mai sus – între cele două întreprinderi private. De asemenea, Suedia a clarificat faptul că municipalitatea nu va avea dreptul să participe în mod direct la negocierile dintre Property Company și Events Company în ceea ce privește contractul de închiriere și nu va influența în niciun mod termenii și condițiile comerciale convenite între cele două întreprinderi private și independente.

| (40) | În ceea ce privește contractul de închiriere dintre municipalitate și Events Company pentru utilizarea a 20% din totalul capacității arenei, acesta va fi încheiat pe o perioadă de 25 de ani, cu o chirie de 15 milioane SEK pe an (sau 1,7 milioane EUR). Suedia a declarat că: (i) municipalitatea va plăti o chirie pe oră care este cu 40% până la 50% mai mică decât chiria pe care Events Company o va plăti întreprinderii Property Company pentru utilizarea de către aceasta a arenei (ii) diferența dintre chiria pe care o plătesc municipalitatea și Events Company va crește în timp; și (iii) Events Company va percepe chirii de piață celorlalți utilizatori. |
| --- | --- |

(40)

În ceea ce privește contractul de închiriere dintre municipalitate și Events Company pentru utilizarea a 20% din totalul capacității arenei, acesta va fi încheiat pe o perioadă de 25 de ani, cu o chirie de 15 milioane SEK pe an (sau 1,7 milioane EUR). Suedia a declarat că: (i) municipalitatea va plăti o chirie pe oră care este cu 40% până la 50% mai mică decât chiria pe care Events Company o va plăti întreprinderii Property Company pentru utilizarea de către aceasta a arenei (ii) diferența dintre chiria pe care o plătesc municipalitatea și Events Company va crește în timp; și (iii) Events Company va percepe chirii de piață celorlalți utilizatori.

| (41) | Din aceste acorduri rezultă că avantajul întreprinderii Events Company este limitat la minimul necesar pentru a asigura funcționarea infrastructurii, dar nu poate fi exclus un avantaj pentru operatorul noii arene în cadrul pieței pentru exploatarea unor astfel de unități. Cu toate acestea, având în vedere că un astfel de ajutor ar fi compatibil cu piața internă, conform celor prezentate mai jos, nu este necesar să se ajungă la o concluzie definitivă cu privire la existența ajutorului. |
| --- | --- |

(41)

Din aceste acorduri rezultă că avantajul întreprinderii Events Company este limitat la minimul necesar pentru a asigura funcționarea infrastructurii, dar nu poate fi exclus un avantaj pentru operatorul noii arene în cadrul pieței pentru exploatarea unor astfel de unități. Cu toate acestea, având în vedere că un astfel de ajutor ar fi compatibil cu piața internă, conform celor prezentate mai jos, nu este necesar să se ajungă la o concluzie definitivă cu privire la existența ajutorului.

| (42) | Astfel cum s-a menționat mai sus, Events Company este o întreprindere privată. În ceea ce privește utilizarea arenei, Events Company trebuie să asigure că arena este pusă la dispoziția publicului larg în condițiile pieței și în mod nediscriminatoriu. Aproximativ 90 % din toate evenimentele vor fi deschise publicului, deși la diferite niveluri de taxe, iar nu mai puțin de 95 % din perioada închiriată de municipalitate va fi folosită pentru evenimente sportive școlare și studențești, ale asociațiilor nonprofit și activități sportive de agrement pentru publicul larg, și anume aproximativ 60 de ore pe săptămână. Astfel, arena este multifuncțională și deschisă tuturor, fără a avea utilizatori profesioniști captivi. |
| --- | --- |

(42)

Astfel cum s-a menționat mai sus, Events Company este o întreprindere privată. În ceea ce privește utilizarea arenei, Events Company trebuie să asigure că arena este pusă la dispoziția publicului larg în condițiile pieței și în mod nediscriminatoriu. Aproximativ 90 % din toate evenimentele vor fi deschise publicului, deși la diferite niveluri de taxe, iar nu mai puțin de 95 % din perioada închiriată de municipalitate va fi folosită pentru evenimente sportive școlare și studențești, ale asociațiilor nonprofit și activități sportive de agrement pentru publicul larg, și anume aproximativ 60 de ore pe săptămână. Astfel, arena este multifuncțională și deschisă tuturor, fără a avea utilizatori profesioniști captivi.

| (43) | În cazul de față, municipalitatea va fi un client esențial, iar arena va fi utilizată în mare măsură de echipele locale de hochei pe gheață și de baschet, care vor dispune de arenă ca arenă proprie. Activitățile echipei de hochei pe gheață, precum și cele ale echipelor de baschet sunt, în principal, la nivel de amatori, iar cea mai bună echipă a asociației de hochei pe gheață joacă în a doua cea mai bună divizie de hochei pe gheață. |
| --- | --- |

(43)

În cazul de față, municipalitatea va fi un client esențial, iar arena va fi utilizată în mare măsură de echipele locale de hochei pe gheață și de baschet, care vor dispune de arenă ca arenă proprie. Activitățile echipei de hochei pe gheață, precum și cele ale echipelor de baschet sunt, în principal, la nivel de amatori, iar cea mai bună echipă a asociației de hochei pe gheață joacă în a doua cea mai bună divizie de hochei pe gheață.

