# Jurnalul Oficial L 324/2013

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2013.324.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 324 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 565 decembrie 2013 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2013.324.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 324

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 565 decembrie 2013

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1254/2013 al Comisiei din 2 decembrie 2013 de interzicere a pescuitului de cod în zona Skagerrak de către navele care arborează pavilionul Țărilor de Jos | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1255/2013 al Comisiei din 2 decembrie 2013 de interzicere a pescuitului de ton alb (Nord) în Oceanul Atlantic, la nord de 5° N, de către navele care arborează pavilionul Franței | 3 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1256/2013 al Comisiei din 4 decembrie 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 5 |
| | | DECIZII |
| | | 2013/712/PESC |
| | * | Decizia Atalanta/3/2013 a Comitetului politic și de securitate din 2 decembrie 2013 privind numirea unui comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta) | 7 |
| | | 2013/713/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 29 noiembrie 2013 privind înființarea Rețelei infrastructurii europene de cercetare clinică (ECRIN) ca un Consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ECRIN-ERIC) | 8 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 1254/2013 al Comisiei din 2 decembrie 2013 de interzicere a pescuitului de cod în zona Skagerrak de către navele care arborează pavilionul Țărilor de Jos

1

*

Regulamentul (UE) nr. 1255/2013 al Comisiei din 2 decembrie 2013 de interzicere a pescuitului de ton alb (Nord) în Oceanul Atlantic, la nord de 5° N, de către navele care arborează pavilionul Franței

3

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1256/2013 al Comisiei din 4 decembrie 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

5

DECIZII

2013/712/PESC

*

Decizia Atalanta/3/2013 a Comitetului politic și de securitate din 2 decembrie 2013 privind numirea unui comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta)

7

2013/713/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 29 noiembrie 2013 privind înființarea Rețelei infrastructurii europene de cercetare clinică (ECRIN) ca un Consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ECRIN-ERIC)

8

| | | III   Alte acte |
| --- | --- | --- |
| | | SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | * | Decizia nr. 261/12/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 4 iulie 2012 privind măsurile referitoare la impozitele și taxele municipale, vânzarea de bunuri imobile și vânzarea de energie electrică întreprinderii Verne (Islanda) | 21 |

III   Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

*

Decizia nr. 261/12/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 4 iulie 2012 privind măsurile referitoare la impozitele și taxele municipale, vânzarea de bunuri imobile și vânzarea de energie electrică întreprinderii Verne (Islanda)

21

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 324/1

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1254/2013 AL COMISIEI

din 2 decembrie 2013

de interzicere a pescuitului de cod în zona Skagerrak de către navele care arborează pavilionul Țărilor de Jos

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 40/2013 al Consiliului din 21 ianuarie 2013 de stabilire, pentru 2013, a posibilităților de pescuit disponibile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește care fac obiectul unor negocieri sau acorduri internaționale (2), stabilește cotele pentru 2013. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 40/2013 al Consiliului din 21 ianuarie 2013 de stabilire, pentru 2013, a posibilităților de pescuit disponibile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește care fac obiectul unor negocieri sau acorduri internaționale (2), stabilește cotele pentru 2013.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2013. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2013.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2013 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzic păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 decembrie 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

Lowri EVANS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  JO L 23, 25.1.2013, p. 54.

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 69/TQ40 |
| --- | --- |
| Stat membru | Țările de Jos |
| Stoc | COD/03AN. |
| Specie | Cod (Gadus morhua) |
| Zonă | Skagerrak |
| Data încetării activităților | 18.11.2013 |

Nr.

69/TQ40

Stat membru

Țările de Jos

Stoc

COD/03AN.

Specie

Cod (Gadus morhua)

Zonă

Skagerrak

Data încetării activităților

18.11.2013

---

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 324/3

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1255/2013 AL COMISIEI

din 2 decembrie 2013

de interzicere a pescuitului de ton alb (Nord) în Oceanul Atlantic, la nord de 5° N, de către navele care arborează pavilionul Franței

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 40/2013 al Consiliului din 21 ianuarie 2013 de stabilire, pentru 2013, a posibilităților de pescuit disponibile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește care fac obiectul unor negocieri sau acorduri internaționale (2), stabilește cotele pentru 2013. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 40/2013 al Consiliului din 21 ianuarie 2013 de stabilire, pentru 2013, a posibilităților de pescuit disponibile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește care fac obiectul unor negocieri sau acorduri internaționale (2), stabilește cotele pentru 2013.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2013. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2013.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2013 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzic păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 decembrie 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

Lowri EVANS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  JO L 23, 25.1.2013, p. 54.

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 67/TQ40 |
| --- | --- |
| Stat membru | Franța |
| Stoc | ALB/AN05N |
| Specie | Ton alb (Nord) (Thunnus alalunga) |
| Zonă | Oceanul Atlantic, la nord de 5° N |
| Perioada încetării activităților | 18.11.2013 |

Nr.

67/TQ40

Stat membru

Franța

Stoc

ALB/AN05N

Specie

Ton alb (Nord) (Thunnus alalunga)

Zonă

Oceanul Atlantic, la nord de 5° N

Perioada încetării activităților

18.11.2013

---

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 324/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 324/5

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1256/2013 AL COMISIEI

din 4 decembrie 2013

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 4 decembrie 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 45,1 |
| MA | 62,4 |
| TN | 66,1 |
| TR | 91,2 |
| ZZ | 66,2 |
| 0707 00 05 | AL | 59,9 |
| EG | 200,0 |
| MA | 152,9 |
| TR | 104,4 |
| ZZ | 129,3 |
| 0709 91 00 | EG | 200,0 |
| ZZ | 200,0 |
| 0709 93 10 | MA | 139,2 |
| TR | 123,5 |
| ZZ | 131,4 |
| 0805 10 20 | AR | 27,1 |
| AU | 88,3 |
| TR | 59,5 |
| UY | 36,0 |
| ZA | 57,6 |
| ZZ | 53,7 |
| 0805 20 10 | AU | 135,6 |
| MA | 55,0 |
| PE | 131,0 |
| TR | 100,8 |
| ZA | 150,1 |
| ZZ | 114,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 59,5 |
| PE | 74,3 |
| SZ | 43,6 |
| TR | 64,6 |
| UY | 92,4 |
| ZZ | 66,9 |
| 0805 50 10 | TR | 65,6 |
| ZZ | 65,6 |
| 0808 10 80 | BA | 42,7 |
| MK | 30,8 |
| NZ | 160,5 |
| US | 133,9 |
| ZA | 94,4 |
| ZZ | 92,5 |
| 0808 30 90 | TR | 127,8 |
| US | 205,7 |
| ZZ | 166,8 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

AL

45,1

MA

62,4

TN

66,1

TR

91,2

ZZ

66,2

0707 00 05

AL

59,9

EG

200,0

MA

152,9

TR

104,4

ZZ

129,3

0709 91 00

EG

200,0

ZZ

200,0

0709 93 10

MA

139,2

TR

123,5

ZZ

131,4

0805 10 20

AR

27,1

AU

88,3

TR

59,5

UY

36,0

ZA

57,6

ZZ

53,7

0805 20 10

AU

135,6

MA

55,0

PE

131,0

TR

100,8

ZA

150,1

ZZ

114,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

59,5

PE

74,3

SZ

43,6

TR

64,6

UY

92,4

ZZ

66,9

0805 50 10

TR

65,6

ZZ

65,6

0808 10 80

BA

42,7

MK

30,8

NZ

160,5

US

133,9

ZA

94,4

ZZ

92,5

0808 30 90

TR

127,8

US

205,7

ZZ

166,8

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 324/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 324/7

---

DECIZIA ATALANTA/3/2013 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 2 decembrie 2013

privind numirea unui comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta)

(2013/712/PESC)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38,

având în vedere Acțiunea comună 2008/851/PESC a Consiliului din 10 noiembrie 2008 privind operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (1), în special articolul 6,

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 6 alineatul (1) din Acțiunea comună 2008/851/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate („COPS”) să adopte deciziile de numire a comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene care să contribuie la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei („comandantul forței UE”). |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 6 alineatul (1) din Acțiunea comună 2008/851/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate („COPS”) să adopte deciziile de numire a comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene care să contribuie la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei („comandantul forței UE”).

| (2) | La 2 iulie 2013, COPS a adoptat Decizia Atalanta/2/2013 (2) de numire a contraamiralului de flotilă Peter LENSELINK în calitate de comandant al forței UE. |
| --- | --- |

(2)

La 2 iulie 2013, COPS a adoptat Decizia Atalanta/2/2013 (2) de numire a contraamiralului de flotilă Peter LENSELINK în calitate de comandant al forței UE.

| (3) | Comandantul operației UE a recomandat numirea contraamiralului Hervé BLEJEAN în calitate de nou comandant al forței UE, ca succesor al contraamiralului de flotilă Peter LENSELINK. |
| --- | --- |

(3)

Comandantul operației UE a recomandat numirea contraamiralului Hervé BLEJEAN în calitate de nou comandant al forței UE, ca succesor al contraamiralului de flotilă Peter LENSELINK.

| (4) | Comitetul militar al UE sprijină această recomandare. |
| --- | --- |

(4)

Comitetul militar al UE sprijină această recomandare.

| (5) | Decizia Atalanta/2/2013 ar trebui, prin urmare, să se abroge. |
| --- | --- |

(5)

Decizia Atalanta/2/2013 ar trebui, prin urmare, să se abroge.

| (6) | În conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii care au implicații în domeniul apărării. În consecință, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu îi revin obligații în temeiul acesteia și aceasta nu i se aplică, |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii care au implicații în domeniul apărării. În consecință, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu îi revin obligații în temeiul acesteia și aceasta nu i se aplică,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin prezenta decizie, contraamiralul Hervé BLEJEAN este numit comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta), cu începere de la 6 decembrie 2013.

Articolul 2

Decizia Atalanta/2/2013 se abrogă.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la 6 decembrie 2013.

Adoptată la Bruxelles, 2 decembrie 2013.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

W. STEVENS

---

(1)  JO L 301, 12.11.2008, p. 33.

1

(2)  Decizia Atalanta/2/2013 a Comitetului politic și de securitate din 2 iulie 2013 privind numirea unui comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta) (JO L 187, 6.7.2013, p. 8).

2

---

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 324/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 324/8

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 29 noiembrie 2013

privind înființarea Rețelei infrastructurii europene de cercetare clinică (ECRIN) ca un Consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ECRIN-ERIC)

(2013/713/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 723/2009 al Consiliului din 25 iunie 2009 privind cadrul juridic comunitar aplicabil unui consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ERIC) (1), în special articolul 6 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | Republica Federală Germania, Regatul Spaniei, Republica Franceză, Republica Italiană și Republica Portugheză au solicitat Comisiei înființarea Rețelei infrastructurii europene de cercetare clinică (ECRIN) ca un Consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ECRIN-ERIC). |
| --- | --- |

(1)

Republica Federală Germania, Regatul Spaniei, Republica Franceză, Republica Italiană și Republica Portugheză au solicitat Comisiei înființarea Rețelei infrastructurii europene de cercetare clinică (ECRIN) ca un Consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ECRIN-ERIC).

| (2) | Republica Franceză a fost aleasă de Republica Federală Germania, Regatul Spaniei, Republica Italiană și Republica Portugheză ca stat membru gazdă al sediului ECRIN-ERIC. |
| --- | --- |

(2)

Republica Franceză a fost aleasă de Republica Federală Germania, Regatul Spaniei, Republica Italiană și Republica Portugheză ca stat membru gazdă al sediului ECRIN-ERIC.

| (3) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 723/2009, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 723/2009,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Prin prezenta decizie se instituie Rețeaua infrastructurii europene de cercetare clinică (ECRIN) ca un Consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare, denumită ECRIN-ERIC.

(2)   Statutul ECRIN-ERIC este stabilit în anexă. Acest statut este actualizat și pus la dispoziția publicului pe site-ul internet al ECRIN-ERIC și la sediul său statutar.

(3)   Elementele esențiale ale statutului ECRIN-ERIC, a căror modificare necesită aprobarea Comisiei în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 723/2009, sunt prevăzute la articolele 1, 2, 3, 11, 12, 14, 15, 19 și 20.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 29 noiembrie 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 206, 8.8.2009, p. 1.

1

---

ANEXA I

STATUTUL REȚELEI INFRASTRUCTURII EUROPENE DE CERCETARE CLINICĂ (ECRIN-ERIC)

REPUBLICA FEDERALĂ GERMANIA,

REGATUL SPANIEI,

REPUBLICA FRANCEZĂ,

REPUBLICA ITALIANĂ,

REPUBLICA PORTUGHEZĂ,

denumite în continuare „membrii fondatori”,

DORIND să consolideze poziția Europei și a țărilor membre fondatoare în cercetarea clinică mondială și să intensifice cooperarea dincolo de frontierele naționale;

AVÂND ÎN VEDERE că cercetarea clinică multinațională este îngreunată, în prezent, de fragmentarea sistemelor de sănătate și legislative din Europa, ceea ce constituie un obstacol pentru cooperarea multinațională în cercetarea clinică desfășurată la inițiativa cercetătorilor, precum și în cea sponsorizată de industrie (în special în domeniul biotehnologiei și în sectorul dispozitivelor medicale), țările europene trebuie să deblocheze potențialul științific latent și accesul la pacienți și expertiză, consolidând astfel competitivitatea Europei în materie de cercetare clinică și atractivitatea ei pentru crearea și dezvoltarea procedurilor de prevenire, diagnosticare și tratare – elemente deosebit de importante pentru bolile rare, pediatrie, tratamente personalizate, pentru dezvoltarea bioterapiei și pentru trialurile clinice independente care constituie instrumente esențiale pentru medicina bazată pe dovezi;

PE BAZA foii de parcurs ESFRI care a identificat Rețeaua infrastructurii europene de cercetare clinică (ECRIN) ca fiind infrastructură distribuită care sprijină, pe baza excelenței științifice, cercetarea clinică în Europa prin informare, consultanță și servicii adresate cercetătorilor și sponsorilor studiilor multinaționale, care acționează prin intermediul corespondenților găzduiți în platforme și rețele naționale de cercetare clinică, contribuind totodată la structurarea infrastructurilor naționale, armonizarea formării, instrumentelor și practicilor și stabilirea de standarde de înaltă calitate, care promovează transparența și schimbul de date, promovând un sistem de reglementare armonizat și standarde etice comune;

RECUNOSCÂND că, pentru fiecare stat membru, participarea la ECRIN permite inițierea de proiecte de cercetare clinică multinaționale și participarea la acestea, profitând de dimensiunea populației Uniunii Europene și, prin urmare, crescând atractivitatea și competitivitatea infrastructurii cercetării clinice naționale și capacitatea sa de a sprijini cercetarea clinică de înaltă calitate în conformitate cu standardele europene, cu un impact considerabil asupra capacității de cercetare, asupra inovării și asupra sănătății;

PRECONIZÂND că alte state vor participa la activitățile realizate în comun în temeiul următorului statut,

CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:

Articolul 1

Înființarea ECRIN-ERIC

(1)   Se creează o infrastructură europeană de cercetare distribuită, denumită „Rețeaua infrastructurii europene de cercetare clinică” (denumită în continuare „ECRIN”).

(2)   Denumirea Consorțiului pentru o infrastructură europeană de cercetare (ERIC) – Rețeaua infrastructurii europene de cercetare clinică este „ECRIN-ERIC”.

Articolul 2

Obiective

(1)   ECRIN-ERIC constituie o infrastructură paneuropeană de cercetare clinică distribuită ale cărei obiective sunt acelea de a furniza consiliere și servicii cercetării clinice multinaționale, în orice domeniu medical și pentru orice categorie de cercetare clinică, respectând standarde științifice, etice și de calitate înalte, cu scopul de a consolida capacitatea Uniunii Europene de a explora factorii determinanți ai bolilor și de a elabora și optimiza utilizarea strategiilor de diagnosticare, de prevenire și de tratament.

(2)   ECRIN-ERIC:

| (a) | acordă sprijin studiilor clinice multicentrice care implică cel puțin două țări; |
| --- | --- |

(a)

acordă sprijin studiilor clinice multicentrice care implică cel puțin două țări;

| (b) | este accesibil în principal cercetării clinice desfășurate la inițiativa cercetătorilor, dar este, de asemenea, deschis proiectelor de cercetare clinică sponsorizate de industrie, oricare ar fi țara de origine; |
| --- | --- |

(b)

este accesibil în principal cercetării clinice desfășurate la inițiativa cercetătorilor, dar este, de asemenea, deschis proiectelor de cercetare clinică sponsorizate de industrie, oricare ar fi țara de origine;

| (c) | încurajează cooperarea și armonizarea; |
| --- | --- |

(c)

încurajează cooperarea și armonizarea;

| (d) | este o infrastructură distribuită, bazată pe conectarea rețelelor de cercetare clinică naționale și regionale existente; |
| --- | --- |

(d)

este o infrastructură distribuită, bazată pe conectarea rețelelor de cercetare clinică naționale și regionale existente;

| (e) | promovează standarde, instrumente și practici comune care vor influența structurarea rețelelor naționale; |
| --- | --- |

(e)

promovează standarde, instrumente și practici comune care vor influența structurarea rețelelor naționale;

| (f) | promovează formarea cercetătorilor și a tuturor categoriilor de profesioniști și nespecialiști implicați în cercetarea clinică; |
| --- | --- |

(f)

promovează formarea cercetătorilor și a tuturor categoriilor de profesioniști și nespecialiști implicați în cercetarea clinică;

| (g) | promovează calitatea, transparența și utilizarea optimă a datelor rezultate din cercetările clinice; |
| --- | --- |

(g)

promovează calitatea, transparența și utilizarea optimă a datelor rezultate din cercetările clinice;

| (h) | comunică cu pacienții și cetățenii referitor la provocările determinate de cercetarea clinică, precum și oportunitățile pe care aceasta le oferă. |
| --- | --- |

(h)

comunică cu pacienții și cetățenii referitor la provocările determinate de cercetarea clinică, precum și oportunitățile pe care aceasta le oferă.

Articolul 3

Sarcini și activități

(1)   ECRIN-ERIC are ca obiect de activitate principal înființarea și operarea unei infrastructuri de cercetare care sprijină colaborarea multinațională în cercetarea clinică, pentru a transforma Europa într-un spațiu unic pentru trialurile clinice.

(2)   ECRIN-ERIC furnizează informații, consiliere și servicii cercetătorilor clinici și sponsorilor studiilor multinaționale, precum și consultanță pentru autoritățile și factorii de decizie de la nivel național și european, conform anexei științifice și tehnice care însoțește documentația cererii de înființare a ERIC.

(3)   Informațiile, consilierea și serviciile propuse de ECRIN-ERIC cuprind în special sprijin pentru conducerea trialurilor clinice, reducerea fragmentării sistemelor de sănătate și legislative în Europa: prezentarea de documente către comitete etice și autorități competente, raportarea evenimentelor adverse, monitorizarea studiilor, gestionarea datelor, sprijin pentru încheierea contractelor de asigurare.

(4)   Obiectul de activitate principal al ECRIN-ERIC nu are scop lucrativ. Cu toate acestea, ECRIN-ERIC poate desfășura un număr limitat de activități economice, cu condiția ca aceste activități să fie strâns legate de obiectul său principal de activitate și să nu pericliteze obiectivele sale.

(5)   ECRIN-ERIC înregistrează separat cheltuielile și veniturile legate de activitățile sale economice menționate la alineatul (4) și facturează aceste activități la prețul pieței sau, în cazul în care acesta nu poate fi precizat, pe baza costurilor totale plus o marjă rezonabilă.

Articolul 4

Membri și observatori

(1)   Următoarele entități pot deveni membri sau observatori ai ECRIN-ERIC:

| (a) | state membre; |
| --- | --- |

(a)

state membre;

| (b) | țări asociate; |
| --- | --- |

(b)

țări asociate;

| (c) | țări terțe, altele decât țările asociate; și |
| --- | --- |

(c)

țări terțe, altele decât țările asociate; și

| (d) | organizațiile interguvernamentale. |
| --- | --- |

(d)

organizațiile interguvernamentale.

(2)   ECRIN-ERIC include cel puțin trei state membre în calitate de membri. Membrii ECRIN-ERIC a căror calitate de membri a început odată cu înființarea ECRIN-ERIC sunt denumiți în continuare „membri fondatori”. Statele membre ale Uniunii Europene dețin împreună majoritatea drepturilor de vot în adunarea membrilor.

(3)   Admiterea noilor membri sau observatori este supusă aprobării de către adunarea membrilor.

(4)   Lista membrilor și observatorilor ECRIN-ERIC figurează în anexa II. Această anexă se actualizează de către directorul general al ECRIN-ERIC după revocarea sau retragerea calității de membru, sau atunci când adunarea membrilor aprobă admiterea de noi membri sau observatori.

(5)   Retragerea statutului de membru:

| (a) | membrii pot să se retragă din ECRIN-ERIC în urma unui preaviz scris transmis cu minimum trei ani înainte președintelui adunării membrilor în care să se menționeze: 1. motivele retragerii; și 2. data de la care doresc retragerea; |
| --- | --- |

(a)

membrii pot să se retragă din ECRIN-ERIC în urma unui preaviz scris transmis cu minimum trei ani înainte președintelui adunării membrilor în care să se menționeze: 1. motivele retragerii; și 2. data de la care doresc retragerea;

| (b) | retragerea membrului în cauză nu poate deveni efectivă decât atunci când acesta a plătit toate sumele și s-a achitat de toate obligațiile restante; |
| --- | --- |

(b)

retragerea membrului în cauză nu poate deveni efectivă decât atunci când acesta a plătit toate sumele și s-a achitat de toate obligațiile restante;

| (c) | adunarea membrilor este informată cu privire la orice solicitare de retragere în cursul reuniunii care urmează notificarea, iar calitatea de membru este suspendată de la data respectivă; |
| --- | --- |

(c)

adunarea membrilor este informată cu privire la orice solicitare de retragere în cursul reuniunii care urmează notificarea, iar calitatea de membru este suspendată de la data respectivă;

| (d) | dispozițiile prevăzute la litera (a) din prezentul alineat se aplică, de asemenea, pentru retragerea observatorilor, dar cu un preaviz de minimum un an. |
| --- | --- |

(d)

dispozițiile prevăzute la litera (a) din prezentul alineat se aplică, de asemenea, pentru retragerea observatorilor, dar cu un preaviz de minimum un an.

(6)   Revocarea statutului de membru:

| (a) | adunarea membrilor poate revoca statutul de membru în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:






  (i) | adunarea membrilor consideră că membrul respectiv a încălcat grav una sau mai multe din obligațiile care îi revin în temeiul prezentului statut sau a adus atingere reputației ECRIN-ERIC, iar membrul nu a remediat această încălcare în termen de 30 de zile de la data la care a primit notificarea în scris privind încălcarea, adresată de directorul general; sau |
| --- | --- | --- |

(a)

adunarea membrilor poate revoca statutul de membru în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:

(i)

adunarea membrilor consideră că membrul respectiv a încălcat grav una sau mai multe din obligațiile care îi revin în temeiul prezentului statut sau a adus atingere reputației ECRIN-ERIC, iar membrul nu a remediat această încălcare în termen de 30 de zile de la data la care a primit notificarea în scris privind încălcarea, adresată de directorul general; sau

| (ii) | președintele adunării membrilor sau directorul general a prezentat adunării membrilor o moțiune pentru a revoca membrului în cauză statutul de membru; și |
| --- | --- |

(ii)

președintele adunării membrilor sau directorul general a prezentat adunării membrilor o moțiune pentru a revoca membrului în cauză statutul de membru; și

| (iii) | moțiunea de revocare primește consimțământul din partea a două treimi din membrii cu drept de vot care reprezintă două treimi din contribuții, cu excepția membrului în cauză; |
| --- | --- |

(iii)

moțiunea de revocare primește consimțământul din partea a două treimi din membrii cu drept de vot care reprezintă două treimi din contribuții, cu excepția membrului în cauză;

| (b) | dispozițiile prevăzute la litera (a) se aplică, de asemenea, pentru revocarea statutului de observator. |
| --- | --- |

(b)

dispozițiile prevăzute la litera (a) se aplică, de asemenea, pentru revocarea statutului de observator.

Articolul 5

Drepturile membrilor și observatorilor

(1)   Membrii contribuie integral la ECRIN-ERIC astfel cum se specifică în Anexa III punctul 4 și în conformitate cu planul de lucru multianual și cu contribuția indicativă relativă.

(2)   Observatorii contribuie parțial la bugetul ECRIN-ERIC pentru a asigura funcționarea sustenabilă a ECRIN-ERIC, astfel cum se specifică în anexa III punctul 5. Ei pot rămâne observatori ECRIN-ERIC pentru o perioadă maximă de trei ani, la sfârșitul căreia trebuie fie să-și depună candidatura ca membri, fie să se retragă din ECRIN-ERIC. Observatorii asistă la reuniunea adunării membrilor fără a avea drept de vot.

(3)   Membrii și observatorii pot fi reprezentați de un organism delegat desemnat pentru a exercita anumite drepturi specifice și pentru a se achita de obligații specifice care le revin în calitate de membru sau observator al ECRIN-ERIC. Membrii și observatorii se asigură că delegații lor respectă regulile, obligațiile și acordurile care reglementează calitatea lor de membru sau statutul lor de observator al ECRIN-ERIC în conformitate cu prezentul statut.

Articolul 6

Parteneri

(1)   Pentru a-și îndeplini rolul de infrastructură europeană distribuită, ECRIN-ERIC stabilește legături cu parteneri care îi propun servicii centralizate sau distribuite. Aceste parteneriate se bazează pe contracte permanente care conțin dispozițiile referitoare la prestarea de servicii și la asigurarea calității.

(2)   Parteneri științifici:

| (a) | partenerii științifici sunt rețele de cercetare clinică naționale care:






  (i) | sunt compuse din centre de cercetare clinică universitare sau unități de trialuri clinice cu un centru de coordonare național, sau o coordonare de rețele dedicate unor boli; |
| --- | --- | --- |

(a)

partenerii științifici sunt rețele de cercetare clinică naționale care:

(i)

sunt compuse din centre de cercetare clinică universitare sau unități de trialuri clinice cu un centru de coordonare național, sau o coordonare de rețele dedicate unor boli;

| (ii) | au creat sau dezvoltat instrumente, proceduri și practici comune pentru a facilita studiile multicentrice, au atins masa critică necesară și reprezintă standardul la nivel național; |
| --- | --- |

(ii)

au creat sau dezvoltat instrumente, proceduri și practici comune pentru a facilita studiile multicentrice, au atins masa critică necesară și reprezintă standardul la nivel național;

| (iii) | sunt în măsură să ofere sprijin cercetătorilor și sponsorilor pentru orice categorie de cercetare clinică, privind orice boală. |
| --- | --- |

(iii)

sunt în măsură să ofere sprijin cercetătorilor și sponsorilor pentru orice categorie de cercetare clinică, privind orice boală.

| (b) | Următoarele entități pot deveni parteneri științifici ai ECRIN-ERIC:






  (i) | rețelele de cercetare clinică naționale propuse de membrii ECRIN-ERIC; |
| --- | --- | --- |

(b)

Următoarele entități pot deveni parteneri științifici ai ECRIN-ERIC:

(i)

rețelele de cercetare clinică naționale propuse de membrii ECRIN-ERIC;

| (ii) | rețelele de cercetare clinică naționale propuse de observatorii ECRIN-ERIC; |
| --- | --- |

(ii)

rețelele de cercetare clinică naționale propuse de observatorii ECRIN-ERIC;

| (iii) | rețelele de cercetare clinică naționale din orice alt stat membru al UE sau țară asociată, care nu este nici membru, nici observator al ECRIN-ERIC, dar care realizează o contribuție în conformitate cu anexa III punctul 6; |
| --- | --- |

(iii)

rețelele de cercetare clinică naționale din orice alt stat membru al UE sau țară asociată, care nu este nici membru, nici observator al ECRIN-ERIC, dar care realizează o contribuție în conformitate cu anexa III punctul 6;

| (iv) | rețelele de cercetare clinică naționale din țări terțe, care nu sunt nici membre, nici observatori ai ECRIN-ERIC, dar care realizează o contribuție în conformitate cu anexa III punctul 6; |
| --- | --- |

(iv)

rețelele de cercetare clinică naționale din țări terțe, care nu sunt nici membre, nici observatori ai ECRIN-ERIC, dar care realizează o contribuție în conformitate cu anexa III punctul 6;

| (c) | adunarea membrilor definește regulile și condițiile în care se stabilesc parteneriate științifice cu parteneri științifici candidați; |
| --- | --- |

(c)

adunarea membrilor definește regulile și condițiile în care se stabilesc parteneriate științifice cu parteneri științifici candidați;

| (d) | drepturile și obligațiile care guvernează parteneriatele științifice sunt definite în regulamentul de procedură adoptat de adunarea membrilor la propunerea directorului general al ECRIN-ERIC; |
| --- | --- |

(d)

drepturile și obligațiile care guvernează parteneriatele științifice sunt definite în regulamentul de procedură adoptat de adunarea membrilor la propunerea directorului general al ECRIN-ERIC;

| (e) | partenerii științifici numesc un cercetător științific principal care reprezintă rețeaua de cercetare clinică națională în comitetul rețelei, astfel cum se prevede la articolul 9 alineatul (1) din prezentul statut. În absența delegatului, este desemnat un supleant; |
| --- | --- |

(e)

partenerii științifici numesc un cercetător științific principal care reprezintă rețeaua de cercetare clinică națională în comitetul rețelei, astfel cum se prevede la articolul 9 alineatul (1) din prezentul statut. În absența delegatului, este desemnat un supleant;

| (f) | partenerii științifici desemnează un centru de coordonare (platformă de cercetare clinică națională), care funcționează ca punct de contact național al ECRIN-ERIC; |
| --- | --- |

(f)

partenerii științifici desemnează un centru de coordonare (platformă de cercetare clinică națională), care funcționează ca punct de contact național al ECRIN-ERIC;

| (g) | regulamentul de procedură stabilește detaliile suplimentare legate de politica de cooperare generală între partenerii științifici; |
| --- | --- |

(g)

regulamentul de procedură stabilește detaliile suplimentare legate de politica de cooperare generală între partenerii științifici;

| (h) | drepturile și obligațiile care guvernează parteneriatul unui partener științific sunt prevăzute în contracte individuale convenite între directorul general al ECRIN-ERIC și candidatul la relația de parteneriat științific; |
| --- | --- |

(h)

drepturile și obligațiile care guvernează parteneriatul unui partener științific sunt prevăzute în contracte individuale convenite între directorul general al ECRIN-ERIC și candidatul la relația de parteneriat științific;

| (i) | lista de parteneri științifici din ECRIN-ERIC figurează într-un document arhivat și actualizat de directorul general al ECRIN-ERIC, fiind accesibilă pe site-ul internet al ECRIN-ERIC. |
| --- | --- |

(i)

lista de parteneri științifici din ECRIN-ERIC figurează într-un document arhivat și actualizat de directorul general al ECRIN-ERIC, fiind accesibilă pe site-ul internet al ECRIN-ERIC.

(3)   Parteneri afiliați:

| (a) | un partener afiliat este o organizație sau un organism care are interes să colaboreze cu ECRIN-ERIC și dorește să se afilieze la ECRIN-ERIC; |
| --- | --- |

(a)

un partener afiliat este o organizație sau un organism care are interes să colaboreze cu ECRIN-ERIC și dorește să se afilieze la ECRIN-ERIC;

| (b) | parteneri afiliați pot fi:






  (i) | rețele de cercetare dedicate unor boli; |
| --- | --- | --- |

(b)

parteneri afiliați pot fi:

(i)

rețele de cercetare dedicate unor boli;

| (ii) | centre de cercetare clinică izolate din țări care nu dispun de parteneri științifici; |
| --- | --- |

(ii)

centre de cercetare clinică izolate din țări care nu dispun de parteneri științifici;

| (iii) | organizații caritabile sau din sectoare terțe; |
| --- | --- |

(iii)

organizații caritabile sau din sectoare terțe;

| (iv) | organizații ale pacienților; |
| --- | --- |

(iv)

organizații ale pacienților;

| (v) | alte infrastructuri de cercetare; |
| --- | --- |

(v)

alte infrastructuri de cercetare;

| (vi) | organizații de cercetare din Uniunea Europeană, țări asociate și alte țări terțe; |
| --- | --- |

(vi)

organizații de cercetare din Uniunea Europeană, țări asociate și alte țări terțe;

| (c) | adunarea membrilor definește regulile și condițiile în care se stabilesc parteneriate afiliate cu parteneri afiliați candidați; |
| --- | --- |

(c)

adunarea membrilor definește regulile și condițiile în care se stabilesc parteneriate afiliate cu parteneri afiliați candidați;

| (d) | drepturile și obligațiile care guvernează parteneriatele afiliate sunt definite în regulamentul de procedură adoptat de adunarea membrilor la propunerea directorului general al ECRIN-ERIC; |
| --- | --- |

(d)

drepturile și obligațiile care guvernează parteneriatele afiliate sunt definite în regulamentul de procedură adoptat de adunarea membrilor la propunerea directorului general al ECRIN-ERIC;

| (e) | drepturile și obligațiile care condiționează parteneriatul unui partener afiliat la ECRIN-ERIC sunt definite în contracte individuale negociate între directorul general al ECRIN-ERIC și candidatul la parteneriatul de afiliere; |
| --- | --- |

(e)

drepturile și obligațiile care condiționează parteneriatul unui partener afiliat la ECRIN-ERIC sunt definite în contracte individuale negociate între directorul general al ECRIN-ERIC și candidatul la parteneriatul de afiliere;

| (f) | lista de parteneri afiliați ai ECRIN-ERIC figurează într-un document arhivat și actualizat de directorul general al ECRIN-ERIC, fiind accesibilă pe site-ul internet al ECRIN-ERIC. |
| --- | --- |

(f)

lista de parteneri afiliați ai ECRIN-ERIC figurează într-un document arhivat și actualizat de directorul general al ECRIN-ERIC, fiind accesibilă pe site-ul internet al ECRIN-ERIC.

Articolul 7

Organisme

(1)   Organismele ECRIN-ERIC sunt:

| (a) | adunarea membrilor; |
| --- | --- |

(a)

adunarea membrilor;

| (b) | directorul general; |
| --- | --- |

(b)

directorul general;

| (c) | comitetul director. |
| --- | --- |

(c)

comitetul director.

(2)   Adunarea membrilor:

| (a) | adunarea membrilor este organismul de conducere al ECRIN-ERIC și este compusă din reprezentanți ai membrilor și ai observatorilor. Fiecare membru și observator desemnează până la doi reprezentanți care se consideră a fi autorizați în mod corespunzător să discute și, după caz, să voteze cu privire la toate aspectele menționate la articolul 7 alineatul (2) litera (c) din prezentul statut. În cazul absenței reprezentantului unui membru sau al unui observator la o reuniune, membrul sau observatorul respectiv desemnează un supleant și informează în acest sens președintele adunării membrilor. Reuniunile se pot desfășura cu participare la distanță, inclusiv reuniuni prin intermediul videoconferinței și prin orice alte mijloace electronice convenite; |
| --- | --- |

(a)

adunarea membrilor este organismul de conducere al ECRIN-ERIC și este compusă din reprezentanți ai membrilor și ai observatorilor. Fiecare membru și observator desemnează până la doi reprezentanți care se consideră a fi autorizați în mod corespunzător să discute și, după caz, să voteze cu privire la toate aspectele menționate la articolul 7 alineatul (2) litera (c) din prezentul statut. În cazul absenței reprezentantului unui membru sau al unui observator la o reuniune, membrul sau observatorul respectiv desemnează un supleant și informează în acest sens președintele adunării membrilor. Reuniunile se pot desfășura cu participare la distanță, inclusiv reuniuni prin intermediul videoconferinței și prin orice alte mijloace electronice convenite;

| (b) | directorul general al ECRIN-ERIC și președintele și vicepreședintele comitetului rețelei pot participa la reuniunile adunării membrilor, fără drepturi de vot; |
| --- | --- |

(b)

directorul general al ECRIN-ERIC și președintele și vicepreședintele comitetului rețelei pot participa la reuniunile adunării membrilor, fără drepturi de vot;

| (c) | adunarea membrilor se reunește cel puțin o dată pe an și:






  (i) | ia act de procesul-verbal al reuniunii precedente și îl aprobă; |
| --- | --- | --- |

(c)

adunarea membrilor se reunește cel puțin o dată pe an și:

(i)

ia act de procesul-verbal al reuniunii precedente și îl aprobă;

| (ii) | discută, modifică și adoptă modificări în planul strategic, structura de guvernanță, planul de lucru anual sau multianual și bugetul anual al ECRIN-ERIC; |
| --- | --- |

(ii)

discută, modifică și adoptă modificări în planul strategic, structura de guvernanță, planul de lucru anual sau multianual și bugetul anual al ECRIN-ERIC;

| (iii) | decide cu privire la propunerile de modificare a statutului ECRIN-ERIC și comunică modificările adoptate Comisiei Europene în vederea aprobării; |
| --- | --- |

(iii)

decide cu privire la propunerile de modificare a statutului ECRIN-ERIC și comunică modificările adoptate Comisiei Europene în vederea aprobării;

| (iv) | aprobă regulamentul de procedură; |
| --- | --- |

(iv)

aprobă regulamentul de procedură;

| (v) | aprobă raportul de activitate anual; |
| --- | --- |

(v)

aprobă raportul de activitate anual;

| (vi) | aprobă conturile auditate și bugetul ECRIN-ERIC; |
| --- | --- |

(vi)

aprobă conturile auditate și bugetul ECRIN-ERIC;

| (vii) | decide cu privire la contribuția membrilor sau a observatorilor ECRIN-ERIC și a bugetului anual propus de directorul general; |
| --- | --- |

(vii)

decide cu privire la contribuția membrilor sau a observatorilor ECRIN-ERIC și a bugetului anual propus de directorul general;

| (viii) | decide cu privire la modificările aduse componenței ECRIN-ERIC (adeziunea noilor membri sau observatori, precum și retragerile și revocările); |
| --- | --- |

(viii)

decide cu privire la modificările aduse componenței ECRIN-ERIC (adeziunea noilor membri sau observatori, precum și retragerile și revocările);

| (ix) | decide cu privire la instituirea și revocarea parteneriatelor (parteneri științifici, parteneri afiliați), la recomandarea comitetului rețelei; |
| --- | --- |

(ix)

decide cu privire la instituirea și revocarea parteneriatelor (parteneri științifici, parteneri afiliați), la recomandarea comitetului rețelei;

| (x) | alege, aprobă și revocă președintele și vicepreședintele adunării membrilor; |
| --- | --- |

(x)

alege, aprobă și revocă președintele și vicepreședintele adunării membrilor;

| (xi) | numește și revocă directorul general al ECRIN-ERIC, la recomandarea comitetului rețelei; și |
| --- | --- |

(xi)

numește și revocă directorul general al ECRIN-ERIC, la recomandarea comitetului rețelei; și

| (xii) | decide cu privire la orice altă problemă de care depinde îndeplinirea obiectivelor ECRIN-ERIC; |
| --- | --- |

(xii)

decide cu privire la orice altă problemă de care depinde îndeplinirea obiectivelor ECRIN-ERIC;

| (d) | pot fi convocate reuniuni comune ale adunării membrilor și comitetul rețelei la cererea directorului general al ECRIN-ERIC, a președintelui adunării membrilor sau a unui sfert din membri; |
| --- | --- |

(d)

pot fi convocate reuniuni comune ale adunării membrilor și comitetul rețelei la cererea directorului general al ECRIN-ERIC, a președintelui adunării membrilor sau a unui sfert din membri;

| (e) | reuniuni suplimentare ale adunării membrilor pot fi convocate la cererea directorului general sau a cel puțin unui sfert din membri în cazul în care apar aspecte importante a căror soluționare nu poate fi amânată până la următoarea reuniune planificată a adunării membrilor. |
| --- | --- |

(e)

reuniuni suplimentare ale adunării membrilor pot fi convocate la cererea directorului general sau a cel puțin unui sfert din membri în cazul în care apar aspecte importante a căror soluționare nu poate fi amânată până la următoarea reuniune planificată a adunării membrilor.