| (44) | Închirierea arenei poate reprezenta un ajutor pentru utilizatori, în cazul în care utilizatorii pot fi considerați întreprinderi în sensul articolului 107 din tratat și în cazul în care chiria pe care aceștia o plătesc este sub prețul chiriei pentru utilizarea unor infrastructuri comparabile în condiții normale de piață. Utilizatorii neprofesioniști nu se califică drept întreprinderi în sensul articolului 107 din tratat. De asemenea, Suedia s-a angajat să aplice o taxă orientată spre piață. Cu toate acesta, în absența oricăror clarificări cu privire la modul în care va fi calculată taxa, un avantaj nu poate fi exclus în întregime. |
| --- | --- |

(44)

Închirierea arenei poate reprezenta un ajutor pentru utilizatori, în cazul în care utilizatorii pot fi considerați întreprinderi în sensul articolului 107 din tratat și în cazul în care chiria pe care aceștia o plătesc este sub prețul chiriei pentru utilizarea unor infrastructuri comparabile în condiții normale de piață. Utilizatorii neprofesioniști nu se califică drept întreprinderi în sensul articolului 107 din tratat. De asemenea, Suedia s-a angajat să aplice o taxă orientată spre piață. Cu toate acesta, în absența oricăror clarificări cu privire la modul în care va fi calculată taxa, un avantaj nu poate fi exclus în întregime.

| (45) | Chiar dacă cea mai mare parte a activităților care urmează a fi desfășurate în cadrul arenei au caracter local, arena va avea capacitatea de a găzdui, de asemenea, evenimente internaționale de dimensiune mare sau medie, prin urmare nu se poate exclude generarea unui efect asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale dintre statele membre. Cu toate acestea, potrivit municipalității, este foarte puțin probabil ca unul sau mai multe dintre evenimentele care vor avea loc în arenă să prezinte un interes atât de mare pentru persoane care locuiesc în țările învecinate încât acestea să fie dispuse să se deplaseze sute de kilometri până la Uppsala cu scopul de a participa la evenimente, prin urmare, ar fi puțin probabil ca evenimentele care au loc în arenă să concureze cu arenele din țările vecine. |
| --- | --- |

(45)

Chiar dacă cea mai mare parte a activităților care urmează a fi desfășurate în cadrul arenei au caracter local, arena va avea capacitatea de a găzdui, de asemenea, evenimente internaționale de dimensiune mare sau medie, prin urmare nu se poate exclude generarea unui efect asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale dintre statele membre. Cu toate acestea, potrivit municipalității, este foarte puțin probabil ca unul sau mai multe dintre evenimentele care vor avea loc în arenă să prezinte un interes atât de mare pentru persoane care locuiesc în țările învecinate încât acestea să fie dispuse să se deplaseze sute de kilometri până la Uppsala cu scopul de a participa la evenimente, prin urmare, ar fi puțin probabil ca evenimentele care au loc în arenă să concureze cu arenele din țările vecine.

| (46) | Totuși, în hotărârea privind complexul Ahoy din Olanda, Tribunalul a statuat că nu există niciun motiv să se limiteze piața pentru utilizarea acestui tip de unități la teritoriul statului membru respectiv (21). Prin urmare, Comisia consideră, la fel ca în decizia de deschidere, că ajutorul în favoarea proiectului privind arena are potențialul de a afecta concurența și schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(46)

Totuși, în hotărârea privind complexul Ahoy din Olanda, Tribunalul a statuat că nu există niciun motiv să se limiteze piața pentru utilizarea acestui tip de unități la teritoriul statului membru respectiv (21). Prin urmare, Comisia consideră, la fel ca în decizia de deschidere, că ajutorul în favoarea proiectului privind arena are potențialul de a afecta concurența și schimburile comerciale dintre statele membre.

5.2.   Compatibilitatea

| (47) | Suedia a susținut că, în cazul în care se consideră că măsura constituie ajutor de stat, aceasta ar trebui să fie declarată compatibilă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. Pentru ca o măsură propusă să fie considerată compatibilă cu piața internă în conformitate cu această derogare, Comisia examinează dacă măsura urmărește un obiectiv de politică de interes comun, precum și dacă aceasta este necesară și proporțională și nu cauzează o denaturare nejustificată a concurenței. |
| --- | --- |

(47)

Suedia a susținut că, în cazul în care se consideră că măsura constituie ajutor de stat, aceasta ar trebui să fie declarată compatibilă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. Pentru ca o măsură propusă să fie considerată compatibilă cu piața internă în conformitate cu această derogare, Comisia examinează dacă măsura urmărește un obiectiv de politică de interes comun, precum și dacă aceasta este necesară și proporțională și nu cauzează o denaturare nejustificată a concurenței.

| (48) | În ceea ce privește realizarea unui obiectiv de politică de interes comun, se remarcă faptul că realizarea unor spații pentru evenimente sportive și alte evenimente publice și sprijinirea diferitelor tipuri de activități de care beneficiază publicul larg poate fi considerată drept o responsabilitate a statului, în special având în vedere Declarația de la Amsterdam privind sportul și articolul 165 din tratat: „Uniunea contribuie la promovarea obiectivelor europene ale sportului, având în vedere totodată caracterul specific, structurile bazate pe voluntariat, precum și funcția socială și educativă a sportului”. |
| --- | --- |