(3)   Președintele și vicepreședintele adunării membrilor:

| (a) | președinte și vicepreședinte sunt aleși de membrii adunării membrilor. Președintele și vicepreședintele sunt numiți pentru o perioadă de trei ani; |
| --- | --- |

(a)

președinte și vicepreședinte sunt aleși de membrii adunării membrilor. Președintele și vicepreședintele sunt numiți pentru o perioadă de trei ani;

| (b) | orice membru poate propune un vot de neîncredere împotriva președintelui sau a vicepreședintelui. Un vot de neîncredere este tratat ca o propunere ordinară și trebuie să fie motivat; |
| --- | --- |

(b)

orice membru poate propune un vot de neîncredere împotriva președintelui sau a vicepreședintelui. Un vot de neîncredere este tratat ca o propunere ordinară și trebuie să fie motivat;

| (c) | președintele convoacă, pregătește și organizează reuniunile adunării membrilor; |
| --- | --- |

(c)

președintele convoacă, pregătește și organizează reuniunile adunării membrilor;

| (d) | președintele deleagă funcțiile sale vicepreședintelui în caz de absență sau în cazul în care un vot de neîncredere împotriva sa este în curs de dezbatere; |
| --- | --- |

(d)

președintele deleagă funcțiile sale vicepreședintelui în caz de absență sau în cazul în care un vot de neîncredere împotriva sa este în curs de dezbatere;

| (e) | președintele și vicepreședintele pot face uz de biroul de gestionare ECRIN-ERIC pentru probleme operaționale; |
| --- | --- |

(e)

președintele și vicepreședintele pot face uz de biroul de gestionare ECRIN-ERIC pentru probleme operaționale;

| (f) | vicepreședintele răspunde de verificarea raportului financiar prezentat adunării membrilor. |
| --- | --- |

(f)

vicepreședintele răspunde de verificarea raportului financiar prezentat adunării membrilor.

(4)   Lucrările adunării membrilor:

| (a) | adunarea membrilor aprobă ordinea de zi la începutul fiecărei reuniuni. Orice membru cu drept de vot din adunarea membrilor poate propune modificări ale ordinii de zi; |
| --- | --- |

(a)

adunarea membrilor aprobă ordinea de zi la începutul fiecărei reuniuni. Orice membru cu drept de vot din adunarea membrilor poate propune modificări ale ordinii de zi;

| (b) | președintele hotărăște cu privire la orice punct de pe ordinea de zi prezentat pe parcursul reuniunii de un membru cu drept de vot. Hotărârile președintelui sunt valabile cu excepția cazului în care sunt respinse de majoritatea membrilor prezenți și cu drept de vot; |
| --- | --- |

(b)

președintele hotărăște cu privire la orice punct de pe ordinea de zi prezentat pe parcursul reuniunii de un membru cu drept de vot. Hotărârile președintelui sunt valabile cu excepția cazului în care sunt respinse de majoritatea membrilor prezenți și cu drept de vot;

| (c) | adunarea membrilor poate crea grupuri de lucru pentru a-și îndeplini sarcinile. Regulamentul de procedură stabilește detaliile suplimentare ale procedurilor operaționale ale adunării membrilor; |
| --- | --- |

(c)

adunarea membrilor poate crea grupuri de lucru pentru a-și îndeplini sarcinile. Regulamentul de procedură stabilește detaliile suplimentare ale procedurilor operaționale ale adunării membrilor;

| (d) | procedura de vot și drepturile de vot:






  (i) | fiecare membru al ECRIN-ERIC dispune de un singur vot. Observatorii nu au drept de vot. Adunarea membrilor se reunește în mod valabil dacă este atins un cvorum de două treimi din membri; |
| --- | --- | --- |

(d)

procedura de vot și drepturile de vot:

(i)

fiecare membru al ECRIN-ERIC dispune de un singur vot. Observatorii nu au drept de vot. Adunarea membrilor se reunește în mod valabil dacă este atins un cvorum de două treimi din membri;

| (ii) | în cazul în care cvorumul nu este întrunit, reuniunea adunării membrilor se amână și se repetă în termen de cincisprezece zile calendaristice, în urma unei noi convocări de către președintele adunării membrilor. Punctele aflate pe ordinea de zi a noii reuniunii sunt aceleași ca și punctele aflate pe ordinea de zi a reuniunii inițiale. În noua reuniune a adunării membrilor, cvorumul se consideră atins dacă o treime din membri sunt prezenți sau reprezentați; |
| --- | --- |

(ii)

în cazul în care cvorumul nu este întrunit, reuniunea adunării membrilor se amână și se repetă în termen de cincisprezece zile calendaristice, în urma unei noi convocări de către președintele adunării membrilor. Punctele aflate pe ordinea de zi a noii reuniunii sunt aceleași ca și punctele aflate pe ordinea de zi a reuniunii inițiale. În noua reuniune a adunării membrilor, cvorumul se consideră atins dacă o treime din membri sunt prezenți sau reprezentați;

| (iii) | cu excepția cazului în care se prevede altfel în mod expres în prezentul statut sau în orice alt regulament, majoritatea simplă a membrilor prezenți într-o reuniune a adunării membrilor și care iau parte la vot, fie în persoană, fie printr-un supleant, este suficientă pentru ca o rezoluție să fie adoptată. În caz de egalitate de voturi, președintele deține votul decisiv; |
| --- | --- |

(iii)

cu excepția cazului în care se prevede altfel în mod expres în prezentul statut sau în orice alt regulament, majoritatea simplă a membrilor prezenți într-o reuniune a adunării membrilor și care iau parte la vot, fie în persoană, fie printr-un supleant, este suficientă pentru ca o rezoluție să fie adoptată. În caz de egalitate de voturi, președintele deține votul decisiv;

| (iv) | conturile auditate consolidate și bugetul anual trebuie să fie aprobate prin votul a mai mult de jumătate din membri ECRIN-ERIC reprezentând mai mult de jumătate din contribuțiile membrilor în conformitate cu contribuțiile anuale convenite prezentate la articolul 5 alineatul (1); |
| --- | --- |

(iv)

conturile auditate consolidate și bugetul anual trebuie să fie aprobate prin votul a mai mult de jumătate din membri ECRIN-ERIC reprezentând mai mult de jumătate din contribuțiile membrilor în conformitate cu contribuțiile anuale convenite prezentate la articolul 5 alineatul (1);

| (v) | modificări ale contribuțiilor naționale, propuneri de modificări ale statutului, precum și adoptarea versiunii inițiale și modificările ulterioare ale regulamentului intern de procedură sunt aprobate prin consens sau în cazul în care nu există un consens, prin votul a mai mult de două treimi din membrii ECRIN-ERIC care reprezintă mai mult de două treimi din contribuțiile membrilor în conformitate cu contribuțiile anuale prezentate la articolul 5 alineatul (1). |
| --- | --- |

(v)

modificări ale contribuțiilor naționale, propuneri de modificări ale statutului, precum și adoptarea versiunii inițiale și modificările ulterioare ale regulamentului intern de procedură sunt aprobate prin consens sau în cazul în care nu există un consens, prin votul a mai mult de două treimi din membrii ECRIN-ERIC care reprezintă mai mult de două treimi din contribuțiile membrilor în conformitate cu contribuțiile anuale prezentate la articolul 5 alineatul (1).

(5)   Directorul general al ECRIN-ERIC:

| (a) | directorul general este responsabil de gestionarea în ansamblu a infrastructurii cu sprijinul biroului de gestionare al ECRIN-ERIC și va avea rolul de intermediar între partenerii științifici, biroul de gestionare și adunarea membrilor; |
| --- | --- |

(a)

directorul general este responsabil de gestionarea în ansamblu a infrastructurii cu sprijinul biroului de gestionare al ECRIN-ERIC și va avea rolul de intermediar între partenerii științifici, biroul de gestionare și adunarea membrilor;

| (b) | directorul general al ECRIN-ERIC este numit și revocat de adunarea membrilor, pe baza recomandărilor comitetului rețelei; |
| --- | --- |

(b)

directorul general al ECRIN-ERIC este numit și revocat de adunarea membrilor, pe baza recomandărilor comitetului rețelei;

| (c) | directorul general al ECRIN-ERIC participă, fără drept de vot, la toate reuniunile adunării membrilor (cu excepția reuniunilor care tratează angajarea directorului general sau supravegherea acestuia); |
| --- | --- |

(c)

directorul general al ECRIN-ERIC participă, fără drept de vot, la toate reuniunile adunării membrilor (cu excepția reuniunilor care tratează angajarea directorului general sau supravegherea acestuia);

| (d) | directorul general al ECRIN-ERIC asistă la toate reuniunile comitetului rețelei; |
| --- | --- |

(d)

directorul general al ECRIN-ERIC asistă la toate reuniunile comitetului rețelei;

| (e) | directorul general este reprezentantul legal al ECRIN-ERIC și poate încheia contracte și efectua alte proceduri juridice și administrative, după caz, în conformitate cu deciziile adunării membrilor și cu regulamentul intern de procedură. |
| --- | --- |

(e)

directorul general este reprezentantul legal al ECRIN-ERIC și poate încheia contracte și efectua alte proceduri juridice și administrative, după caz, în conformitate cu deciziile adunării membrilor și cu regulamentul intern de procedură.

(6)   Comitetul director:

| (a) | se instituie un comitet director de către adunarea membrilor pentru a consolida legătura între adunarea membrilor și directorul general. El supraveghează activitățile ECRIN-ERIC și pregătește reuniunile adunării membrilor; |
| --- | --- |

(a)

se instituie un comitet director de către adunarea membrilor pentru a consolida legătura între adunarea membrilor și directorul general. El supraveghează activitățile ECRIN-ERIC și pregătește reuniunile adunării membrilor;

| (b) | componența, responsabilitățile și procedurile comitetului director se stabilesc în regulamentul intern de procedură. |
| --- | --- |

(b)

componența, responsabilitățile și procedurile comitetului director se stabilesc în regulamentul intern de procedură.

Articolul 8

Biroul de gestionare ECRIN-ERIC și personalul

(1)   Infrastructura este gestionată de biroul de gestionare al ECRIN-ERIC. Acest birou este format din:

| (a) | directorul general al ECRIN-ERIC; |
| --- | --- |

(a)

directorul general al ECRIN-ERIC;

| (b) | echipa de bază; |
| --- | --- |

(b)

echipa de bază;

| (c) | corespondenții europeni. |
| --- | --- |

(c)

corespondenții europeni.

(2)   Directorul general al ECRIN-ERIC definește, pe baza planului de lucru multianual și a bugetului adoptat de adunarea membrilor, componența biroului de gestionare, angajează colaboratorii necesari și este responsabil pentru gestionarea personalului ECRIN-ERIC.

(3)   Echipa de bază ECRIN-ERIC:

| (a) | oferă sprijinul necesar pentru gestionarea curentă (inclusiv gestionarea financiară), precum și a unor activități de raportare către adunarea membrilor și Comisia Europeană; |
| --- | --- |

(a)

oferă sprijinul necesar pentru gestionarea curentă (inclusiv gestionarea financiară), precum și a unor activități de raportare către adunarea membrilor și Comisia Europeană;

| (b) | are atribuții de coordonare a sprijinului proiectelor de cercetare clinică individuale, astfel cum sunt descrise în descrierea științifică și tehnică a ECRIN-ERIC; |
| --- | --- |

(b)

are atribuții de coordonare a sprijinului proiectelor de cercetare clinică individuale, astfel cum sunt descrise în descrierea științifică și tehnică a ECRIN-ERIC;

| (c) | dezvoltă și întrețin organizația, baza de cunoștințe, know-how-ul și procedurile, care permit fiecărui partener științific să sprijine în mod eficace studiile clinice multinaționale în întreaga Uniune Europeană; |
| --- | --- |

(c)

dezvoltă și întrețin organizația, baza de cunoștințe, know-how-ul și procedurile, care permit fiecărui partener științific să sprijine în mod eficace studiile clinice multinaționale în întreaga Uniune Europeană;

| (d) | actualizează și modernizează sistemul de asigurare a calității și se asigură că ECRIN-ERIC își menține capacitatea de a furniza efectiv servicii de înaltă calitate. |
| --- | --- |

(d)

actualizează și modernizează sistemul de asigurare a calității și se asigură că ECRIN-ERIC își menține capacitatea de a furniza efectiv servicii de înaltă calitate.

(4)   Corespondentul european al ECRIN-ERIC reprezintă colaboratorul ECRIN situat la nivelul fiecărei platforme naționale. Activitatea corespondentului european ECRIN-ERIC se află sub autoritatea de gestionare a directorului general al ECRIN-ERIC, având o legătură funcțională cu o platformă națională, el/ea acționând ca intermediar între rețeaua națională de cercetare clinică și platformă pentru diversele activități ale ECRIN-ERIC, precum activitățile structurante și furnizarea de servicii coordonate.

(5)   ECRIN-ERIC este un angajator care respectă egalitatea de șanse și care se angajează la acțiuni pozitive în conformitate cu actele cu putere de lege și normele în domeniul muncii aplicabile și selecționează, în conformitate cu regulamentul intern de procedură, cele mai calificate persoane pentru biroul de gestionare al ECRIN-ERIC.

Articolul 9

Activitățile ECRIN-ERIC

(1)   Activitățile ECRIN-ERIC necesită participarea rețelei sale de parteneri științifici naționali reprezentați în comitetul rețelei și al consiliului științific responsabil de accesul la infrastructură.

(2)   Comitetul rețelei:

| (a) | reprezintă partenerii științifici ai ECRIN-ERIC și are un rol consultativ pentru adunarea membrilor și directorul general; |
| --- | --- |

(a)

reprezintă partenerii științifici ai ECRIN-ERIC și are un rol consultativ pentru adunarea membrilor și directorul general;

| (b) | este compus dintr-un înalt reprezentant al fiecărui partener științific din țările membre și țările cu statut de observator; în configurația sa lărgită, comitetul rețelei include un înalt reprezentant al fiecărui partener științific din țările care nu sunt nici membre, nici observatori. Directorul general al ECRIN-ERIC asistă la toate reuniunile comitetului rețelei. Biroul de gestionare ECRIN-ERIC asigură secretariatul pentru comitetului rețelei; |
| --- | --- |

(b)

este compus dintr-un înalt reprezentant al fiecărui partener științific din țările membre și țările cu statut de observator; în configurația sa lărgită, comitetul rețelei include un înalt reprezentant al fiecărui partener științific din țările care nu sunt nici membre, nici observatori. Directorul general al ECRIN-ERIC asistă la toate reuniunile comitetului rețelei. Biroul de gestionare ECRIN-ERIC asigură secretariatul pentru comitetului rețelei;

| (c) | sub conducerea adunării membrilor, coordonează politicile, procedurile, instrumentele și practicile tuturor partenerilor științifici, prezintă propuneri directorului general al ECRIN-ERIC în scopul de a optimiza calitatea și eficiența serviciilor și monitorizează performanța partenerilor științifici ai ECRIN-ERIC pentru a asigura furnizarea de servicii de înaltă calitate; |
| --- | --- |

(c)

sub conducerea adunării membrilor, coordonează politicile, procedurile, instrumentele și practicile tuturor partenerilor științifici, prezintă propuneri directorului general al ECRIN-ERIC în scopul de a optimiza calitatea și eficiența serviciilor și monitorizează performanța partenerilor științifici ai ECRIN-ERIC pentru a asigura furnizarea de servicii de înaltă calitate;

| (d) | la cererea directorului general al ECRIN-ERIC, contribuie la elaborarea documentelor strategice anuale, inclusiv a planului de lucru multianual și a bugetelor anuale pe care directorul general al ECRIN-ERIC le prezintă adunării membrilor; |
| --- | --- |

(d)

la cererea directorului general al ECRIN-ERIC, contribuie la elaborarea documentelor strategice anuale, inclusiv a planului de lucru multianual și a bugetelor anuale pe care directorul general al ECRIN-ERIC le prezintă adunării membrilor;

| (e) | în configurație lărgită, sprijină implementarea coordonată, la nivel național, a deciziilor, a strategiilor, a normelor și a procedurilor stabilite de directorul general al ECRIN-ERIC și de adunarea membrilor în planul de lucru multianual; |
| --- | --- |

(e)

în configurație lărgită, sprijină implementarea coordonată, la nivel național, a deciziilor, a strategiilor, a normelor și a procedurilor stabilite de directorul general al ECRIN-ERIC și de adunarea membrilor în planul de lucru multianual;

| (f) | la cererea adunării membrilor face recomandări pentru numirea sau revocarea directorului general al ECRIN-ERIC; |
| --- | --- |

(f)

la cererea adunării membrilor face recomandări pentru numirea sau revocarea directorului general al ECRIN-ERIC;

| (g) | la cererea directorului general al ECRIN-ERIC formulează recomandări privind capacitatea candidaților la statutul de partener; |
| --- | --- |

(g)

la cererea directorului general al ECRIN-ERIC formulează recomandări privind capacitatea candidaților la statutul de partener;

| (h) | este consultat de directorul general al ECRIN-ERIC pentru numirea membrilor consiliului științific; |
| --- | --- |

(h)

este consultat de directorul general al ECRIN-ERIC pentru numirea membrilor consiliului științific;

| (i) | convoacă cel puțin de două ori pe an o reuniune cu prezență directă; |
| --- | --- |

(i)

convoacă cel puțin de două ori pe an o reuniune cu prezență directă;

| (j) | alege un președinte, care va convoca, pregăti și organiza reuniunile comitetului rețelei, precum și un vicepreședinte. Aceștia sunt numiți pentru o perioadă de trei ani, care poate fi reînnoită și participă la reuniunile adunării membrilor fără drept de vot; |
| --- | --- |

(j)

alege un președinte, care va convoca, pregăti și organiza reuniunile comitetului rețelei, precum și un vicepreședinte. Aceștia sunt numiți pentru o perioadă de trei ani, care poate fi reînnoită și participă la reuniunile adunării membrilor fără drept de vot;

| (k) | detalii suplimentare în ceea ce privește procedurile operaționale generale ale comitetului rețelei sunt stabilite în regulamentul intern de procedură. |
| --- | --- |

(k)

detalii suplimentare în ceea ce privește procedurile operaționale generale ale comitetului rețelei sunt stabilite în regulamentul intern de procedură.

(3)   Consiliul științific:

| (a) | selectează și stabilește ordinea priorității proiectelor clinice susținute de ECRIN-ERIC și evaluează proiectele depuse prin criterii de acceptare definite și normele de acces la servicii pentru comunitatea științifică academică și a industriei, astfel cum au fost convenite de adunarea membrilor; |
| --- | --- |

(a)

selectează și stabilește ordinea priorității proiectelor clinice susținute de ECRIN-ERIC și evaluează proiectele depuse prin criterii de acceptare definite și normele de acces la servicii pentru comunitatea științifică academică și a industriei, astfel cum au fost convenite de adunarea membrilor;

| (b) | este compus din minimum patru membri, cu o majoritate de membri externi (care nu sunt implicați în guvernanța ECRIN-ERIC), numiți de directorul general al ECRIN-ERIC la recomandarea comitetului rețelei și cu aprobarea adunării membrilor. Ei sunt numiți pentru o perioadă de trei ani, care poate fi reînnoită și iau decizii bazate pe evaluarea științifică efectuată de experți științifici externi în domeniul în cauză. |
| --- | --- |

(b)

este compus din minimum patru membri, cu o majoritate de membri externi (care nu sunt implicați în guvernanța ECRIN-ERIC), numiți de directorul general al ECRIN-ERIC la recomandarea comitetului rețelei și cu aprobarea adunării membrilor. Ei sunt numiți pentru o perioadă de trei ani, care poate fi reînnoită și iau decizii bazate pe evaluarea științifică efectuată de experți științifici externi în domeniul în cauză.