(48)

În ceea ce privește realizarea unui obiectiv de politică de interes comun, se remarcă faptul că realizarea unor spații pentru evenimente sportive și alte evenimente publice și sprijinirea diferitelor tipuri de activități de care beneficiază publicul larg poate fi considerată drept o responsabilitate a statului, în special având în vedere Declarația de la Amsterdam privind sportul și articolul 165 din tratat: „Uniunea contribuie la promovarea obiectivelor europene ale sportului, având în vedere totodată caracterul specific, structurile bazate pe voluntariat, precum și funcția socială și educativă a sportului”.

| (49) | Întrucât arena va asigura accesul publicului larg, practicarea sportului și accesul la cultură, în special din perspectiva caracterului multifuncțional al arenei și a lipsei de capacitate și/sau de structuri adecvate și la cele mai moderne standarde pentru organizarea de evenimente sportive și culturale în Uppsala, municipalitatea își va îndeplini responsabilitatea față de publicul larg prin facilitarea punerii în practică a proiectului arenei. Prin urmare, trebuie considerat că realizarea arenei îndeplinește obiective de politică de interes comun. |
| --- | --- |

(49)

Întrucât arena va asigura accesul publicului larg, practicarea sportului și accesul la cultură, în special din perspectiva caracterului multifuncțional al arenei și a lipsei de capacitate și/sau de structuri adecvate și la cele mai moderne standarde pentru organizarea de evenimente sportive și culturale în Uppsala, municipalitatea își va îndeplini responsabilitatea față de publicul larg prin facilitarea punerii în practică a proiectului arenei. Prin urmare, trebuie considerat că realizarea arenei îndeplinește obiective de politică de interes comun.

| (50) | În ceea ce privește necesitatea și proporționalitatea măsurii propuse, Suedia a demonstrat necesitatea capacității suplimentare de arenă. Având în vedere satisfacerea a numai 70 % din necesarul de unități pentru evenimente sportive majore în Uppsala (22) și rata de creștere relativ ridicată a populației din Uppsala, necesitatea unei capacități suplimentare de arenă în Uppsala este urgentă și presantă. Suedia a explicat, de asemenea, că arena constituie o necesitate, care nu poate fi realizată pe deplin doar de către operatorii privați. Unul dintre motive este natura mișcărilor sportive suedeze, care, printre altele, sunt nonprofit, bazate pe conducere și activitate voluntară și care depind de sprijin financiar public. Suedia a explicat, de asemenea, că arenele existente sunt inadecvate pentru anumite tipuri de evenimente etc., de exemplu pentru evenimente sportive și culturale de mai mare amploare și că unitățile private organizează doar evenimente la scară mai mică. Facilitățile existente au devenit caduce și nu mai corespund cerințelor moderne ale publicului. Patinoarul Gränby a fost construit în 1974, iar aducerea acestuia la standarde moderne ar necesita, în opinia Suediei, o renovare atât de radicală încât, în practică, aceasta s-ar ridica la construirea integrală a unei arene noi, iar terenul pe care este amplasat patinoarul este prea mic pentru a face posibil acest lucru. De exemplu, unitatea de hochei pe iarbă adiacentă ar fi afectată, iar o altă problemă a locației este că aceasta nu poate asigura cerințele privind transportul, evacuarea și securitatea vizitatorilor și a jucătorilor în timp ce în unitățile din apropiere se desfășoară alte activități. |
| --- | --- |

(50)

În ceea ce privește necesitatea și proporționalitatea măsurii propuse, Suedia a demonstrat necesitatea capacității suplimentare de arenă. Având în vedere satisfacerea a numai 70 % din necesarul de unități pentru evenimente sportive majore în Uppsala (22) și rata de creștere relativ ridicată a populației din Uppsala, necesitatea unei capacități suplimentare de arenă în Uppsala este urgentă și presantă. Suedia a explicat, de asemenea, că arena constituie o necesitate, care nu poate fi realizată pe deplin doar de către operatorii privați. Unul dintre motive este natura mișcărilor sportive suedeze, care, printre altele, sunt nonprofit, bazate pe conducere și activitate voluntară și care depind de sprijin financiar public. Suedia a explicat, de asemenea, că arenele existente sunt inadecvate pentru anumite tipuri de evenimente etc., de exemplu pentru evenimente sportive și culturale de mai mare amploare și că unitățile private organizează doar evenimente la scară mai mică. Facilitățile existente au devenit caduce și nu mai corespund cerințelor moderne ale publicului. Patinoarul Gränby a fost construit în 1974, iar aducerea acestuia la standarde moderne ar necesita, în opinia Suediei, o renovare atât de radicală încât, în practică, aceasta s-ar ridica la construirea integrală a unei arene noi, iar terenul pe care este amplasat patinoarul este prea mic pentru a face posibil acest lucru. De exemplu, unitatea de hochei pe iarbă adiacentă ar fi afectată, iar o altă problemă a locației este că aceasta nu poate asigura cerințele privind transportul, evacuarea și securitatea vizitatorilor și a jucătorilor în timp ce în unitățile din apropiere se desfășoară alte activități.

| (51) | În plus, după construirea noii arene, arenele existente, inclusiv patinoarul Gränby, vor fi utilizate în continuare. Noua arenă va fi utilizată, datorită caracterului ei polivalent, pentru evenimente sportive și culturale de mare amploare, care, în prezent, nu pot avea loc în Uppsala, și ca o completare la unitățile existente, în timp ce arenele existente vor continua să funcționeze în mare parte la fel ca în prezent. După construirea noii arene, evenimentele sportive de mai mare amploare care în prezent au loc la patinoarul Gränby, de exemplu jocurile de hochei pe gheață din a doua cea mai bună divizie, pot fi mutate în spații mai corespunzătoare, în noua arenă cu capacitate mai mare. Se preconizează că aproximativ 60 % din hocheiul pe gheață se va muta treptat de pe patinoarul Gränby în noua arenă, ceea ce va elibera aproximativ 3 045 de ore pe an la patinoarul Gränby pentru activități sportive școlare și studențești și pentru activități sportive de agrement destinate publicului larg. |
| --- | --- |

(51)

În plus, după construirea noii arene, arenele existente, inclusiv patinoarul Gränby, vor fi utilizate în continuare. Noua arenă va fi utilizată, datorită caracterului ei polivalent, pentru evenimente sportive și culturale de mare amploare, care, în prezent, nu pot avea loc în Uppsala, și ca o completare la unitățile existente, în timp ce arenele existente vor continua să funcționeze în mare parte la fel ca în prezent. După construirea noii arene, evenimentele sportive de mai mare amploare care în prezent au loc la patinoarul Gränby, de exemplu jocurile de hochei pe gheață din a doua cea mai bună divizie, pot fi mutate în spații mai corespunzătoare, în noua arenă cu capacitate mai mare. Se preconizează că aproximativ 60 % din hocheiul pe gheață se va muta treptat de pe patinoarul Gränby în noua arenă, ceea ce va elibera aproximativ 3 045 de ore pe an la patinoarul Gränby pentru activități sportive școlare și studențești și pentru activități sportive de agrement destinate publicului larg.

| (52) | De asemenea, nu există alternative rezonabile la proiectul de construire a noii arene. Menținerea arenei existente pe patinoarul Gränby fără extinderea capacității nu ar fi o alternativă realistă la arenă, întrucât nu ar rezolva nevoia de noi capacități, iar extinderea capacității patinoarului Gränby nu ar satisface necesarul de facilități pentru găzduirea unor evenimente mai mari. După construirea noii arene, arenele existente, inclusiv patinoarul Gränby, vor necesita reparații suplimentare și vor trebui reamenajate. |
| --- | --- |

(52)

De asemenea, nu există alternative rezonabile la proiectul de construire a noii arene. Menținerea arenei existente pe patinoarul Gränby fără extinderea capacității nu ar fi o alternativă realistă la arenă, întrucât nu ar rezolva nevoia de noi capacități, iar extinderea capacității patinoarului Gränby nu ar satisface necesarul de facilități pentru găzduirea unor evenimente mai mari. După construirea noii arene, arenele existente, inclusiv patinoarul Gränby, vor necesita reparații suplimentare și vor trebui reamenajate.

| (53) | Prin urmare, chiar dacă există alte arene atât în zona respectivă, cât și în orașele/țările învecinate, Comisia consideră că Suedia a demonstrat că necesitatea unei capacități suplimentare în Uppsala nu poate fi îndeplinită prin utilizarea sau extinderea arenelor existente în Uppsala. Noua arenă va servi mai degrabă drept completare, asigurând o utilizare eficientă a capacității arenelor în Uppsala, decât drept înlocuitor al arenelor existente, în special patinoarul Gränby, precum și ca gazdă pentru o serie de evenimente sportive și culturale pentru care, în prezent, nu există locații corespunzătoare în Uppsala. |
| --- | --- |

(53)

Prin urmare, chiar dacă există alte arene atât în zona respectivă, cât și în orașele/țările învecinate, Comisia consideră că Suedia a demonstrat că necesitatea unei capacități suplimentare în Uppsala nu poate fi îndeplinită prin utilizarea sau extinderea arenelor existente în Uppsala. Noua arenă va servi mai degrabă drept completare, asigurând o utilizare eficientă a capacității arenelor în Uppsala, decât drept înlocuitor al arenelor existente, în special patinoarul Gränby, precum și ca gazdă pentru o serie de evenimente sportive și culturale pentru care, în prezent, nu există locații corespunzătoare în Uppsala.