(4)   Un consiliu consultativ extern, format din experți desemnați de directorul general după aprobarea de către adunarea membrilor pentru un mandat de trei ani, se întrunește anual în prezența directorului general și a președintelui și a vicepreședintelui comitetului rețelei, pentru a furniza contribuții strategice adunării membrilor privind dezvoltarea științifică și tehnică a ECRIN-ERIC.

(5)   Un consiliu consultativ etic, compus din experți desemnați de directorul general pentru un mandat de trei ani după aprobarea de către adunarea membrilor, se întrunește anual în prezența directorului general și a președintelui și a vicepreședintelui comitetului rețelei pentru a furniza contribuții și recomandări adunării membrilor privind problemele de etică și de protecție a datelor cu caracter personal pe care le ridică activitățile ECRIN-ERIC.

Articolul 10

Raportul anual și analize

(1)   Directorul general al ECRIN-ERIC întocmește, împreună cu comitetul rețelei, un raport anual de activitate care cuprinde aspectele științifice, operaționale și financiare ale ECRIN-ERIC. Adunarea membrilor aprobă raportul anual de activitate și transmite raportul Comisiei Europene. După aprobare, raportul anual de activitate este pus la dispoziția publicului prin intermediul site-ului de internet al ECRIN-ERIC.

(2)   O dată la cinci ani, ECRIN-ERIC este supus unei analize științifice efectuată de experți internaționali desemnați de adunarea membrilor, care oferă orientări și recomandări privind strategia de dezvoltare a ECRIN-ERIC.

Articolul 11

Accesul efectiv la servicii și politica în materie de date

(1)   Accesul efectiv al cercetătorilor la serviciile ECRIN-ERIC vor fi furnizate pe baza excelenței științifice și nu este restrâns la membrii sau la observatorii ECRIN-ERIC.

(2)   Accesul se bazează pe expertiză internă și externă: serviciile sunt furnizate în așteptarea acceptării proiectului de către consiliul științific, pe baza evaluării științifice realizate de evaluatori inter pares externi. Decizia de a presta servicii este luată de către directorul general la recomandarea comitetului rețelei, ținând cont de:

| (a) | evaluarea consiliului științific; |
| --- | --- |

(a)

evaluarea consiliului științific;

| (b) | evaluarea logistică efectuată de parteneri științifici astfel cum se reflectă în recomandarea comitetului rețelei. |
| --- | --- |

(b)

evaluarea logistică efectuată de parteneri științifici astfel cum se reflectă în recomandarea comitetului rețelei.

(3)   Procedurile de cerere și evaluare, precum și criteriile de evaluare sunt definite de către consiliul științific și sunt puse la dispoziția publicului pe site-ul de internet al ECRIN-ERIC și prin intermediul regulamentului intern de procedură.

(4)   ECRIN-ERIC furnizează servicii fără scop lucrativ atunci când acestea sunt destinate activităților neeconomice.

(5)   Criteriile de acces includ angajamentul de a optimiza utilizarea datelor rezultate dintr-un trial clinic prin înregistrarea protocolul trialului clinic înainte de includerea pacienților într-un registru aflat la dispoziția publicului, aprobat de Organizația Mondială a Sănătății (OMS), precum și printr-un angajament de a comunica rezultatele studiului. Odată ce studiul este publicat, ECRIN-ERIC asigură accesul comunității științifice la datele brute, anonimizate ale studiului clinic.

Articolul 12

Drepturile de proprietate intelectuală

(1)   Nicio dispoziție din prezentul statut nu se interpretează ca modificând sfera de cuprindere și aplicarea drepturilor de proprietate intelectuală și acordul de împărțire a beneficiilor, astfel cum sunt determinate în conformitate cu legile, reglementările și acordurile internaționale relevante ale membrilor ECRIN-ERIC.

(2)   ECRIN-ERIC pot deține drepturi de proprietate intelectuală corespunzătoare contribuției sale la procesul de inovare. Regulamentul intern de procedură stabilește detaliile suplimentare legate de politica ECRIN-ERIC în materie de proprietate intelectuală.

(3)   Veniturile generate de proprietatea intelectuală produsă de ECRIN-ERIC se utilizează pentru finanțarea funcționării ERIC.

(4)   „Proprietate intelectuală” înseamnă proprietate astfel cum este definită la articolul 2 din Convenția de instituire a Organizației Mondiale a Proprietății Intelectuale, încheiată la Stockholm, la 14 iulie 1967.

Articolul 13

Conturi

(1)   Toate categoriile de venituri și cheltuieli ale ECRIN-ERIC se includ în estimările întocmite pentru fiecare exercițiu financiar și se indică în buget. Bugetul se aprobă de către adunarea membrilor.

(2)   Conturile ECRIN-ERIC sunt însoțite de un raport privind gestiunea bugetară și financiară a ultimului exercițiu financiar. Conturile sunt supuse periodic unor audituri financiare externe. Adunarea membrilor aprobă numirea unui auditor extern însărcinat cu examinarea conturilor ECRIN-ERIC, cu specificarea duratei mandatului său. Auditorul extern prezintă adunării membrilor un raport privind conturile anuale.

(3)   ECRIN-ERIC intră sub incidența cerințelor legislației și a reglementărilor aplicabile în materie de întocmire, depunere, auditare și publicare a conturilor ale statului în care ECRIN-ERIC își are sediul social.

Articolul 14

Achiziții

ECRIN-ERIC tratează candidații și ofertanții din cadrul procedurilor de achiziții într-un mod echitabil și nediscriminatoriu, indiferent dacă aceștia au sau nu sediul social în Uniunea Europeană. Politica în materie de achiziții a ECRIN-ERIC respectă principiul transparenței, al nediscriminării și al concurenței. Norme detaliate privind procedurile de achiziții și criteriile sunt definite în regulamentul intern de procedură.

Articolul 15

Răspunderea și asigurarea

(1)   Răspunderea financiară a membrilor și a observatorilor în privința datoriilor ECRIN-ERIC se limitează la propria lor contribuție anuală, astfel cum se prevede în anexa III.

(2)   ECRIN-ERIC ia măsurile necesare pentru a asigura riscurile specifice aferente activităților sale.

Articolul 16

Taxa pe valoare adăugată (TVA)

Scutirile de TVA în temeiul articolului 143 alineatul (1) litera (g) și al articolului 151 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2006/112/CE a Consiliului (1) și în conformitate cu articolele 50 și 51 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 282/2011 al Consiliului (2) se limitează la taxa pe valoare adăugată pentru bunurile și serviciile destinate utilizării oficiale de către ECRIN-ERIC care au o valoare mai mare de 150 EUR și sunt plătite și achiziționate integral de către ECRIN-ERIC. Achizițiile realizate de membri în mod individual nu beneficiază de aceste scutiri. Scutirile de TVA se aplică activităților neeconomice, nu și celor economice. Scutirile de TVA se aplică bunurilor și serviciilor destinate operațiunilor științifice, tehnice și administrative efectuate de ECRIN-ERIC, în conformitate cu sarcinile sale principale. Ele includ, de asemenea, cheltuielile cu conferințele, atelierele practice și reuniunile direct legate de activitățile oficiale ale ECRIN-ERIC. Cu toate acestea, cheltuielile de călătorie și cazare nu fac obiectul scutirilor de TVA.

Articolul 17

Regulamentul intern de procedură

(1)   Regulamentul intern de procedură precizează organizarea activității membrilor, observatorilor, organismelor și partenerilor ECRIN-ERIC, organizează gestionarea ECRIN-ERIC și definește drepturile și obligațiile respective ale membrilor, observatorilor, organismelor și partenerilor.

(2)   Regulamentul intern de procedură este elaborat de directorul general al ECRIN-ERIC și este aprobat de adunarea membrilor.

(3)   Regulamentul intern de procedură este actualizat, la nevoie, de directorul general al ECRIN-ERIC și este aprobat de adunarea membrilor conform procedurilor prevăzute în acesta.

Articolul 18

Limba

(1)   Limba de lucru a ECRIN-ERIC este engleza.

(2)   Pentru relațiile cu autoritățile țării gazdă unde se află sediul social al ECRIN-ERIC, o limba oficială a țării gazdă poate fi, de asemenea, utilizată.

(3)   Prezentul statut este considerat autentic în limbile germană, spaniolă, franceză, italiană, portugheză, engleză și în toate celelalte limbi oficiale ale UE. Nicio versiune lingvistică nu prevalează asupra celorlalte.

Articolul 19

Sediul social

ECRIN-ERIC are sediul social în Paris, Franța.

Articolul 20

Durata și lichidarea ECRIN-ERIC

(1)   ECRIN-ERIC se constituie pentru o durată nedeterminată.

(2)   Lichidarea ECRIN-ERIC este decisă cu o majoritate de două treimi din voturile membrilor adunării membrilor.

(3)   După lichidarea ECRIN-ERIC, activele sale se transferă unei entități convenite cu o majoritate de peste două treimi din membrii care reprezintă o majoritate de peste două treimi din contribuțiile obligatorii.

Articolul 21

Modificări

(1)   Orice proiect de modificare a statutului este notificat Comisiei Europene și intră în vigoare în conformitate cu articolul 11 din regulamentul privind ERIC.

(2)   Data oricăror modificări se înregistrează în prezentul statut.

(3)   Anexele la prezentul statut pot fi modificate cu aprobarea adunării membrilor.

(4)   Propunerile de modificare sau schimbare aduse prezentului statut sunt valabile numai în cazul în care sunt făcute în scris și sunt semnate de către un semnatar autorizat din partea fiecărui membru.

Articolul 22

Versiunea consolidată a statutului

(1)   Prezentul statut este actualizat continuu și este pus la dispoziția publicului pe site-ul de internet al ECRIN-ERIC și la sediul său social.

(2)   Orice modificare a statutului este indicată în mod clar printr-o notă în care se precizează dacă această modificare vizează un element esențial sau neesențial al statutului, în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 723/2009, indicând procedura urmată pentru adoptarea acestuia.

---

(1)  JO L 347, 11.12.2006, p. 1.

(2)  JO L 77, 23.3.2011, p. 1.

---

ANEXA II

LISTA MEMBRILOR ȘI OBSERVATORILOR

Membri

Republica Federală Germania

Regatul Spaniei

Republica Franceză

Republica Italiană

Republica Portugheză

Observatori

---

ANEXA III

CONTRIBUȚIA FINANCIARĂ

| 1. | Prezenta anexă descrie mecanismul de calcul a contribuției anuale la înființarea ECRIN-ERIC în 2013. |
| --- | --- |

1.

Prezenta anexă descrie mecanismul de calcul a contribuției anuale la înființarea ECRIN-ERIC în 2013.

| 2. | După înființarea ECRIN-ERIC, adunarea membrilor decide privind contribuția financiară astfel cum este prevăzut la articolul 5 alineatul (1). |
| --- | --- |

2.

După înființarea ECRIN-ERIC, adunarea membrilor decide privind contribuția financiară astfel cum este prevăzut la articolul 5 alineatul (1).

| 3. | Bugetul anual al ECRIN-ERIC este acoperit prin contribuția membrilor și a observatorilor ECRIN-ERIC. El se compune din:






  (a) | o contribuție locală pentru acoperirea activităților personalului ECRIN-ERIC din fiecare platformă națională (salariul corespondentului european și cheltuieli de funcționare conexe) cu o valoare echivalentă de: | 100 000 EUR în cazul în care PIB-ul pe locuitor este mai mare de 20 000 USD; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Bugetul anual al ECRIN-ERIC este acoperit prin contribuția membrilor și a observatorilor ECRIN-ERIC. El se compune din:

(a)

o contribuție locală pentru acoperirea activităților personalului ECRIN-ERIC din fiecare platformă națională (salariul corespondentului european și cheltuieli de funcționare conexe) cu o valoare echivalentă de:

100 000 EUR în cazul în care PIB-ul pe locuitor este mai mare de 20 000 USD;

| | 50 000 EUR în cazul în care PIB-ul pe locuitor este mai mare de 20 000 USD; |
| --- | --- |

50 000 EUR în cazul în care PIB-ul pe locuitor este mai mare de 20 000 USD;

| (b) | o contribuție financiară principală destinată să acopere activitățile echipei de bază ale ECRIN-ERIC, stratificată în funcție de PIB: | 250 000 EUR în cazul în care PIB este mai mare de 1 000 miliarde USD; |
| --- | --- | --- |

(b)

o contribuție financiară principală destinată să acopere activitățile echipei de bază ale ECRIN-ERIC, stratificată în funcție de PIB:

250 000 EUR în cazul în care PIB este mai mare de 1 000 miliarde USD;

| | 100 000 EUR în cazul în care PIB-ul este cuprins între 1 000 miliarde USD și 200 miliarde USD; |
| --- | --- |

100 000 EUR în cazul în care PIB-ul este cuprins între 1 000 miliarde USD și 200 miliarde USD;

| | 20 000 EUR în cazul în care PIB este mai mic de 200 miliarde USD; |
| --- | --- |

20 000 EUR în cazul în care PIB este mai mic de 200 miliarde USD;

| (c) | o contribuție financiară anuală de 150 000 EUR/an către ECRIN-ERIC vărsată de statul membru unde se află sediul social al ECRIN-ERIC (articolul 19). |
| --- | --- |

(c)

o contribuție financiară anuală de 150 000 EUR/an către ECRIN-ERIC vărsată de statul membru unde se află sediul social al ECRIN-ERIC (articolul 19).

| 4. | Membrii ECRIN-ERIC contribuie la bugetul anual prin contribuția locală și prin contribuția principală definite la punctul 3 literele (a) și (b) din anexa III la prezentul statut. |
| --- | --- |

4.

Membrii ECRIN-ERIC contribuie la bugetul anual prin contribuția locală și prin contribuția principală definite la punctul 3 literele (a) și (b) din anexa III la prezentul statut.

| 5. | Observatorii ECRIN-ERIC contribuie la bugetul anual prin contribuția locală definită la punctul 3 litera (a) din anexa III la prezentul statut. |
| --- | --- |

5.

Observatorii ECRIN-ERIC contribuie la bugetul anual prin contribuția locală definită la punctul 3 litera (a) din anexa III la prezentul statut.

| 6. | Partenerii științifici din țări care nu sunt nici membre, nici observatori ai ECRIN-ERIC contribuie la ECRIN-ERIC, conform acordului de parteneriat specific încheiat, care reglementează în special salariul corespondentului european și cheltuielile de funcționare conexe. |
| --- | --- |

6.

Partenerii științifici din țări care nu sunt nici membre, nici observatori ai ECRIN-ERIC contribuie la ECRIN-ERIC, conform acordului de parteneriat specific încheiat, care reglementează în special salariul corespondentului european și cheltuielile de funcționare conexe.

| 7. | Un corespondent european poate fi detașat pe lângă ECRIN-ERIC și plasat sub autoritatea sa de gestionare, păstrând în același timp o legătură funcțională cu platforma națională. Selectarea unui astfel de corespondent se bazează pe orientările stabilite în regulamentul intern de procedură și necesită atât acordul ECRIN-ERIC, cât și al membrului, al observatorului sau al partenerului. În cazul în care nu poate fi identificat un candidat potrivit, membrul, observatorul sau partenerul în cauză varsă către ECRIN-ERIC contribuția financiară care îi permite să efectueze o recrutare în mod direct. |
| --- | --- |

7.

Un corespondent european poate fi detașat pe lângă ECRIN-ERIC și plasat sub autoritatea sa de gestionare, păstrând în același timp o legătură funcțională cu platforma națională. Selectarea unui astfel de corespondent se bazează pe orientările stabilite în regulamentul intern de procedură și necesită atât acordul ECRIN-ERIC, cât și al membrului, al observatorului sau al partenerului. În cazul în care nu poate fi identificat un candidat potrivit, membrul, observatorul sau partenerul în cauză varsă către ECRIN-ERIC contribuția financiară care îi permite să efectueze o recrutare în mod direct.

| 8. | În urma apelurilor lansate de ECRIN-ERIC, pe baza planurilor financiare convenite, contribuțiile anuale trebuie să fie primite de ECRIN-ERIC în cursul exercițiului financiar în cauză. Se percep dobânzi bazate pe ratele dobânzilor Băncii Centrale Europene, astfel cum sunt publicate în Jurnalul Oficial, în conformitate cu regulamentul intern de procedură, în caz de întârziere a plății unei contribuții. |
| --- | --- |

8.

În urma apelurilor lansate de ECRIN-ERIC, pe baza planurilor financiare convenite, contribuțiile anuale trebuie să fie primite de ECRIN-ERIC în cursul exercițiului financiar în cauză. Se percep dobânzi bazate pe ratele dobânzilor Băncii Centrale Europene, astfel cum sunt publicate în Jurnalul Oficial, în conformitate cu regulamentul intern de procedură, în caz de întârziere a plății unei contribuții.

| 9. | În caz de aderare a unor noi membri, bugetul va fi adaptat prin respectarea principiului potrivit căruia integrarea unui nou membru determină o creștere a bugetului total al echipei de bază, care reprezintă echivalentul a 50 % din contribuția de bază estimată din partea noului membru. Restul de 50 % este utilizat pentru a reduce contribuția membrilor, proporțional cu contribuția lor de bază. |
| --- | --- |

9.

În caz de aderare a unor noi membri, bugetul va fi adaptat prin respectarea principiului potrivit căruia integrarea unui nou membru determină o creștere a bugetului total al echipei de bază, care reprezintă echivalentul a 50 % din contribuția de bază estimată din partea noului membru. Restul de 50 % este utilizat pentru a reduce contribuția membrilor, proporțional cu contribuția lor de bază.

| 10. | Contribuția estimată a membrilor pentru 2014 (contribuția anuală totală preconizată 1 700 000 EUR): | Germania: 338 636 EUR; |
| --- | --- | --- |

10.

Contribuția estimată a membrilor pentru 2014 (contribuția anuală totală preconizată 1 700 000 EUR):

Germania: 338 636 EUR;

| | Spania: 338 636 EUR; |
| --- | --- |

Spania: 338 636 EUR;

| | Franța: 488 636 EUR; |
| --- | --- |

Franța: 488 636 EUR;

| | Italia: 338 636 EUR; |
| --- | --- |

Italia: 338 636 EUR;

| | Portugalia: 195 454 EUR. |
| --- | --- |

Portugalia: 195 454 EUR.