| (54) | De asemenea, Suedia a explicat că, în cazul în care municipalitatea nu s-ar fi implicat în proiect, părțile private ar fi convenit asupra unei arene cu profil diferit, axată îndeosebi pe activități comerciale, în detrimentul activităților sportive și, în general, al publicului larg. Potrivit Suediei, discuțiile cu băncile și cu investitorii privați au arătat că aceștia nu sunt dispuși să acopere întregul risc financiar pe care îl presupune proiectul. Costul total al investiției de 650 de milioane SEK (sau 72 de milioane EUR) este finanțat din trei surse: împrumuturi, investiții directe private și investiția municipală. Pentru a asigura soliditatea întreprinderii, partea finanțată prin împrumuturi nu poate fi foarte mare, iar restul investiției trebuie să fie finanțat direct de către investitori. Din cauza structurii și a riscului/randamentului proiectului, investitorii privați sunt dispuși să investească numai aproximativ 75 până la 100 de milioane SEK (sau 8 până la 11 milioane EUR), lăsând, astfel, un rest de 150 de milioane SEK (sau 16,5 milioane EUR) pentru a fi finanțat de către municipalitate. Cu o astfel de investiție din partea municipalității, soliditatea inițială va fi de peste 35 % și va rămâne peste 30 % pentru proiect (23). Suma de 150 de milioane SEK (sau 16,5 milioane EUR) corespunde, de asemenea, cu aproximativ 23% din investiția totală nominală. Toate scrisorile de intenție private de la bănci și investitori privați sunt condiționate de investirea de către municipalitate a sumei de 150 de milioane SEK (sau 16,5 milioane EUR). Prin urmare, investirea unei astfel de sume din partea municipalității este necesară pentru realizarea proiectului și pentru obținerea beneficiilor publice prevăzute. S-a demonstrat astfel că angajamentul municipalității față de proiect este esențial. Cofinanțarea publică a arenei este, de asemenea, necesară, întrucât fără contribuția municipalității nu vor exista fonduri suficiente pentru finanțarea proiectului privind arena. De asemenea, pe baza celor de mai sus, contribuția municipalității a fost limitată la strictul necesar. |
| --- | --- |

(54)

De asemenea, Suedia a explicat că, în cazul în care municipalitatea nu s-ar fi implicat în proiect, părțile private ar fi convenit asupra unei arene cu profil diferit, axată îndeosebi pe activități comerciale, în detrimentul activităților sportive și, în general, al publicului larg. Potrivit Suediei, discuțiile cu băncile și cu investitorii privați au arătat că aceștia nu sunt dispuși să acopere întregul risc financiar pe care îl presupune proiectul. Costul total al investiției de 650 de milioane SEK (sau 72 de milioane EUR) este finanțat din trei surse: împrumuturi, investiții directe private și investiția municipală. Pentru a asigura soliditatea întreprinderii, partea finanțată prin împrumuturi nu poate fi foarte mare, iar restul investiției trebuie să fie finanțat direct de către investitori. Din cauza structurii și a riscului/randamentului proiectului, investitorii privați sunt dispuși să investească numai aproximativ 75 până la 100 de milioane SEK (sau 8 până la 11 milioane EUR), lăsând, astfel, un rest de 150 de milioane SEK (sau 16,5 milioane EUR) pentru a fi finanțat de către municipalitate. Cu o astfel de investiție din partea municipalității, soliditatea inițială va fi de peste 35 % și va rămâne peste 30 % pentru proiect (23). Suma de 150 de milioane SEK (sau 16,5 milioane EUR) corespunde, de asemenea, cu aproximativ 23% din investiția totală nominală. Toate scrisorile de intenție private de la bănci și investitori privați sunt condiționate de investirea de către municipalitate a sumei de 150 de milioane SEK (sau 16,5 milioane EUR). Prin urmare, investirea unei astfel de sume din partea municipalității este necesară pentru realizarea proiectului și pentru obținerea beneficiilor publice prevăzute. S-a demonstrat astfel că angajamentul municipalității față de proiect este esențial. Cofinanțarea publică a arenei este, de asemenea, necesară, întrucât fără contribuția municipalității nu vor exista fonduri suficiente pentru finanțarea proiectului privind arena. De asemenea, pe baza celor de mai sus, contribuția municipalității a fost limitată la strictul necesar.

| (55) | În schimbul contribuției sale, opțiunea municipalității de a cumpăra arena este evaluată conform unui scenariu pesimist la 128 de milioane SKE (sau 15 milioane EUR), ceea ce înseamnă că valoarea netă a contribuției de capital din partea municipalității este de cel mult 22 de milioane SEK (sau 2,6 milioane EUR) conform unui scenariu negativ. Cu toate acestea, municipalitatea estimează că valoarea opțiunii depășește foarte probabil costul investiției. |
| --- | --- |

(55)

În schimbul contribuției sale, opțiunea municipalității de a cumpăra arena este evaluată conform unui scenariu pesimist la 128 de milioane SKE (sau 15 milioane EUR), ceea ce înseamnă că valoarea netă a contribuției de capital din partea municipalității este de cel mult 22 de milioane SEK (sau 2,6 milioane EUR) conform unui scenariu negativ. Cu toate acestea, municipalitatea estimează că valoarea opțiunii depășește foarte probabil costul investiției.

| (56) | În orice caz, atât procedura de selecție a operatorului, cât și acordul încheiat cu întreprinderea Property Company, împreună cu celelalte considerente de mai sus, asigură îndeplinirea cerințelor de necesitate și de proporționalitate. |
| --- | --- |

(56)

În orice caz, atât procedura de selecție a operatorului, cât și acordul încheiat cu întreprinderea Property Company, împreună cu celelalte considerente de mai sus, asigură îndeplinirea cerințelor de necesitate și de proporționalitate.

| (57) | În ceea ce privește utilizarea arenei de către municipalitate, și anume 20 % din utilizarea posibilă totală a arenei - ridicându-se la 3 285 de ore pe an -, Suedia s-a angajat că nu mai puțin de 95 % din perioada închiriată de municipalitate va fi folosită pentru activități sportive școlare și studențești, ale asociațiilor nonprofit și pentru activități sportive de agrement pentru publicul larg, reprezentând aproximativ 3 121 de ore pe an și circa 60 de ore pe săptămână. Prin urmare, în ceea ce privește deschiderea pentru publicul larg, noua arenă nu numai că va adăuga o capacitate de 3 285 de ore datorită contractului de închiriere al municipalității pentru noua arenă, ci, de asemenea, va adăuga un timp disponibil de 3 045 ore pe an la patinoarul Gränby (a se vedea considerentul 51)). |
| --- | --- |

(57)

În ceea ce privește utilizarea arenei de către municipalitate, și anume 20 % din utilizarea posibilă totală a arenei - ridicându-se la 3 285 de ore pe an -, Suedia s-a angajat că nu mai puțin de 95 % din perioada închiriată de municipalitate va fi folosită pentru activități sportive școlare și studențești, ale asociațiilor nonprofit și pentru activități sportive de agrement pentru publicul larg, reprezentând aproximativ 3 121 de ore pe an și circa 60 de ore pe săptămână. Prin urmare, în ceea ce privește deschiderea pentru publicul larg, noua arenă nu numai că va adăuga o capacitate de 3 285 de ore datorită contractului de închiriere al municipalității pentru noua arenă, ci, de asemenea, va adăuga un timp disponibil de 3 045 ore pe an la patinoarul Gränby (a se vedea considerentul 51)).

| (58) | Prin urmare, noua arenă va completa arenele existente cu o capacitate suplimentară și o diversificare a tipurilor de evenimente, atât sportive, cât și culturale, care pot avea loc în Uppsala și va aduce beneficii considerabile sporturilor de amatori și publicului larg din Uppsala. Astfel, trebuie considerat că ajutorul este bine direcționat, iar cofinanțarea publică este justificată. |
| --- | --- |

(58)

Prin urmare, noua arenă va completa arenele existente cu o capacitate suplimentară și o diversificare a tipurilor de evenimente, atât sportive, cât și culturale, care pot avea loc în Uppsala și va aduce beneficii considerabile sporturilor de amatori și publicului larg din Uppsala. Astfel, trebuie considerat că ajutorul este bine direcționat, iar cofinanțarea publică este justificată.

| (59) | În plus, ținând cont de locația arenei și de faptul că majoritatea activităților care urmează a fi desfășurate în cadrul arenei au caracter local, efectul asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale dintre statele membre este limitat, deși, astfel cum s-a arătat mai sus, acesta nu poate fi exclus în întregime. |
| --- | --- |

(59)

În plus, ținând cont de locația arenei și de faptul că majoritatea activităților care urmează a fi desfășurate în cadrul arenei au caracter local, efectul asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale dintre statele membre este limitat, deși, astfel cum s-a arătat mai sus, acesta nu poate fi exclus în întregime.

| (60) | Din motivele menționate mai sus, s-a demonstrat că implicarea municipalității în proiectul arenei este necesară, proporțională și nu cauzează o denaturare nejustificată a concurenței, precum și că un posibil ajutor de stat pentru întreprinderea Events Company și utilizatori ar fi compatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(60)

Din motivele menționate mai sus, s-a demonstrat că implicarea municipalității în proiectul arenei este necesară, proporțională și nu cauzează o denaturare nejustificată a concurenței, precum și că un posibil ajutor de stat pentru întreprinderea Events Company și utilizatori ar fi compatibil cu piața internă.

| (61) | Întrucât proiectul se află încă în faza 1 în așteptarea aprobării Comisiei, numai în urma aprobării proiectul va evolua, iar Property Company și Events Company vor fi înființate. Astfel, Suedia s-a angajat că:






  (i) | scrisoarea de intenție și suplimentul la scrisoarea de intenție între municipalitate și Arena Company vor fi puse în aplicare (24); |
| --- | --- | --- |

(61)

Întrucât proiectul se află încă în faza 1 în așteptarea aprobării Comisiei, numai în urma aprobării proiectul va evolua, iar Property Company și Events Company vor fi înființate. Astfel, Suedia s-a angajat că:

(i)

scrisoarea de intenție și suplimentul la scrisoarea de intenție între municipalitate și Arena Company vor fi puse în aplicare (24);

| (ii) | nu mai puțin de 95% din timpul închiriat de municipalitate în arenă va fi folosit pentru evenimente sportive școlare și studențești, ale asociațiilor nonprofit și activități sportive de agrement pentru publicul larg; |
| --- | --- |