---

III Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 324/21

---

DECIZIA NR. 261/12/COL A AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

din 4 iulie 2012

privind măsurile referitoare la impozitele și taxele municipale, vânzarea de bunuri imobile și vânzarea de energie electrică întreprinderii Verne (Islanda)

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE (DENUMITĂ ÎN CONTINUARE „AUTORITATEA”),

AVÂND ÎN VEDERE Acordul privind Spațiul Economic European (denumit în continuare „Acordul privind SEE”), în special articolul 61 alineatul (3) litera (c),

AVÂND ÎN VEDERE Acordul între statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție (denumit în continuare „Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea”), în special articolul 24,

AVÂND ÎN VEDERE Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea (denumit în continuare „Protocolul 3”), în special articolul 1 alineatul (2) din partea I și articolul 4 alineatul (4), articolul 6, articolul 7 alineatul (5) și articolul 8 din partea a II-a,

DUPĂ CE părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu aceste dispoziții (1),

întrucât:

I.   FAPTE

1.   PROCEDURA

| (1) | La 1 septembrie 2010, în urma unor discuții de notificare prealabilă, autoritățile islandeze au notificat Autorității un ajutor de stat pentru construirea unui centru de date în municipalitatea Reykjanesbær (denumită în continuare „municipalitatea” sau „Reykjanesbær”), în temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3, printr-o scrisoare primită și înregistrată de Autoritate în aceeași zi (documentul nr. 568140). Notificarea viza derogări de la taxe și impozite prevăzute pentru construirea unui centru de date (denumit în continuare „centrul de date”) de către întreprinderea Verne Holdings ehf. (denumită în continuare „Verne”), în conformitate cu Legea nr. 57/2010 și cu un acord parafat la data de 23 octombrie 2009 (denumit în continuare „acordul de investiții”). |
| --- | --- |

(1)

La 1 septembrie 2010, în urma unor discuții de notificare prealabilă, autoritățile islandeze au notificat Autorității un ajutor de stat pentru construirea unui centru de date în municipalitatea Reykjanesbær (denumită în continuare „municipalitatea” sau „Reykjanesbær”), în temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3, printr-o scrisoare primită și înregistrată de Autoritate în aceeași zi (documentul nr. 568140). Notificarea viza derogări de la taxe și impozite prevăzute pentru construirea unui centru de date (denumit în continuare „centrul de date”) de către întreprinderea Verne Holdings ehf. (denumită în continuare „Verne”), în conformitate cu Legea nr. 57/2010 și cu un acord parafat la data de 23 octombrie 2009 (denumit în continuare „acordul de investiții”).

| (2) | După mai multe schimburi de corespondență (2), prin scrisoarea din 3 noiembrie 2010 (documentul nr. 573997), Autoritatea a informat autoritățile islandeze că a decis să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 cu privire la ajutorul acordat centrului de date al întreprinderii Verne. |
| --- | --- |

(2)

După mai multe schimburi de corespondență (2), prin scrisoarea din 3 noiembrie 2010 (documentul nr. 573997), Autoritatea a informat autoritățile islandeze că a decis să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 cu privire la ajutorul acordat centrului de date al întreprinderii Verne.

| (3) | Decizia nr. 418/10/COL a Autorității de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în suplimentul SEE la acesta („decizia de inițiere”) (3). Autoritatea a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la decizie. Nu au fost primite observații din partea părților interesate. |
| --- | --- |

(3)

Decizia nr. 418/10/COL a Autorității de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în suplimentul SEE la acesta („decizia de inițiere”) (3). Autoritatea a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la decizie. Nu au fost primite observații din partea părților interesate.

| (4) | Prin scrisorile din 23 noiembrie 2010, 4 ianuarie, 18 ianuarie și 2 februarie 2011 (documentele nr. 578499, 582634, 583705 și 585546), Autoritatea a aprobat cererile formulate de autoritățile islandeze de prelungire a termenului pentru prezentarea de observații cu privire la decizie. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisorile din 23 noiembrie 2010, 4 ianuarie, 18 ianuarie și 2 februarie 2011 (documentele nr. 578499, 582634, 583705 și 585546), Autoritatea a aprobat cererile formulate de autoritățile islandeze de prelungire a termenului pentru prezentarea de observații cu privire la decizie.

| (5) | Autoritățile islandeze și-au prezentat observațiile în scrisoarea din 28 februarie 2011 (documentul nr. 589033). Autoritatea a primit informații suplimentare din partea autorităților islandeze la 12 aprilie 2011 (documentul nr. 594276). |
| --- | --- |

(5)

Autoritățile islandeze și-au prezentat observațiile în scrisoarea din 28 februarie 2011 (documentul nr. 589033). Autoritatea a primit informații suplimentare din partea autorităților islandeze la 12 aprilie 2011 (documentul nr. 594276).

| (6) | Cazul a fost discutat în timpul unei reuniuni între Autoritate și autoritățile islandeze, organizată la 27 mai 2011 la Bruxelles, fiind urmărit de către Autoritate prin intermediul unei scrisori electronice din 1 iunie 2011 (documentul nr. 599862). Ulterior, autoritățile islandeze au prezentat informații prin intermediul a două scrisori, la 21 iunie (documentul nr. 601641) și, respectiv, la 27 iunie 2011 (documentul nr. 602133). |
| --- | --- |

(6)

Cazul a fost discutat în timpul unei reuniuni între Autoritate și autoritățile islandeze, organizată la 27 mai 2011 la Bruxelles, fiind urmărit de către Autoritate prin intermediul unei scrisori electronice din 1 iunie 2011 (documentul nr. 599862). Ulterior, autoritățile islandeze au prezentat informații prin intermediul a două scrisori, la 21 iunie (documentul nr. 601641) și, respectiv, la 27 iunie 2011 (documentul nr. 602133).

| (7) | Mai mult, întreprinderea națională de energie electrică (Landsvirkjun) a prezentat informații suplimentare separate în scrisoarea din 20 iunie 2011, primită de Autoritate la 23 iunie 2011 (documentul nr. 601937), precum și în scrisoarea primită de Autoritate la 16 ianuarie 2012 (documentul nr. 621366). |
| --- | --- |

(7)

Mai mult, întreprinderea națională de energie electrică (Landsvirkjun) a prezentat informații suplimentare separate în scrisoarea din 20 iunie 2011, primită de Autoritate la 23 iunie 2011 (documentul nr. 601937), precum și în scrisoarea primită de Autoritate la 16 ianuarie 2012 (documentul nr. 621366).

| (8) | Prin scrisoarea din 28 septembrie 2011 (documentul nr. 609826), autoritățile islandeze și-au retras notificarea privind măsurile de ajutor pentru construirea centrului de date. În consecință, Autoritatea a trimis o scrisoare la 4 octombrie 2011 (documentul nr. 609991) prin care a confirmat retragerea notificării și a informat autoritățile islandeze că va închide investigația oficială pentru măsurile în cauză, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din partea a II-a a Protocolului 3, precizând însă că va continua investigarea cu privire la măsurile prevăzute într-o serie de acorduri încheiate cu întreprinderea Verne în legătură cu centrul de date vizat și aflate încă în vigoare. |
| --- | --- |

(8)

Prin scrisoarea din 28 septembrie 2011 (documentul nr. 609826), autoritățile islandeze și-au retras notificarea privind măsurile de ajutor pentru construirea centrului de date. În consecință, Autoritatea a trimis o scrisoare la 4 octombrie 2011 (documentul nr. 609991) prin care a confirmat retragerea notificării și a informat autoritățile islandeze că va închide investigația oficială pentru măsurile în cauză, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din partea a II-a a Protocolului 3, precizând însă că va continua investigarea cu privire la măsurile prevăzute într-o serie de acorduri încheiate cu întreprinderea Verne în legătură cu centrul de date vizat și aflate încă în vigoare.

| (9) | Autoritățile islandeze au prezentat informații prin scrisoarea din 25 octombrie 2011 (documentul nr. 613209) ca răspuns la scrisoarea Autorității din 4 octombrie 2011, menționată mai sus. Autoritățile islandeze au prezentat ulterior informații suplimentare printr-o scrisoare electronică din 30 aprilie 2012 (documentul nr. 633398). |
| --- | --- |

(9)

Autoritățile islandeze au prezentat informații prin scrisoarea din 25 octombrie 2011 (documentul nr. 613209) ca răspuns la scrisoarea Autorității din 4 octombrie 2011, menționată mai sus. Autoritățile islandeze au prezentat ulterior informații suplimentare printr-o scrisoare electronică din 30 aprilie 2012 (documentul nr. 633398).

| (10) | În cele din urmă, autoritățile islandeze au furnizat clarificări suplimentare privind cazul vizat prin scrisorile electronice din 14 și, respectiv, 24 mai 2012 (documentele nr. 634340 și 635757), ca urmare a unei scurte discuții referitoare la caz în cursul unei reuniuni a Autorității cu autoritățile islandeze, care a avut loc la Bruxelles la 2 mai 2012 și au prezentat documente suplimentare prin scrisoarea electronică din 1 iunie 2012 (documentul nr. 636529). |
| --- | --- |

(10)

În cele din urmă, autoritățile islandeze au furnizat clarificări suplimentare privind cazul vizat prin scrisorile electronice din 14 și, respectiv, 24 mai 2012 (documentele nr. 634340 și 635757), ca urmare a unei scurte discuții referitoare la caz în cursul unei reuniuni a Autorității cu autoritățile islandeze, care a avut loc la Bruxelles la 2 mai 2012 și au prezentat documente suplimentare prin scrisoarea electronică din 1 iunie 2012 (documentul nr. 636529).

2.   CONTEXT

2.1   Beneficiarul

| (11) | Verne Holdings ehf. este o întreprindere privată înregistrată în Islanda în iunie 2007. Verne Holdings ehf. are trei filiale deținute integral: Verne Global, Inc., înregistrată în Statele Unite ale Americii, Verne Global Ltd., înregistrată în Regatul Unit și Verne Real Estate ehf., înregistrată în Islanda în martie 2008 (4). |
| --- | --- |

(11)

Verne Holdings ehf. este o întreprindere privată înregistrată în Islanda în iunie 2007. Verne Holdings ehf. are trei filiale deținute integral: Verne Global, Inc., înregistrată în Statele Unite ale Americii, Verne Global Ltd., înregistrată în Regatul Unit și Verne Real Estate ehf., înregistrată în Islanda în martie 2008 (4).

| (12) | Potrivit informațiilor furnizate de autoritățile islandeze, Verne Holdings ehf. este deținută de un număr de acționari minoritari, cei mai importanți dintre aceștia fiind Novator, un investitor global, și Teha Investments S.a.r.l. Mai mult, potrivit informațiilor furnizate de autoritățile islandeze, conducerea deține o participație substanțială în Verne Holdings ehf. |
| --- | --- |

(12)

Potrivit informațiilor furnizate de autoritățile islandeze, Verne Holdings ehf. este deținută de un număr de acționari minoritari, cei mai importanți dintre aceștia fiind Novator, un investitor global, și Teha Investments S.a.r.l. Mai mult, potrivit informațiilor furnizate de autoritățile islandeze, conducerea deține o participație substanțială în Verne Holdings ehf.

2.2   Acorduri încheiate

| (13) | Conform notificării ulterioare de retragere, autoritățile islandeze au intenționat să ofere întreprinderii Verne un ajutor, în temeiul Orientărilor Autorității privind ajutorul pentru dezvoltare regională („Orientările privind ajutoarele de stat regionale”), pentru crearea unui centru de date într-o regiune eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, în vederea promovării dezvoltării regionale sub forma unui număr de derogări de la taxele guvernamentale și municipale în conformitate cu acordul de investiții. |
| --- | --- |

(13)

Conform notificării ulterioare de retragere, autoritățile islandeze au intenționat să ofere întreprinderii Verne un ajutor, în temeiul Orientărilor Autorității privind ajutorul pentru dezvoltare regională („Orientările privind ajutoarele de stat regionale”), pentru crearea unui centru de date într-o regiune eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, în vederea promovării dezvoltării regionale sub forma unui număr de derogări de la taxele guvernamentale și municipale în conformitate cu acordul de investiții.

| (14) | Discuțiile dintre autoritățile islandeze și întreprinderea Verne, inițiate la sfârșitul anului 2008 (5) (după instalarea crizei financiare în Islanda în octombrie 2008), s-au finalizat cu un acord prin care întreprinderii Verne i se ofereau mai multe derogări fiscale, și anume acordul de investiții. Potrivit autorităților islandeze, în aprilie 2009 s-a ajuns la o versiune finală a unui memorandum de înțelegere pentru acordul de investiții, însă memorandumul nu a fost semnat. Acordul de investiții a fost încheiat mai târziu, la 23 octombrie 2009, atunci când a fost parafat de către directorul general al Verne și de către un funcționar din cadrul Ministerului Industriei (6). Intrarea în vigoare a acordului de investiții a fost condiționată de autorizarea de către Parlament, aprobarea de către consiliile de administrație ale Verne și aprobarea de către Autoritate. La 12 decembrie 2009 a fost prezentat Parlamentului islandez un proiect de lege de autorizare a autorităților islandeze privind încheierea acordului de investiții cu întreprinderea Verne. La 7 iunie 2010, Parlamentul islandez a adoptat Legea nr. 57/2010 („Legea Verne”) prin care autoriza Ministerul Industriilor să încheie un acord de investiții în numele autorităților islandeze cu Verne cu scopul, printre altele, de acordare a mai multor scutiri de taxe și impozite în legătură cu construirea centrului de date (7). |
| --- | --- |

(14)

Discuțiile dintre autoritățile islandeze și întreprinderea Verne, inițiate la sfârșitul anului 2008 (5) (după instalarea crizei financiare în Islanda în octombrie 2008), s-au finalizat cu un acord prin care întreprinderii Verne i se ofereau mai multe derogări fiscale, și anume acordul de investiții. Potrivit autorităților islandeze, în aprilie 2009 s-a ajuns la o versiune finală a unui memorandum de înțelegere pentru acordul de investiții, însă memorandumul nu a fost semnat. Acordul de investiții a fost încheiat mai târziu, la 23 octombrie 2009, atunci când a fost parafat de către directorul general al Verne și de către un funcționar din cadrul Ministerului Industriei (6). Intrarea în vigoare a acordului de investiții a fost condiționată de autorizarea de către Parlament, aprobarea de către consiliile de administrație ale Verne și aprobarea de către Autoritate. La 12 decembrie 2009 a fost prezentat Parlamentului islandez un proiect de lege de autorizare a autorităților islandeze privind încheierea acordului de investiții cu întreprinderea Verne. La 7 iunie 2010, Parlamentul islandez a adoptat Legea nr. 57/2010 („Legea Verne”) prin care autoriza Ministerul Industriilor să încheie un acord de investiții în numele autorităților islandeze cu Verne cu scopul, printre altele, de acordare a mai multor scutiri de taxe și impozite în legătură cu construirea centrului de date (7).

| (15) | La 28 septembrie 2011, autoritățile islandeze au informat Autoritatea cu privire la faptul că acordul de investiții a fost abrogat. |
| --- | --- |

(15)

La 28 septembrie 2011, autoritățile islandeze au informat Autoritatea cu privire la faptul că acordul de investiții a fost abrogat.

| (16) | Cu toate acestea, astfel cum s-a explicat într-o scrisoare din partea autorităților islandeze din 25 octombrie 2011 (8), „singurul beneficiu care a intrat deja în vigoare este reprezentat de renunțarea la taxele municipale de către municipalitatea Reykjanesbær, conform termenilor acordului privind licențele și taxele” (9). Acordul a fost semnat la data de 4 noiembrie 2009. Cu toate acestea, măsurile au produs efecte la începutul anului 2009, astfel cum arată autoritățile islandeze (10). Prin urmare, scutirile de taxe și impozite municipale conținute în acord fac obiectul evaluării ajutorului de stat în cazul de față, și anume:






  — | taxa municipală pe bunuri imobile și |
| --- | --- | --- |

(16)

Cu toate acestea, astfel cum s-a explicat într-o scrisoare din partea autorităților islandeze din 25 octombrie 2011 (8), „singurul beneficiu care a intrat deja în vigoare este reprezentat de renunțarea la taxele municipale de către municipalitatea Reykjanesbær, conform termenilor acordului privind licențele și taxele” (9). Acordul a fost semnat la data de 4 noiembrie 2009. Cu toate acestea, măsurile au produs efecte la începutul anului 2009, astfel cum arată autoritățile islandeze (10). Prin urmare, scutirile de taxe și impozite municipale conținute în acord fac obiectul evaluării ajutorului de stat în cazul de față, și anume:

—

taxa municipală pe bunuri imobile și

| — | taxa municipală de drum. |
| --- | --- |

—

taxa municipală de drum.

| (17) | În plus, măsurile prevăzute în următoarele acorduri, pe care Verne le-a încheiat în 2008 și în 2009, au intrat în vigoare și nu au fost abrogate; prin urmare, ele fac obiectul evaluării ajutorului de stat în prezenta decizie:






  — | „acordul privind achiziționarea de bunuri imobile” (cu Trezoreria) |
| --- | --- | --- |

(17)

În plus, măsurile prevăzute în următoarele acorduri, pe care Verne le-a încheiat în 2008 și în 2009, au intrat în vigoare și nu au fost abrogate; prin urmare, ele fac obiectul evaluării ajutorului de stat în prezenta decizie:

—

„acordul privind achiziționarea de bunuri imobile” (cu Trezoreria)

| — | „acordul de închiriere de teren” și „acordul suplimentar de închiriere” (cu Trezoreria) |
| --- | --- |

—

„acordul de închiriere de teren” și „acordul suplimentar de închiriere” (cu Trezoreria)

| — | „contractul privind energia” (cu Landsvirkjun). |
| --- | --- |

—

„contractul privind energia” (cu Landsvirkjun).

| (18) | Acordurile și măsurile evaluate sunt descrise în detaliu în secțiunea 3 de mai jos. |
| --- | --- |

(18)

Acordurile și măsurile evaluate sunt descrise în detaliu în secțiunea 3 de mai jos.

| (19) | De asemenea, Verne a încheiat, la 26 februarie 2008, un acord cu Farice privind lărgimea de bandă. Autoritățile islandeze au explicat faptul că acordul respectiv a fost anulat. |
| --- | --- |

(19)

De asemenea, Verne a încheiat, la 26 februarie 2008, un acord cu Farice privind lărgimea de bandă. Autoritățile islandeze au explicat faptul că acordul respectiv a fost anulat.

2.3   Descriere succintă a proiectului, a amplasamentului și a fostei zone militare

| (20) | Inițial, întreprinderea Verne a intenționat să construiască, în trei etape, pe o perioadă de șapte ani, un campus pentru un centru de date en gros cu putere specifică mare și grad ridicat de fiabilitate în Reykjanesbær, situat în partea de sud-vest a Islandei: centrul de date (11). |
| --- | --- |

(20)

Inițial, întreprinderea Verne a intenționat să construiască, în trei etape, pe o perioadă de șapte ani, un campus pentru un centru de date en gros cu putere specifică mare și grad ridicat de fiabilitate în Reykjanesbær, situat în partea de sud-vest a Islandei: centrul de date (11).

| (21) | Costul investiției totale pentru întregul proiect, astfel cum a fost planificat inițial de întreprinderea Verne, a fost estimat în 2010 la 726 milioane USD (12). |
| --- | --- |

(21)

Costul investiției totale pentru întregul proiect, astfel cum a fost planificat inițial de întreprinderea Verne, a fost estimat în 2010 la 726 milioane USD (12).

| (22) | Planurile au fost ulterior anulate ca urmare a modificărilor survenite în situația economică a Islandei, iar acordul de investiții din 23 octombrie 2009 a fost anulat la 23 septembrie 2011. Verne s-a angajat, potrivit informațiilor furnizate de autoritățile islandeze la 25 octombrie 2011, într-un „plan modificat de investiții împreună cu autoritățile islandeze sub auspiciile Schemei generale de ajutor pentru investiții” (13). Planul modificat de investiții preconizează investiții care ar putea depăși 675 de milioane USD în afara investiției pregătitoare inițiale, potrivit informațiilor furnizate de autoritățile islandeze. Potrivit mass-media, prima etapă a devenit deja operațională și a fost deschisă oficial în februarie 2012 (14), fiind anunțați primii clienți. |
| --- | --- |

(22)

Planurile au fost ulterior anulate ca urmare a modificărilor survenite în situația economică a Islandei, iar acordul de investiții din 23 octombrie 2009 a fost anulat la 23 septembrie 2011. Verne s-a angajat, potrivit informațiilor furnizate de autoritățile islandeze la 25 octombrie 2011, într-un „plan modificat de investiții împreună cu autoritățile islandeze sub auspiciile Schemei generale de ajutor pentru investiții” (13). Planul modificat de investiții preconizează investiții care ar putea depăși 675 de milioane USD în afara investiției pregătitoare inițiale, potrivit informațiilor furnizate de autoritățile islandeze. Potrivit mass-media, prima etapă a devenit deja operațională și a fost deschisă oficial în februarie 2012 (14), fiind anunțați primii clienți.

| (23) | Ca parte a planului inițial de investiții, Verne a achiziționat la 26 februarie 2008 cinci clădiri în amplasamentul în cauză, la Valhallarbraut în Reykjanesbær, totalizând 31 000 m2, din care două depozite mari, de11 064 și 16 606 m2, sunt descrise mai detaliat în secțiunea 3.2 de mai jos (15). Inițial, Verne intenționa să demoleze (16) cele trei clădiri mai mici. |
| --- | --- |

(23)

Ca parte a planului inițial de investiții, Verne a achiziționat la 26 februarie 2008 cinci clădiri în amplasamentul în cauză, la Valhallarbraut în Reykjanesbær, totalizând 31 000 m2, din care două depozite mari, de11 064 și 16 606 m2, sunt descrise mai detaliat în secțiunea 3.2 de mai jos (15). Inițial, Verne intenționa să demoleze (16) cele trei clădiri mai mici.

| (24) | Verne a semnat un acord separat de închiriere de teren cu Trezoreria Islandei la 9 mai 2008 pentru 9,6 hectare de teren (17), pentru o perioadă de 99 de ani. |
| --- | --- |

(24)

Verne a semnat un acord separat de închiriere de teren cu Trezoreria Islandei la 9 mai 2008 pentru 9,6 hectare de teren (17), pentru o perioadă de 99 de ani.

| (25) | Amplasamentul este situat la adresa Valhallarbraut 868, Reykjanesbær, în apropierea aeroportului internațional de la Keflavík (18). Acesta face parte dintr-o fostă bază militară a SUA. În 1951, statul islandez a încheiat un acord de apărare cu Guvernul SUA, furnizând marinei americane, printre altele, terenul pentru baza militară, inclusiv o zonă pentru aeroportul internațional. În 2006, marina americană a părăsit Islanda și a predat zona împreună cu construcțiile aferente statului islandez. Prin Legea nr. 176/2006 adoptată de către Parlamentul islandez în decembrie 2006, zona a fost reglementată și a fost delimitată zona aeroportuară (zona A) (19); a fost delimitată o zonă de securitate, destinată scopurilor de apărare (zona B); și, în sfârșit, a fost delimitată o zonă destinată utilizării în scop civil (zona C). Zona C are în total 59,7 km2. |
| --- | --- |

(25)

Amplasamentul este situat la adresa Valhallarbraut 868, Reykjanesbær, în apropierea aeroportului internațional de la Keflavík (18). Acesta face parte dintr-o fostă bază militară a SUA. În 1951, statul islandez a încheiat un acord de apărare cu Guvernul SUA, furnizând marinei americane, printre altele, terenul pentru baza militară, inclusiv o zonă pentru aeroportul internațional. În 2006, marina americană a părăsit Islanda și a predat zona împreună cu construcțiile aferente statului islandez. Prin Legea nr. 176/2006 adoptată de către Parlamentul islandez în decembrie 2006, zona a fost reglementată și a fost delimitată zona aeroportuară (zona A) (19); a fost delimitată o zonă de securitate, destinată scopurilor de apărare (zona B); și, în sfârșit, a fost delimitată o zonă destinată utilizării în scop civil (zona C). Zona C are în total 59,7 km2.

| (26) | La 24 octombrie 2006 a fost înființat un organism specific, Keflavík Airport Development Corporation, KADECO (Þróunarfélag Keflavíkur ehf.), deținut în totalitate de către statul islandez, pentru a administra, în numele statului, bunurile imobile din zona C și pentru a conferi zonei, cât mai curând posibil, o utilizare civilă profitabilă (20). KADECO este organizată ca societate cu răspundere limitată, fiind însă considerată o entitate publică în sensul anumitor texte legislative, printre altele, Legea privind achizițiile publice, astfel cum s-a prevăzut într-un acord de prestări servicii încheiat între KADECO și Trezorerie la 8 decembrie 2006 („acordul de prestări servicii”) (21). Singura funcție a KADECO este de a dezvolta, administra și vinde/închiria bunuri imobile din zona delimitată (zona C). |
| --- | --- |

(26)

La 24 octombrie 2006 a fost înființat un organism specific, Keflavík Airport Development Corporation, KADECO (Þróunarfélag Keflavíkur ehf.), deținut în totalitate de către statul islandez, pentru a administra, în numele statului, bunurile imobile din zona C și pentru a conferi zonei, cât mai curând posibil, o utilizare civilă profitabilă (20). KADECO este organizată ca societate cu răspundere limitată, fiind însă considerată o entitate publică în sensul anumitor texte legislative, printre altele, Legea privind achizițiile publice, astfel cum s-a prevăzut într-un acord de prestări servicii încheiat între KADECO și Trezorerie la 8 decembrie 2006 („acordul de prestări servicii”) (21). Singura funcție a KADECO este de a dezvolta, administra și vinde/închiria bunuri imobile din zona delimitată (zona C).

| (27) | În conformitate cu articolul 5 din Legea nr. 176/2006, toate terenurile din zonele A și C fac obiectul normelor de drept comun în ceea ce privește taxele și impozitele din momentul în care acestea dobândesc o utilizare civilă în baza unui contract de vânzare sau de închiriere. |
| --- | --- |

(27)

În conformitate cu articolul 5 din Legea nr. 176/2006, toate terenurile din zonele A și C fac obiectul normelor de drept comun în ceea ce privește taxele și impozitele din momentul în care acestea dobândesc o utilizare civilă în baza unui contract de vânzare sau de închiriere.

Image

3.   MĂSURILE EVALUATE

3.1   Introducere

| (28) | Măsurile notificate inițial de către autoritățile islandeze, considerate de acestea ca implicând ajutor de stat, au fost:






  1) | rata impozitului pe profit |
| --- | --- | --- |

(28)

Măsurile notificate inițial de către autoritățile islandeze, considerate de acestea ca implicând ajutor de stat, au fost:

1)

rata impozitului pe profit

| 2) | reguli privind deprecierea |
| --- | --- |

2)

reguli privind deprecierea

| 3) | taxele industriale și de piață |
| --- | --- |

3)

taxele industriale și de piață

| 4) | taxa de timbru |
| --- | --- |

4)

taxa de timbru

| 5) | taxa de ocupare a terenului |
| --- | --- |

5)

taxa de ocupare a terenului

| 6) | taxele de import |
| --- | --- |

6)

taxele de import

| 7) | reportarea exceptării de la plata TVA pe importuri și energie electrică |
| --- | --- |

7)

reportarea exceptării de la plata TVA pe importuri și energie electrică

| 8) | taxa de control al siguranței pentru producerea de energie electrică |
| --- | --- |

8)

taxa de control al siguranței pentru producerea de energie electrică

| 9) | garanție privind taxa pe valoarea netă |
| --- | --- |

9)

garanție privind taxa pe valoarea netă

| 10) | taxa municipală pe bunuri imobile. |
| --- | --- |

10)

taxa municipală pe bunuri imobile.

Măsurile au fost prevăzute în acordul de investiții și în Legea Verne. În plus, derogarea de la taxa municipală unică a fost menționată în acordul de investiții și în Legea Verne:

| 11) | taxa municipală de drum. |
| --- | --- |

11)

taxa municipală de drum.

| (29) | Atât taxa municipală pe bunuri imobile, cât și taxa municipală de drum au fost negociate între municipalitate și Verne și convenite la 4 noiembrie 2009 în:






  — | acordul privind licențele și taxele. |
| --- | --- | --- |

(29)

Atât taxa municipală pe bunuri imobile, cât și taxa municipală de drum au fost negociate între municipalitate și Verne și convenite la 4 noiembrie 2009 în:

—

acordul privind licențele și taxele.

| (30) | Mai mult, autoritățile islandeze au notificat, din motive de securitate juridică, următoarele acorduri, pe care acestea nu le-au considerat ca implicând ajutor de stat:






  — | acordul de achiziționare de bunuri imobile |
| --- | --- | --- |

(30)

Mai mult, autoritățile islandeze au notificat, din motive de securitate juridică, următoarele acorduri, pe care acestea nu le-au considerat ca implicând ajutor de stat:

—

acordul de achiziționare de bunuri imobile

| — | acordul de închiriere de teren |
| --- | --- |

—

acordul de închiriere de teren

| — | contractul privind energia. |
| --- | --- |

—

contractul privind energia.

| (31) | Decizia nr. 418/10/COL de inițiere a procedurii oficiale de investigare viza un acord adițional, care a fost ulterior anulat:






  — | acordul privind lărgimea de bandă încheiat cu Farice la 26 februarie 2008. |
| --- | --- | --- |

(31)

Decizia nr. 418/10/COL de inițiere a procedurii oficiale de investigare viza un acord adițional, care a fost ulterior anulat:

—

acordul privind lărgimea de bandă încheiat cu Farice la 26 februarie 2008.

3.2   Acordul de achiziționare de bunuri imobile

| (32) | Acordul de achiziționare de bunuri imobile, prin care întreprinderea Verne cumpăra cinci clădiri de la Trezoreria Islandei, a fost încheiat la data de 26 februarie 2008. Prețul de achiziție a fost de 14,5 milioane USD, divizat într-un depozit de 25 000 USD, plătit la 26 februarie 2008, și plata soldului, care urma a fi efectuată la 26 martie 2008. |
| --- | --- |

(32)

Acordul de achiziționare de bunuri imobile, prin care întreprinderea Verne cumpăra cinci clădiri de la Trezoreria Islandei, a fost încheiat la data de 26 februarie 2008. Prețul de achiziție a fost de 14,5 milioane USD, divizat într-un depozit de 25 000 USD, plătit la 26 februarie 2008, și plata soldului, care urma a fi efectuată la 26 martie 2008.

| (33) | Cele cinci clădiri achiziționate de Verne și situate în Valhallarbraut, construite în perioada 1951-1958, sunt:








  1) | Clădirea nr. 868 | depozit NATO/clădire alimentare | 11 064 m2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2) | Clădirea nr. 869 | depozit „Navy Exchange” | 16 606 m2 |
| 3) | Clădirea nr. 872 | depozit/depozitare la rece | 1 009 m2 |
| 4) | Clădirea nr. 866 | depozit | 782 m2 |
| 5) | Clădirea nr. 864 | centrală electrică | 1 547 m2 |

(33)

Cele cinci clădiri achiziționate de Verne și situate în Valhallarbraut, construite în perioada 1951-1958, sunt:

1)

Clădirea nr. 868

depozit NATO/clădire alimentare

11 064 m2

2)

Clădirea nr. 869

depozit „Navy Exchange”

16 606 m2

3)

Clădirea nr. 872

depozit/depozitare la rece

1 009 m2

4)

Clădirea nr. 866

depozit

782 m2

5)

Clădirea nr. 864

centrală electrică

1 547 m2

Image

| (34) | Transferul de titlu a fost realizat la data de 9 mai 2008. Potrivit informațiilor furnizate de autoritățile islandeze, în perioada 2008-2009 Verne a renovat cele două depozite mari (clădirile nr. 868 și 869) ca parte a campusului format din mai multe clădiri planificat inițial (a se vedea imaginea 2) (22). |
| --- | --- |

(34)

Transferul de titlu a fost realizat la data de 9 mai 2008. Potrivit informațiilor furnizate de autoritățile islandeze, în perioada 2008-2009 Verne a renovat cele două depozite mari (clădirile nr. 868 și 869) ca parte a campusului format din mai multe clădiri planificat inițial (a se vedea imaginea 2) (22).

| (35) | Atașamentul D la acordul de achiziționare de bunuri imobile este un raport de mediu, din 29 noiembrie 2007, comandat de întreprinderea Verne (23). Raportul descrie două construcții localizate pe teren pe lângă cele cinci clădiri achiziționate de Verne la 26 februarie 2008: o mică stație de transformare (clădirea nr. 867) și un cort de depozitare/depozit de alimentare (clădirea nr. 889) (24), construite în 1979 și, respectiv, 1985. Construcțiile respective nu sunt menționate în acordul de achiziționare de bunuri imobile și par să fi fost demolate/eliminate. |
| --- | --- |

(35)

Atașamentul D la acordul de achiziționare de bunuri imobile este un raport de mediu, din 29 noiembrie 2007, comandat de întreprinderea Verne (23). Raportul descrie două construcții localizate pe teren pe lângă cele cinci clădiri achiziționate de Verne la 26 februarie 2008: o mică stație de transformare (clădirea nr. 867) și un cort de depozitare/depozit de alimentare (clădirea nr. 889) (24), construite în 1979 și, respectiv, 1985. Construcțiile respective nu sunt menționate în acordul de achiziționare de bunuri imobile și par să fi fost demolate/eliminate.

Image

3.3   Acordul de închiriere de teren și acordul suplimentar de închiriere

| (36) | Un acord separat de închiriere de teren între Verne și Trezoreria Islandei a fost încheiat la data de 9 mai 2008. În temeiul acordului respectiv, Verne a închiriat 9,6 hectare de teren împreună cu toate instalațiile, utilajele și îmbunătățirile localizate pe acesta. Terenul, înregistrat la Valhallarbraut 868, Reykjanesbær sub numărul 214247 în Registrul funciar islandez, este situat în limitele fostei baze aeriene Keflavík, în apropiere de aeroportul internațional de la Keflavík, astfel cum este descris mai sus (a se vedea imaginea 4). Toate cele cinci clădiri achiziționate de Verne sunt localizate în acest amplasament. Amplasamentul nu era exploatat în întregime la momentul închirierii (a se vedea imaginile 2 și 3). |
| --- | --- |

(36)

Un acord separat de închiriere de teren între Verne și Trezoreria Islandei a fost încheiat la data de 9 mai 2008. În temeiul acordului respectiv, Verne a închiriat 9,6 hectare de teren împreună cu toate instalațiile, utilajele și îmbunătățirile localizate pe acesta. Terenul, înregistrat la Valhallarbraut 868, Reykjanesbær sub numărul 214247 în Registrul funciar islandez, este situat în limitele fostei baze aeriene Keflavík, în apropiere de aeroportul internațional de la Keflavík, astfel cum este descris mai sus (a se vedea imaginea 4). Toate cele cinci clădiri achiziționate de Verne sunt localizate în acest amplasament. Amplasamentul nu era exploatat în întregime la momentul închirierii (a se vedea imaginile 2 și 3).

| (37) | Durata acordului de închiriere este de 99 de ani. Chiria totală pentru amplasament a fost de 0,8 USD (80 cenți)/m2/an, fără clauză de ajustare. Autoritățile islandeze au informat Autoritatea, în cursul procedurii oficiale de investigare, că termenii acordului de închiriere de teren au fost modificați la 30 iunie 2009, când municipalitatea și Verne au semnat un acord de modificare a prețului de închiriere și de reportare a plății chiriei („acordul suplimentar”). Prin urmare, acordul de închiriere de teren, astfel cum a fost modificat prin acordul suplimentar, face obiectul evaluării de către Autoritate în cazul de față. |
| --- | --- |

(37)

Durata acordului de închiriere este de 99 de ani. Chiria totală pentru amplasament a fost de 0,8 USD (80 cenți)/m2/an, fără clauză de ajustare. Autoritățile islandeze au informat Autoritatea, în cursul procedurii oficiale de investigare, că termenii acordului de închiriere de teren au fost modificați la 30 iunie 2009, când municipalitatea și Verne au semnat un acord de modificare a prețului de închiriere și de reportare a plății chiriei („acordul suplimentar”). Prin urmare, acordul de închiriere de teren, astfel cum a fost modificat prin acordul suplimentar, face obiectul evaluării de către Autoritate în cazul de față.

| (38) | Acordul suplimentar de închiriere prevede o perioadă de scutire de la plata chiriei până la 1 aprilie 2010. Prețul renegociat pentru chiria anuală este de 60 ISK/m2, indexat conform indicelui de cost al construcțiilor din Islanda. |
| --- | --- |

(38)

Acordul suplimentar de închiriere prevede o perioadă de scutire de la plata chiriei până la 1 aprilie 2010. Prețul renegociat pentru chiria anuală este de 60 ISK/m2, indexat conform indicelui de cost al construcțiilor din Islanda.

Image

3.4   Acordul privind licențele și taxele

| (39) | La 4 noiembrie 2009, Verne și municipalitatea au semnat un acord („acordul privind licențele și taxele”) privind, printre altele, derogări de la normele de drept comun referitoare la:






  — | taxa municipală pe bunuri imobile și |
| --- | --- | --- |

(39)

La 4 noiembrie 2009, Verne și municipalitatea au semnat un acord („acordul privind licențele și taxele”) privind, printre altele, derogări de la normele de drept comun referitoare la:

—

taxa municipală pe bunuri imobile și

| — | taxa municipală de drum. |
| --- | --- |

—

taxa municipală de drum.

| (40) | Acordul privind licențele și taxele nu prevede limite de timp în ceea ce privește derogările. |
| --- | --- |

(40)

Acordul privind licențele și taxele nu prevede limite de timp în ceea ce privește derogările.

| (41) | Potrivit informațiilor furnizate de autoritățile islandeze, acordul privind licențele și taxele a intrat în vigoare la începutul anului 2009 chiar dacă nu a fost semnat până la 4 noiembrie 2009 (25). |
| --- | --- |

(41)

Potrivit informațiilor furnizate de autoritățile islandeze, acordul privind licențele și taxele a intrat în vigoare la începutul anului 2009 chiar dacă nu a fost semnat până la 4 noiembrie 2009 (25).

3.4.1   Legislația islandeză de reglementare a taxelor municipale care fac obiectul prezentei decizii

| (42) | Conform legislației islandeze, taxa municipală pe bunuri imobile (fasteignaskattur) este percepută anual pentru toate bunurile imobile (26) (teren și clădiri, inclusiv bunurile imobiliare industriale) evaluate, în temeiul Legii nr. 6/2001 privind registrul proprietăților și evaluarea, la data de 31 decembrie a anului precedent. |
| --- | --- |

(42)

Conform legislației islandeze, taxa municipală pe bunuri imobile (fasteignaskattur) este percepută anual pentru toate bunurile imobile (26) (teren și clădiri, inclusiv bunurile imobiliare industriale) evaluate, în temeiul Legii nr. 6/2001 privind registrul proprietăților și evaluarea, la data de 31 decembrie a anului precedent.

| (43) | Articolul 4 alineatul (2) din Legea nr. 4/1995 privind sursele veniturilor municipale stipulează faptul că taxa este plătită de posesorul unei proprietăți, cu excepția terenurilor închiriate, în cazul cărora utilizatorul (cel care închiriază) este cel care plătește taxa. |
| --- | --- |

(43)

Articolul 4 alineatul (2) din Legea nr. 4/1995 privind sursele veniturilor municipale stipulează faptul că taxa este plătită de posesorul unei proprietăți, cu excepția terenurilor închiriate, în cazul cărora utilizatorul (cel care închiriază) este cel care plătește taxa.

| (44) | Conform articolului 3 din Legea nr. 4/1995, baza de impozitare o reprezintă valoarea proprietății astfel cum este evaluată de Registrele Islandei (Þjóðaskrá Íslands), în temeiul Legii nr. 6/2001 privind registrul proprietăților și evaluarea, iar rata de impozitare, fixată în fiecare an de către fiecare municipalitate, poate varia de la zero la un nivel maxim de 1,65% din valoarea oficială a proprietății. Potrivit informațiilor furnizate de autoritățile islandeze, rata de impozitare aplicabilă în Reykjanesbær este de 1,65%. Taxa municipală pe bunuri imobile este percepută pentru toate clădirile existente (și terenuri). În cazul clădirilor noi și al extinderilor, taxa este percepută din momentul evaluării proprietății în conformitate cu Legea nr. 6/2001. |
| --- | --- |

(44)

Conform articolului 3 din Legea nr. 4/1995, baza de impozitare o reprezintă valoarea proprietății astfel cum este evaluată de Registrele Islandei (Þjóðaskrá Íslands), în temeiul Legii nr. 6/2001 privind registrul proprietăților și evaluarea, iar rata de impozitare, fixată în fiecare an de către fiecare municipalitate, poate varia de la zero la un nivel maxim de 1,65% din valoarea oficială a proprietății. Potrivit informațiilor furnizate de autoritățile islandeze, rata de impozitare aplicabilă în Reykjanesbær este de 1,65%. Taxa municipală pe bunuri imobile este percepută pentru toate clădirile existente (și terenuri). În cazul clădirilor noi și al extinderilor, taxa este percepută din momentul evaluării proprietății în conformitate cu Legea nr. 6/2001.

| (45) | Articolul 3 din Legea nr. 153/2006 privind taxa de drum (gatnagerðargjald), stipulează faptul că aceasta este o taxă unică pe care municipalitățile din Islanda o percep pentru bunurile imobile din toate zonele urbane. În conformitate cu Legea nr. 153/2006, municipalitățile au obligația de a percepe această taxă și pot decide nivelul ratei de impozitare până la o valoare maximă de 15% din costul oficial de construcție pe m2 astfel cum este stabilit de către Statisticile Islandei. Baza de impozitare o reprezintă construcția permisă pe amplasamentul relevant în conformitate cu planificarea urbană sau cu autorizația de construcție eliberată. |
| --- | --- |

(45)

Articolul 3 din Legea nr. 153/2006 privind taxa de drum (gatnagerðargjald), stipulează faptul că aceasta este o taxă unică pe care municipalitățile din Islanda o percep pentru bunurile imobile din toate zonele urbane. În conformitate cu Legea nr. 153/2006, municipalitățile au obligația de a percepe această taxă și pot decide nivelul ratei de impozitare până la o valoare maximă de 15% din costul oficial de construcție pe m2 astfel cum este stabilit de către Statisticile Islandei. Baza de impozitare o reprezintă construcția permisă pe amplasamentul relevant în conformitate cu planificarea urbană sau cu autorizația de construcție eliberată.