(ii)

nu mai puțin de 95% din timpul închiriat de municipalitate în arenă va fi folosit pentru evenimente sportive școlare și studențești, ale asociațiilor nonprofit și activități sportive de agrement pentru publicul larg;

| (iii) | Suedia va transmite contractele relevante care sunt încheiate ca urmare a scrisorii de intenție adresate Comisiei (contractul dintre municipalitate și Property Company; contractul dintre Property Company și Events Company, precum și contractul de închiriere dintre municipalitate și Events Company); și |
| --- | --- |

(iii)

Suedia va transmite contractele relevante care sunt încheiate ca urmare a scrisorii de intenție adresate Comisiei (contractul dintre municipalitate și Property Company; contractul dintre Property Company și Events Company, precum și contractul de închiriere dintre municipalitate și Events Company); și

| (iv) | Suedia va prezenta Comisiei rapoarte anuale cu privire la punerea în aplicare a măsurii de ajutor, în special cu privire la punctul 2 de mai sus, pentru perioada până la sfârșitul anului 2020. |
| --- | --- |

(iv)

Suedia va prezenta Comisiei rapoarte anuale cu privire la punerea în aplicare a măsurii de ajutor, în special cu privire la punctul 2 de mai sus, pentru perioada până la sfârșitul anului 2020.

6.   CONCLUZIE

| (62) | Subvenția acordată de municipalitate pentru construirea arenei constituie ajutor de stat în favoarea întreprinderii Property Company și posibil în favoarea întreprinderii Events Company și a utilizatorilor arenei. Cofinanțarea publică a arenei din Uppsala s-a demonstrat că este atât necesară, cât și proporțională pentru realizarea proiectului, precum și suficient de deschisă tuturor în condiții nediscriminatorii, fără a favoriza o anumită întreprindere. Rezultatul testului comparativ este pozitiv. |
| --- | --- |

(62)

Subvenția acordată de municipalitate pentru construirea arenei constituie ajutor de stat în favoarea întreprinderii Property Company și posibil în favoarea întreprinderii Events Company și a utilizatorilor arenei. Cofinanțarea publică a arenei din Uppsala s-a demonstrat că este atât necesară, cât și proporțională pentru realizarea proiectului, precum și suficient de deschisă tuturor în condiții nediscriminatorii, fără a favoriza o anumită întreprindere. Rezultatul testului comparativ este pozitiv.

| (63) | Prin urmare, Comisia constată că proiectul arenei din Uppsala este compatibil cu piața internă în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. |
| --- | --- |

(63)

Prin urmare, Comisia constată că proiectul arenei din Uppsala este compatibil cu piața internă în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.

| (64) | Comisia notează că Suedia a fost de acord ca prezenta decizie să fie adoptată în limba engleză ca limbă autentică. |
| --- | --- |

(64)

Comisia notează că Suedia a fost de acord ca prezenta decizie să fie adoptată în limba engleză ca limbă autentică.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Măsura pe care Suedia intenționează să o pună în aplicare cu privire la arena din Uppsala, în valoare de 150 de milioane SEK, este compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Prin urmare, punerea în aplicare a măsurii, în valoare de 150 de milioane SEK, este autorizată.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Suediei.

Adoptată la Bruxelles, 2 mai 2013.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  JO C 152, 30.5.2012, p. 18.

1

(2)  A se vedea nota de subsol nr. 1

2

(3)  Uppsala este al patrulea oraș ca mărime din Suedia (situat la aproximativ 70 de km nord de Stockholm).

3

(4)  Criteriile de selecție pentru Property Company sunt menționate în suplimentul la scrisoarea de intenție, prezentat de Suedia la 29 iunie 2012; între altele, candidații trebuie să prezinte: experiență și cunoștințe în domeniul construcțiilor și al exploatării unei structuri de mari dimensiuni cu destinație comercială; un nivel înalt de competențe profesionale; stabilitate și soliditate financiară; angajamentul de a promova deschiderea arenei pentru public și de a combate activ discriminarea.

4

(5)  În analogie cu comunicarea interpretativă a Comisiei privind dreptul comunitar aplicabil în cazul atribuirii contractelor publice care nu sunt reglementate sau sunt reglementate parțial de directivele privind contractele de achiziții publice (JO C 179, 1.8.2006, p. 2).

5

(6)  Criteriile de selecție pentru Events Company sunt menționate în suplimentul la scrisoarea de intenție, prezentat de Suedia la 29 iunie 2012; între altele, candidații trebuie să prezinte: experiență și cunoștințe privind piețele relevante; nivel înalt de competență profesională și în domeniul evenimentelor sportive și culturale în Uppsala, un plan de afaceri credibil pentru exploatarea arenei, inclusiv deschiderea pentru public și combaterea discriminării, stabilitate și soliditate financiară și, de asemenea, să fie de acord cu o combinație comercială echitabilă a nivelului de compensație fix și orientat spre rezultate.

6

(7)  Au fost prezentate mai multe studii, de exemplu un studiu privind necesarul de facilități pentru asociațiile sportive organizate din Uppsala, din care rezultă că, în prezent, în Uppsala este asigurat doar 70 % din necesarul de facilități pentru evenimente sportive majore, prin urmare, lipsa capacității este de aproximativ 30 %. Un alt chestionar realizat în rândul locuitorilor din Uppsala a arătat că 37 % din rezidenți cred că municipalitatea ar trebui să investească în săli de sport, arene și stadioane, acestea ocupând locul doi în topul celor mai cerute investiții, după piste de biciclete și treceri pentru pietoni, precum și că investițiile în evenimente sportive sunt preferate de 16 % din respondenți.