3.4.2   Derogări de la normele de drept comun în cazul întreprinderii Verne

| (46) | În ceea ce privește proprietatea întreprinderii Verne de la Valhallarbraut, acordul privind licențele și taxele prevede următoarele derogări de la normele de drept comun:






  (a) | întreprinderii Verne i se garantează plata unei taxe pe bunuri imobile de maximum 1,65% (astfel cum este percepută în general, în prezent, în Reykjanesbær) pentru toate clădirile, incintele și dotările deținute sau închiriate de Verne, inclusiv pe viitor în cazul în care rata de impozitare ar fi mărită (27), |
| --- | --- | --- |

(46)

În ceea ce privește proprietatea întreprinderii Verne de la Valhallarbraut, acordul privind licențele și taxele prevede următoarele derogări de la normele de drept comun:

(a)

întreprinderii Verne i se garantează plata unei taxe pe bunuri imobile de maximum 1,65% (astfel cum este percepută în general, în prezent, în Reykjanesbær) pentru toate clădirile, incintele și dotările deținute sau închiriate de Verne, inclusiv pe viitor în cazul în care rata de impozitare ar fi mărită (27),

| (b) | baza de impozitare pentru taxa municipală pe bunuri imobile în ceea ce privește bunurile imobile achiziționate de Verne conform acordului de achiziționare de bunuri imobile este fixată la 1 030 600 000 ISK, sumă care reprezintă echivalentul valorii oficiale din 2008 a celor două depozite mari (nr. 868 și 869) achiziționate de Verne și nu ia în calcul nici valoarea celor trei clădiri adiționale (nr. 864, 866 și 872) achiziționate și nici cele 9,6 ha de teren închiriat (28), |
| --- | --- |

(b)

baza de impozitare pentru taxa municipală pe bunuri imobile în ceea ce privește bunurile imobile achiziționate de Verne conform acordului de achiziționare de bunuri imobile este fixată la 1 030 600 000 ISK, sumă care reprezintă echivalentul valorii oficiale din 2008 a celor două depozite mari (nr. 868 și 869) achiziționate de Verne și nu ia în calcul nici valoarea celor trei clădiri adiționale (nr. 864, 866 și 872) achiziționate și nici cele 9,6 ha de teren închiriat (28),

| (c) | baza de impozitare pentru taxa municipală pe bunuri imobile este ajustată în funcție de indicele islandez de cost al construcțiilor în luna în care Verne începe operațiunile destinate clienților/clădirea devine operațională și nu de la data achiziției (29), |
| --- | --- |

(c)

baza de impozitare pentru taxa municipală pe bunuri imobile este ajustată în funcție de indicele islandez de cost al construcțiilor în luna în care Verne începe operațiunile destinate clienților/clădirea devine operațională și nu de la data achiziției (29),

| (d) | baza de impozitare pentru clădirile viitoare construite pe amplasament va fi cea mai mică valoare dintre (i) costurile dezvoltării scheletelor exterioare și (ii) 85 500 ISK/m2, indexat în funcție de indicele islandez de cost al construcțiilor începând cu luna în care Verne începe operațiunile destinate clienților/clădirea devine operațională (pro-rata în funcție de gradul de ocupare), și nu taxa aplicabilă conform normelor de drept comun (30), |
| --- | --- |

(d)

baza de impozitare pentru clădirile viitoare construite pe amplasament va fi cea mai mică valoare dintre (i) costurile dezvoltării scheletelor exterioare și (ii) 85 500 ISK/m2, indexat în funcție de indicele islandez de cost al construcțiilor începând cu luna în care Verne începe operațiunile destinate clienților/clădirea devine operațională (pro-rata în funcție de gradul de ocupare), și nu taxa aplicabilă conform normelor de drept comun (30),

| (e) | taxa pe bunuri imobile este percepută numai începând cu 1 ianuarie 2011, și nu de la achiziționarea clădirii/închirierii terenului, iar Verne primește credit împotriva oricăror taxe pe bunuri imobile viitoare în valoare de 44 660 298 ISK pentru taxele deja plătite sau datorate municipalității la momentul încheierii acordului privind licențele și taxele (31), |
| --- | --- |

(e)

taxa pe bunuri imobile este percepută numai începând cu 1 ianuarie 2011, și nu de la achiziționarea clădirii/închirierii terenului, iar Verne primește credit împotriva oricăror taxe pe bunuri imobile viitoare în valoare de 44 660 298 ISK pentru taxele deja plătite sau datorate municipalității la momentul încheierii acordului privind licențele și taxele (31),

| (f) | Verne este scutită de la plata taxei municipale de drum pentru clădirile existente și de la alte taxe prezente sau viitoare similare acestei taxe, cu condiția ca întreprinderea să realizeze construcția de drumuri în cadrul amplasamentului pe propria cheltuială, |
| --- | --- |

(f)

Verne este scutită de la plata taxei municipale de drum pentru clădirile existente și de la alte taxe prezente sau viitoare similare acestei taxe, cu condiția ca întreprinderea să realizeze construcția de drumuri în cadrul amplasamentului pe propria cheltuială,

| (g) | întreprinderii Verne i se acordă o reducere specială de 75% a taxei de drum pentru toate clădirile noi, cu condiția ca întreprinderea să realizeze construcția de drumuri în cadrul amplasamentului pe propria cheltuială (32). |
| --- | --- |

(g)

întreprinderii Verne i se acordă o reducere specială de 75% a taxei de drum pentru toate clădirile noi, cu condiția ca întreprinderea să realizeze construcția de drumuri în cadrul amplasamentului pe propria cheltuială (32).

3.5   Contractul privind energia

| (47) | Contractul privind energia dintre Verne și Landsvirkjun (întreprinderea națională de energie electrică, deținută integral de stat) a fost semnat la data de 22 octombrie 2009. Landsvirkjun este autorizată de către Ministrul Industriei să se angajeze în comerțul cu energie electrică prin distribuție en gros de energie electrică către furnizori și să alimenteze industriile mari consumatoare de energie din Islanda. Landsvirkjun va furniza energia necesară pentru a satisface cerințele energetice ale centrului de date. Landsvirkjun se angajează să furnizeze întreprinderii Verne energie electrică constantă necesară de până la aproximativ [...]. Contractul privind energia este valabil pentru 20 de ani, cu posibilitate de prelungire pentru încă 10 ani. |
| --- | --- |

(47)

Contractul privind energia dintre Verne și Landsvirkjun (întreprinderea națională de energie electrică, deținută integral de stat) a fost semnat la data de 22 octombrie 2009. Landsvirkjun este autorizată de către Ministrul Industriei să se angajeze în comerțul cu energie electrică prin distribuție en gros de energie electrică către furnizori și să alimenteze industriile mari consumatoare de energie din Islanda. Landsvirkjun va furniza energia necesară pentru a satisface cerințele energetice ale centrului de date. Landsvirkjun se angajează să furnizeze întreprinderii Verne energie electrică constantă necesară de până la aproximativ [...]. Contractul privind energia este valabil pentru 20 de ani, cu posibilitate de prelungire pentru încă 10 ani.

| (48) | Prețul la energie electrică negociat este următorul (costurile de transmitere nu sunt incluse): | Pentru primii [...]:






  Preț/MW | Perioada |
| --- | --- | --- | --- |
| [...] USD (33) | Până la 31.12.2013 |
| [...] USD | 1.1.2014-31.12.2016 |
| [...] USD | 1.1.2017-31.12.2018 |
| [...] USD | 1.1.2019 până la terminarea contractului |

(48)

Prețul la energie electrică negociat este următorul (costurile de transmitere nu sunt incluse):

Pentru primii [...]:

Preț/MW

Perioada

[...] USD (33)

Până la 31.12.2013

[...] USD

1.1.2014-31.12.2016

[...] USD

1.1.2017-31.12.2018

[...] USD

1.1.2019 până la terminarea contractului

| | Pentru volumul care depășește [...]:






  Preț /MW | Volum |
| --- | --- | --- |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | Peste [...] MW |

Pentru volumul care depășește [...]:

Preț /MW

Volum

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

Peste [...] MW

| | Prețurile sunt ajustate anual cu [...] |
| --- | --- |

Prețurile sunt ajustate anual cu [...]

| (49) | Articolul 6 din contractul privind energia conține așa-numita obligație „consumă sau plătește” pentru întreprinderea Verne. Aceasta presupune faptul că întreprinderea trebuie să plătească minimum o cantitate fixă (egală cu 90 % din „contractul privind energia”) de energie pe an calendaristic, indiferent dacă consumul anual real se ridică sau nu la cantitatea respectivă. Consumul de energie este prevăzut în anexa A la contractul privind energia, progresiv de la [...] în perioada [...]. |
| --- | --- |

(49)

Articolul 6 din contractul privind energia conține așa-numita obligație „consumă sau plătește” pentru întreprinderea Verne. Aceasta presupune faptul că întreprinderea trebuie să plătească minimum o cantitate fixă (egală cu 90 % din „contractul privind energia”) de energie pe an calendaristic, indiferent dacă consumul anual real se ridică sau nu la cantitatea respectivă. Consumul de energie este prevăzut în anexa A la contractul privind energia, progresiv de la [...] în perioada [...].

4.   MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII

| (50) | Pe lângă îndoielile pe care Autoritatea le-a exprimat în decizia de inițiere cu privire la acordul de investiții anulat ulterior și la acordul privind licențele și taxele în ceea ce privește clasificarea ca ajutor pentru investiții, necesitatea și efectul de stimulare al măsurii de ajutor în cauză, și anume dacă ajutorul contribuie în mod real la modificarea comportamentului beneficiarului astfel încât să inițieze investiții în regiunea asistată în cauză, Autoritatea a invitat autoritățile islandeze în decizia de inițiere „să ofere informațiile necesare și motivele pentru a permite Autorității să evalueze dacă acordurile [...] [la care s-a făcut referire] implică sau nu ajutor de stat” (34). Acordurile la care se face referire sunt (35):






  1) | acordul de închiriere de teren, |
| --- | --- | --- |

(50)

Pe lângă îndoielile pe care Autoritatea le-a exprimat în decizia de inițiere cu privire la acordul de investiții anulat ulterior și la acordul privind licențele și taxele în ceea ce privește clasificarea ca ajutor pentru investiții, necesitatea și efectul de stimulare al măsurii de ajutor în cauză, și anume dacă ajutorul contribuie în mod real la modificarea comportamentului beneficiarului astfel încât să inițieze investiții în regiunea asistată în cauză, Autoritatea a invitat autoritățile islandeze în decizia de inițiere „să ofere informațiile necesare și motivele pentru a permite Autorității să evalueze dacă acordurile [...] [la care s-a făcut referire] implică sau nu ajutor de stat” (34). Acordurile la care se face referire sunt (35):

1)

acordul de închiriere de teren,

| 2) | acordul de achiziționare de bunuri imobile, și |
| --- | --- |

2)

acordul de achiziționare de bunuri imobile, și

| 3) | contractul privind energia. |
| --- | --- |

3)

contractul privind energia.

| (51) | Autoritatea și-a exprimat îndoielile cu privire la posibilitatea de a acorda ajutor întreprinderii Verne în temeiul acestor acorduri, care este posibil să nu fie considerate compatibile cu normele privind ajutorul de stat prevăzute în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(51)

Autoritatea și-a exprimat îndoielile cu privire la posibilitatea de a acorda ajutor întreprinderii Verne în temeiul acestor acorduri, care este posibil să nu fie considerate compatibile cu normele privind ajutorul de stat prevăzute în Acordul privind SEE.

5.   REZUMATUL OBSERVAȚIILOR PREZENTATE DE AUTORITĂȚILE ISLANDEZE

| (52) | În continuare, Autoritatea va prezenta un rezumat al observațiilor primite din partea autorităților islandeze în legătură cu măsurile evaluate (36). |
| --- | --- |

(52)

În continuare, Autoritatea va prezenta un rezumat al observațiilor primite din partea autorităților islandeze în legătură cu măsurile evaluate (36).

5.1   Observații privind acordul de închiriere de teren, acordul suplimentar de închiriere, acordul de achiziționare de bunuri imobile și contractul privind energia

| (53) | Autoritățile islandeze susțin că acordurile sunt negociate fără obligații, în condiții normale de piață și nu implică acordarea de ajutor de stat. |
| --- | --- |

(53)

Autoritățile islandeze susțin că acordurile sunt negociate fără obligații, în condiții normale de piață și nu implică acordarea de ajutor de stat.

| (54) | În primul rând, în ceea ce privește acordul de închiriere de teren, autoritățile islandeze au explicat faptul că dispoziția privind exclusivitatea menționată în decizia de inițiere (37) se referă numai la zona Keflavík și nu la întreg teritoriul Islandei. Acestea au adăugat, de asemenea, că dispoziția respectivă ar trebui interpretată în lumina dispozițiilor operative ale schemei generale de ajutor dezvoltată în temeiul Legii nr. 99/2010 privind stimulentele pentru investițiile inițiale în Islanda. În ceea ce privește chiria percepută conform acordului suplimentar pus la dispoziția Autorității în cadrul investigației oficiale, autoritățile islandeze susțin faptul că contractul de închiriere a terenului reflectă prețul pieței și au făcut trimitere la faptul că municipalitățile percep în general 1-2% anual din valoarea oficială a terenului, în timp ce chiria în cazul de față este mai mare de 3% pentru anul 2011. |
| --- | --- |

(54)

În primul rând, în ceea ce privește acordul de închiriere de teren, autoritățile islandeze au explicat faptul că dispoziția privind exclusivitatea menționată în decizia de inițiere (37) se referă numai la zona Keflavík și nu la întreg teritoriul Islandei. Acestea au adăugat, de asemenea, că dispoziția respectivă ar trebui interpretată în lumina dispozițiilor operative ale schemei generale de ajutor dezvoltată în temeiul Legii nr. 99/2010 privind stimulentele pentru investițiile inițiale în Islanda. În ceea ce privește chiria percepută conform acordului suplimentar pus la dispoziția Autorității în cadrul investigației oficiale, autoritățile islandeze susțin faptul că contractul de închiriere a terenului reflectă prețul pieței și au făcut trimitere la faptul că municipalitățile percep în general 1-2% anual din valoarea oficială a terenului, în timp ce chiria în cazul de față este mai mare de 3% pentru anul 2011.

| (55) | În al doilea rând, în ceea ce privește acordul de achiziționare de bunuri imobile, autoritățile islandeze au susținut faptul că proprietatea a fost anunțată în mod public, iar prețul de vânzare a reflectat prețul pieței, având în vedere, de asemenea, starea clădirilor și oferta suplimentată pe piața imobiliară după ce zona a fost abandonată de marina americană. Acestea au prezentat o evaluare realizată de un expert a uneia dintre clădiri și o ofertă din partea unui terț, tot pentru clădirea respectivă, ambele din data de 23 aprilie 2007. Evaluarea expertului este aproape dublă față de ofertă, care a fost respinsă, potrivit informațiilor furnizate. Mai mult, către finalizarea procedurii oficiale de investigare, Autoritatea a primit copii ale tuturor anunțurilor publicate pentru zona în cauză. Autoritățile islandeze au prezentat o scrisoare din partea directorului executiv al KADECO (Keflavík Airport Development Corporation) împreună cu evaluarea realizată de expert, oferta pentru una dintre clădirile vândute ulterior întreprinderii Verne și o imagine a proprietăților pentru a demonstra faptul că acordurile privind bunurile imobiliare au fost negociate în condiții normale de piață. Autoritățile islandeze susțin că, prin urmare, procedurile de atribuire și de alocare urmate în cazul vânzării de bunuri imobile (proceduri de achiziții publice) sunt în conformitate cu practicile uzuale de reglementare și comerciale adoptate în Islanda cu privire la tipurile particulare de acord în cauză. Prin urmare, autoritățile islandeze sunt de părere că nu există aspecte imputabile referitoare la un ajutor din resurse afiliate statului care să necesite a fi luate în considerare în acest caz particular. |
| --- | --- |

(55)

În al doilea rând, în ceea ce privește acordul de achiziționare de bunuri imobile, autoritățile islandeze au susținut faptul că proprietatea a fost anunțată în mod public, iar prețul de vânzare a reflectat prețul pieței, având în vedere, de asemenea, starea clădirilor și oferta suplimentată pe piața imobiliară după ce zona a fost abandonată de marina americană. Acestea au prezentat o evaluare realizată de un expert a uneia dintre clădiri și o ofertă din partea unui terț, tot pentru clădirea respectivă, ambele din data de 23 aprilie 2007. Evaluarea expertului este aproape dublă față de ofertă, care a fost respinsă, potrivit informațiilor furnizate. Mai mult, către finalizarea procedurii oficiale de investigare, Autoritatea a primit copii ale tuturor anunțurilor publicate pentru zona în cauză. Autoritățile islandeze au prezentat o scrisoare din partea directorului executiv al KADECO (Keflavík Airport Development Corporation) împreună cu evaluarea realizată de expert, oferta pentru una dintre clădirile vândute ulterior întreprinderii Verne și o imagine a proprietăților pentru a demonstra faptul că acordurile privind bunurile imobiliare au fost negociate în condiții normale de piață. Autoritățile islandeze susțin că, prin urmare, procedurile de atribuire și de alocare urmate în cazul vânzării de bunuri imobile (proceduri de achiziții publice) sunt în conformitate cu practicile uzuale de reglementare și comerciale adoptate în Islanda cu privire la tipurile particulare de acord în cauză. Prin urmare, autoritățile islandeze sunt de părere că nu există aspecte imputabile referitoare la un ajutor din resurse afiliate statului care să necesite a fi luate în considerare în acest caz particular.

| (56) | În ceea ce privește contractul privind energia dintre Verne și Landsvirkjun și relația acestuia cu contractul anterior dintre părți încheiat în 2008 (privind [...]) înlocuit de contractul privind energia care face obiectul prezentei evaluări, autoritățile islandeze au explicat faptul că impulsul pentru renegocierea contractului inițial a fost generat de incapacitatea întreprinderii Verne de a-și îndeplini obligațiile inițiale față de Landsvirkjun ca urmare a crizei economice și de întârzierile generate în consecință. A doua versiune a contractului a permis întreprinderii Verne să-și reducă gradul total de angajament față de Landsvirkjun dacă este necesar din cauza unor circumstanțe exogene, dar în acest caz Verne ar fi penalizată prin pierderea accesului la capacitatea adițională. Autoritățile islandeze susțin faptul că acest contract a fost negociat în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(56)

În ceea ce privește contractul privind energia dintre Verne și Landsvirkjun și relația acestuia cu contractul anterior dintre părți încheiat în 2008 (privind [...]) înlocuit de contractul privind energia care face obiectul prezentei evaluări, autoritățile islandeze au explicat faptul că impulsul pentru renegocierea contractului inițial a fost generat de incapacitatea întreprinderii Verne de a-și îndeplini obligațiile inițiale față de Landsvirkjun ca urmare a crizei economice și de întârzierile generate în consecință. A doua versiune a contractului a permis întreprinderii Verne să-și reducă gradul total de angajament față de Landsvirkjun dacă este necesar din cauza unor circumstanțe exogene, dar în acest caz Verne ar fi penalizată prin pierderea accesului la capacitatea adițională. Autoritățile islandeze susțin faptul că acest contract a fost negociat în condiții normale de piață.