7

(8)  Cea mai mare sală a arenei are o capacitate de 2 000 de persoane pentru evenimente sportive și 3 500 de persoane pentru congrese și concerte. Cea mai mică sală a arenei va avea capacitatea de a găzdui aproximativ 1 000 de persoane la fiecare eveniment, iar „sala de conferințe” a arenei oferă spațiu pentru 10 până la 400 de persoane.

8

(9)  De exemplu, simpla menținere a patinoarului Gränby, așa cum este în prezent, fără a fi extins, nu este o alternativă realistă, deoarece nu ar rezolva necesarul de noi capacități, iar extinderea patinoarului Gränby ar conduce la costuri mai ridicate pentru municipalitate.

9

(10)  Opțiunea este elaborată în consultare cu consilierul financiar al grupului Copenhagen Economics. Conform unui scenariu de bază, opțiunea este evaluată la 174 de milioane SEK (sau 19,6 milioane EUR), și anume cu 24 de milioane SEK mai mult decât subvenția.

10

(11)  Municipalitatea nu poate rezilia contractul de închiriere a terenului înainte de expirarea termenului de închiriere de 50 de ani de la data contractului și, ulterior, la (EN: „upon”) expirarea perioadelor consecutive de 20 de ani.

11

(12)  Deși arena va deveni arenă proprie pentru echipele de hochei pe gheață și de baschet, s-a explicat că asociațiile respective nu stabilesc utilizarea arenei.

12

(13)  În plus față de contractul de închiriere dintre Events Company și municipalitate, aceasta din urmă va încheia, de asemenea, un contract cu Property Company pentru a asigura accesul public și municipal în arenă în cazul în care Events Company devine insolventă sau i se reziliază contractul de închiriere cu Property Company. În astfel de situații, contractul de închiriere cu Property Company va continua în aceleași condiții.

13

(14)  Chiria va fi revizuită anual, pe baza indicelui prețurilor de consum. De asemenea, municipalitatea va încheia un contract separat cu Property Company pentru a se asigura că aceasta va menține accesul la arenă, în aceleași condiții, în cazul în care Events Company își încetează activitatea.

14

(15)  [...]:informațiile dintre paranteze fac obiectul obligației de păstrare a secretului profesional

15

(16)  Conform sondajelor, există un deficit de capacitate de 30 % pentru tipul de evenimente sportive și culturale pe care le poate găzdui arena.

16

(17)  Conform unui scenariu negativ, opțiunea este evaluată la 128 de milioane SEK (sau 15 milioane EUR), ceea ce ar însemna că valoarea netă actualizată a subvenției municipale este de 22 de milioane SEK (sau 2,6 milioane EUR).

17

(18)  Hotărârea din 19 decembrie 2012 în cauza C-288/11, Mitteldeutsche Flughafen AG și Flughafen Leipzig-Halle GmbH/Comisia.

18

(19)  A fost prezentat un exemplu de precontract comparabil privind închirierea terenului pentru o unitate de tenis în Gränby, pentru care chiria este de 52 000 SEK pe an.

19

(20)  A se vedea suplimentul la scrisoarea de intenție din 29 iunie 2012.

20

(21)  Cauza T-90/09 Mojo Concerts BV și Amsterdam Music Dome Exploitatie BV/Comisia Europeană, ordonanța Tribunalului din 26.1.2012, punctul 45.

21

(22)  Pe baza studiilor efectuate, a se vedea, de asemenea, nota de subsol nr.7.

22

(23)  Calculele privind soliditatea întreprinderii Property Company efectuate de grupul Copenhagen Economics depind de investițiile inițiale din partea municipalității. De asemenea, Suedia a explicat că băncile ezită, în general, să acorde fonduri proiectelor cu o soliditate mai mică de 30%.

23

(24)  Astfel cum au fost prezentate Comisiei de către Suedia în anexa 6 la notificare și astfel cum au fost completate prin anexa 1 la scrisoarea din 29 iunie 2012.

24

---

12.9.2013

| 12.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 243/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 243/s3

---

AVIZ CITITORILOR

Regulamentul (UE) nr. 216/2013 al Consiliului din 7 martie 2013 privind publicarea electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 216/2013 al Consiliului din 7 martie 2013 privind publicarea electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene (JO L 69, 13.3.2013, p. 1), de la 1 iulie 2013 numai ediția electronică a Jurnalului Oficial este autentică și produce efecte juridice.

În cazul în care publicarea ediției electronice a Jurnalului Oficial nu este posibilă din cauza unor circumstanțe neprevăzute și excepționale, ediția tipărită este autentică și produce efecte juridice în conformitate cu termenii și condițiile stabilite la articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 216/2013.

---

| 12.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 243/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 243/s3

---

AVIZ CITITORILOR – MODALITATEA DE CITARE A ACTELOR

Începând cu 1 iulie 2013 modalitatea de citare a actelor s-a modificat.

Pentru o perioadă de tranziție, noua modalitate de citare va coexista cu cea veche.

---