5.2   Ajutor pentru investiții versus ajutor de exploatare

| (57) | Autoritățile islandeze susțin faptul că, în cazurile topitoriilor de aluminiu (38), Autoritatea a considerat că ajutorul în cauză ar putea fi clasificat drept ajutor pentru investiții dacă acesta ar putea fi asociat derulării unor proiecte specifice, pe baza unei sume investite în regiune, cuantificabilă, și a unui plafon exprimat ca procent din suma investită în regiune. |
| --- | --- |

(57)

Autoritățile islandeze susțin faptul că, în cazurile topitoriilor de aluminiu (38), Autoritatea a considerat că ajutorul în cauză ar putea fi clasificat drept ajutor pentru investiții dacă acesta ar putea fi asociat derulării unor proiecte specifice, pe baza unei sume investite în regiune, cuantificabilă, și a unui plafon exprimat ca procent din suma investită în regiune.

| (58) | Mai mult, autoritățile islandeze notează că Autoritatea a făcut referire la faptul că cerințele privind transparența prevăzute la punctele 4(3) și 4(4) din Orientările Autorității privind impozitarea activităților economice (39) au fost îndeplinite; cu alte cuvinte, beneficiul acordat poate fi cuantificat și este proporțional cu limitările pe care era destinat să le compenseze. |
| --- | --- |

(58)

Mai mult, autoritățile islandeze notează că Autoritatea a făcut referire la faptul că cerințele privind transparența prevăzute la punctele 4(3) și 4(4) din Orientările Autorității privind impozitarea activităților economice (39) au fost îndeplinite; cu alte cuvinte, beneficiul acordat poate fi cuantificat și este proporțional cu limitările pe care era destinat să le compenseze.

| (59) | În plus, autoritățile islandeze au susținut faptul că, în cazul în care costurile totale de investiții planificate inițial ar fi eventual mai mici decât cele anticipate inițial, în valoare de 726 de milioane USD, atât plafonul total de ajutor, cât și valoarea totală a ajutorului de stat vor fi proporțional mai mici. Potrivit autorităților islandeze, mecanismul stabilit este conceput astfel încât să asigure posibilitatea și modalitatea de garantare a intensităților aplicabile ale ajutoarelor în cazul în care costurile de investiții ar fi mai mici decât cele estimate. |
| --- | --- |

(59)

În plus, autoritățile islandeze au susținut faptul că, în cazul în care costurile totale de investiții planificate inițial ar fi eventual mai mici decât cele anticipate inițial, în valoare de 726 de milioane USD, atât plafonul total de ajutor, cât și valoarea totală a ajutorului de stat vor fi proporțional mai mici. Potrivit autorităților islandeze, mecanismul stabilit este conceput astfel încât să asigure posibilitatea și modalitatea de garantare a intensităților aplicabile ale ajutoarelor în cazul în care costurile de investiții ar fi mai mici decât cele estimate.

5.3   Clauza de statu-quo

| (60) | Autoritățile islandeze au susținut în observațiile acestora cu privire la decizia de inițiere că singurul beneficiu care a produs deja efecte îl reprezintă renunțarea la taxele municipale de către municipalitate, în conformitate cu termenii acordului privind licențele și taxele. În acest sens, potrivit autorităților islandeze, Verne s-a angajat să ramburseze sumele restante către municipalitate. Autoritățile islandeze se angajează să monitorizeze realizarea acesteia și să raporteze Autorității pe măsură ce sumele (inclusiv dobânzile) sunt integral achitate. Cu toate acestea, autoritățile islandeze propun ca rambursarea menționată să fie amânată până când Autoritatea adoptă decizia finală în cazul de față. |
| --- | --- |

(60)

Autoritățile islandeze au susținut în observațiile acestora cu privire la decizia de inițiere că singurul beneficiu care a produs deja efecte îl reprezintă renunțarea la taxele municipale de către municipalitate, în conformitate cu termenii acordului privind licențele și taxele. În acest sens, potrivit autorităților islandeze, Verne s-a angajat să ramburseze sumele restante către municipalitate. Autoritățile islandeze se angajează să monitorizeze realizarea acesteia și să raporteze Autorității pe măsură ce sumele (inclusiv dobânzile) sunt integral achitate. Cu toate acestea, autoritățile islandeze propun ca rambursarea menționată să fie amânată până când Autoritatea adoptă decizia finală în cazul de față.

5.4   Necesitatea ajutorului preconizat inițial și efectul de stimulare acestuia, astfel cum au fost susținute de autoritățile islandeze înainte de retragerea notificării

5.4.1   Contextul deciziei inițiale de investiții a întreprinderii Verne

| (61) | Autoritățile islandeze susțin că în 2007 a fost demarată o politică guvernamentală concertată, concepută să atragă investitori străini în domeniul centrelor de date în Islanda. Motivele cheie pentru înființarea unei întreprinderi în Islanda s-au axat pe localizarea acesteia între Europa și America de Nord, structura fiscalității, limitată la 15% din venitul net, resursele naturale regenerabile vaste și climatul răcoros. |
| --- | --- |

(61)

Autoritățile islandeze susțin că în 2007 a fost demarată o politică guvernamentală concertată, concepută să atragă investitori străini în domeniul centrelor de date în Islanda. Motivele cheie pentru înființarea unei întreprinderi în Islanda s-au axat pe localizarea acesteia între Europa și America de Nord, structura fiscalității, limitată la 15% din venitul net, resursele naturale regenerabile vaste și climatul răcoros.

| (62) | Autoritățile islandeze susțin că fosta bază militară, devenită vacantă în septembrie 2006, a fost promovată intens având în vedere potențialul impact al acesteia asupra dezvoltării regionale. În cadrul discuțiilor purtate cu întreprinderea Verne, autoritățile islandeze au încurajat utilizarea amplasamentului pentru proiectul de centru de date. În acest sens, s-a sperat ca orice impediment natural în calea dezvoltării amplasamentului să fie depășit prin prisma faptului că pe terenul respectiv existau deja o serie de clădiri care puteau fi renovate și a proximității aeroportului internațional. |
| --- | --- |

(62)

Autoritățile islandeze susțin că fosta bază militară, devenită vacantă în septembrie 2006, a fost promovată intens având în vedere potențialul impact al acesteia asupra dezvoltării regionale. În cadrul discuțiilor purtate cu întreprinderea Verne, autoritățile islandeze au încurajat utilizarea amplasamentului pentru proiectul de centru de date. În acest sens, s-a sperat ca orice impediment natural în calea dezvoltării amplasamentului să fie depășit prin prisma faptului că pe terenul respectiv existau deja o serie de clădiri care puteau fi renovate și a proximității aeroportului internațional.

| (63) | Autoritățile islandeze susțin că centrul de date planificat inițial ar fi avut un accentuat efect pozitiv asupra ocupării forței de muncă în regiunea Reykjanes. Gradul anticipat de ocupare a forței de muncă, conform planului inițial al întreprinderii Verne, era între 180-220 de persoane până la momentul operaționalizării complete, într-o regiune cu o forță de muncă de 12 613 începând cu 30 octombrie 2009 și o rată a șomajului puțin sub 13%. Acestea au mai susținut faptul că un procent semnificativ din noile angajări ar fi vizat lucrători calificați. În plus, autoritățile islandeze au susținut că proiectul planificat inițial ar completa în mod semnificativ diversificarea industrială a regiunii și a Islandei, pe ansamblu, prin atragerea industriilor de tehnologia informației (TI) în Islanda. |
| --- | --- |

(63)

Autoritățile islandeze susțin că centrul de date planificat inițial ar fi avut un accentuat efect pozitiv asupra ocupării forței de muncă în regiunea Reykjanes. Gradul anticipat de ocupare a forței de muncă, conform planului inițial al întreprinderii Verne, era între 180-220 de persoane până la momentul operaționalizării complete, într-o regiune cu o forță de muncă de 12 613 începând cu 30 octombrie 2009 și o rată a șomajului puțin sub 13%. Acestea au mai susținut faptul că un procent semnificativ din noile angajări ar fi vizat lucrători calificați. În plus, autoritățile islandeze au susținut că proiectul planificat inițial ar completa în mod semnificativ diversificarea industrială a regiunii și a Islandei, pe ansamblu, prin atragerea industriilor de tehnologia informației (TI) în Islanda.

| (64) | Autoritățile islandeze au susținut în continuare că, atunci când Verne a luat decizia inițială de a investi în Islanda în 2007, pe lângă interesul evident pentru resursele energetice regenerabile ale Islandei, percepția generală a fost aceea că Islanda oferă un mediu politic și de afaceri stabil. Stabilitatea este, potrivit autorităților islandeze, o cerință prealabilă în egală măsură pentru investitori și pentru clienții care erau preconizați a-și asuma angajamentele pe termen lung necesare în industria centrelor de date en gros. Acestea au afirmat că de regulă clienții centrelor de date en gros semnează contracte de închiriere pe 10-20 de ani, iar investitorii în centre de date au în vedere orizonturi de investiții pe perioade de cel puțin 15 ani pentru realizarea planurilor lor de afaceri. Ca urmare a crizei economice din 2008, mediul de afaceri din Islanda a devenit instabil. |
| --- | --- |

(64)

Autoritățile islandeze au susținut în continuare că, atunci când Verne a luat decizia inițială de a investi în Islanda în 2007, pe lângă interesul evident pentru resursele energetice regenerabile ale Islandei, percepția generală a fost aceea că Islanda oferă un mediu politic și de afaceri stabil. Stabilitatea este, potrivit autorităților islandeze, o cerință prealabilă în egală măsură pentru investitori și pentru clienții care erau preconizați a-și asuma angajamentele pe termen lung necesare în industria centrelor de date en gros. Acestea au afirmat că de regulă clienții centrelor de date en gros semnează contracte de închiriere pe 10-20 de ani, iar investitorii în centre de date au în vedere orizonturi de investiții pe perioade de cel puțin 15 ani pentru realizarea planurilor lor de afaceri. Ca urmare a crizei economice din 2008, mediul de afaceri din Islanda a devenit instabil.

5.4.2   Presiune inevitabilă asupra politicii fiscale guvernamentale

| (65) | Autoritățile islandeze susțin că echilibrul economic a fost puternic zdruncinat la sfârșitul anului 2008, când criza economică a lovit Islanda. În situația respectivă, creșterea unui număr mare de taxe a fost necesară pentru guvern. De exemplu, impozitul pe profit a fost mărit de la 15% la 18% în ianuarie 2010 (40). Autoritățile islandeze au susținut, de asemenea, că recuperarea finală de pe urma recesiunii care a lovit Islanda va fi fragmentată, iar amploarea și momentul recuperării sunt neclare. Prin urmare, este imposibilă afirmarea cu exactitate a faptului că nu vor mai fi puse în aplicare alte modificări în ceea ce privește impozitarea. |
| --- | --- |

(65)

Autoritățile islandeze susțin că echilibrul economic a fost puternic zdruncinat la sfârșitul anului 2008, când criza economică a lovit Islanda. În situația respectivă, creșterea unui număr mare de taxe a fost necesară pentru guvern. De exemplu, impozitul pe profit a fost mărit de la 15% la 18% în ianuarie 2010 (40). Autoritățile islandeze au susținut, de asemenea, că recuperarea finală de pe urma recesiunii care a lovit Islanda va fi fragmentată, iar amploarea și momentul recuperării sunt neclare. Prin urmare, este imposibilă afirmarea cu exactitate a faptului că nu vor mai fi puse în aplicare alte modificări în ceea ce privește impozitarea.

| (66) | În continuare, autoritățile islandeze au susținut că, având în vedere mediul de afaceri instabil ca urmare a crizei economice, nu ar fi fost realist să se aștepte ca întreprinderea Verne să-și continue investițiile propuse pe principiul că situația putea fi considerată „statu-quo”. Prin urmare, având în vedere faptul că mărirea capacității unui centru de date de-a lungul duratei sale de funcționare se realizează prin intermediul modernizării facilităților sale existente, ar fi fost nejustificat să se anticipeze faptul că întreprinderea Verne își va continua investițiile existente în Islanda, pe care le inițiase într-o situație economică semnificativ diferită. |
| --- | --- |

(66)

În continuare, autoritățile islandeze au susținut că, având în vedere mediul de afaceri instabil ca urmare a crizei economice, nu ar fi fost realist să se aștepte ca întreprinderea Verne să-și continue investițiile propuse pe principiul că situația putea fi considerată „statu-quo”. Prin urmare, având în vedere faptul că mărirea capacității unui centru de date de-a lungul duratei sale de funcționare se realizează prin intermediul modernizării facilităților sale existente, ar fi fost nejustificat să se anticipeze faptul că întreprinderea Verne își va continua investițiile existente în Islanda, pe care le inițiase într-o situație economică semnificativ diferită.

5.4.3   Efecte asupra încrederii investitorilor

| (67) | Autoritățile islandeze au susținut că evenimentele crizei financiare din Islanda au constituit un caz de forță majoră care a schimbat radical modul în care investitorii și clienții percepeau Islanda. Pe scurt, acestea au făcut din Islanda un loc relativ neatrăgător pentru investițiile străine, cel puțin pe termen scurt și mediu. |
| --- | --- |

(67)

Autoritățile islandeze au susținut că evenimentele crizei financiare din Islanda au constituit un caz de forță majoră care a schimbat radical modul în care investitorii și clienții percepeau Islanda. Pe scurt, acestea au făcut din Islanda un loc relativ neatrăgător pentru investițiile străine, cel puțin pe termen scurt și mediu.

| (68) | Autoritățile islandeze au susținut că gravitatea crizei economice și impactul acesteia asupra clienților și investitorilor în centrele de date a fost sever. Ca exemplu, acestea menționează că răspândirea swapurilor pe risc de credit (CDS) comercializate anterior în intervalul a 200 puncte de bază pentru cea mai mare parte a anului 2008, a ajuns la peste 1 000 de puncte de bază pe măsură ce se apropia criza bancară. Autoritățile islandeze notează faptul că, în condițiile respective, Verne și investitorii acesteia au considerat că nu au altă opțiune decât aceea de a se asigura de un angajament din partea guvernului islandez care să demonstreze posibilitatea menținerii unui mediu economic cu un anumit grad de stabilitate pentru clienți și investitori în egală măsură. Autoritățile islandeze înțeleg faptul că potențialii utilizatori pe scară largă precum IBM și Morgan Stanley au alertat Verne cu privire la faptul că, în absența unei stabilizări a mediului de afaceri, aceștia se vor vedea nevoiți să-și amâne deciziile de a investi în Islanda. Prin urmare, Verne a recunoscut că erau necesare măsuri extraordinare pentru a securiza angajamentele clienților și investițiile viitoare de capital. |
| --- | --- |

(68)

Autoritățile islandeze au susținut că gravitatea crizei economice și impactul acesteia asupra clienților și investitorilor în centrele de date a fost sever. Ca exemplu, acestea menționează că răspândirea swapurilor pe risc de credit (CDS) comercializate anterior în intervalul a 200 puncte de bază pentru cea mai mare parte a anului 2008, a ajuns la peste 1 000 de puncte de bază pe măsură ce se apropia criza bancară. Autoritățile islandeze notează faptul că, în condițiile respective, Verne și investitorii acesteia au considerat că nu au altă opțiune decât aceea de a se asigura de un angajament din partea guvernului islandez care să demonstreze posibilitatea menținerii unui mediu economic cu un anumit grad de stabilitate pentru clienți și investitori în egală măsură. Autoritățile islandeze înțeleg faptul că potențialii utilizatori pe scară largă precum IBM și Morgan Stanley au alertat Verne cu privire la faptul că, în absența unei stabilizări a mediului de afaceri, aceștia se vor vedea nevoiți să-și amâne deciziile de a investi în Islanda. Prin urmare, Verne a recunoscut că erau necesare măsuri extraordinare pentru a securiza angajamentele clienților și investițiile viitoare de capital.

| (69) | Cu privire la efectul de stimulare, autoritățile islandeze susțin faptul că a aștepta ca o întreprindere mică de investiții în capital privat precum Verne să producă o documentație detaliată cu privire la o modificare evidentă, imediată și radicală a circumstanțelor nu este în concordanță cu modul în care întreprinderile mici de investiții se angajează, în practică, în procese decizionale. Autoritățile islandeze notează în continuare că Verne a fost și este o societate antreprenorială mică cu un personal de conducere restrâns și câțiva angajați și un grup de investitori care au relații personale în proiectele de centre de date precedând investițiile realizate de Verne în Islanda. Mai mult, lipsa proceselor-verbale ale consiliului de administrație sau a altor documente oficiale privind decizia de a solicita ajutor nu indică faptul că Verne sau investitorii acestuia au privit solicitarea ajutorului cu mai puțină seriozitate sau au fost mai puțin convinși de necesitatea ajutorului. |
| --- | --- |

(69)

Cu privire la efectul de stimulare, autoritățile islandeze susțin faptul că a aștepta ca o întreprindere mică de investiții în capital privat precum Verne să producă o documentație detaliată cu privire la o modificare evidentă, imediată și radicală a circumstanțelor nu este în concordanță cu modul în care întreprinderile mici de investiții se angajează, în practică, în procese decizionale. Autoritățile islandeze notează în continuare că Verne a fost și este o societate antreprenorială mică cu un personal de conducere restrâns și câțiva angajați și un grup de investitori care au relații personale în proiectele de centre de date precedând investițiile realizate de Verne în Islanda. Mai mult, lipsa proceselor-verbale ale consiliului de administrație sau a altor documente oficiale privind decizia de a solicita ajutor nu indică faptul că Verne sau investitorii acestuia au privit solicitarea ajutorului cu mai puțină seriozitate sau au fost mai puțin convinși de necesitatea ajutorului.

| (70) | Autoritățile islandeze susțin că nimic din jurisprudența privind efectul de stimulare nu sugerează faptul că norma privind prevalența fondului asupra formei nu ar trebui să fie dominantă. Autoritățile islandeze nu găsesc niciun element în cauza Kronoply (41) sau în cauza Freistaat Sachsen (42), menționate de către Autoritate în decizia de inițiere, care să sugereze contrariul. |
| --- | --- |

(70)

Autoritățile islandeze susțin că nimic din jurisprudența privind efectul de stimulare nu sugerează faptul că norma privind prevalența fondului asupra formei nu ar trebui să fie dominantă. Autoritățile islandeze nu găsesc niciun element în cauza Kronoply (41) sau în cauza Freistaat Sachsen (42), menționate de către Autoritate în decizia de inițiere, care să sugereze contrariul.

| (71) | Autoritățile islandeze au susținut în observațiile acestora cu privire la decizia de inițiere că Autoritatea ignoră în mare parte faptul că rolul întreprinderii Verne ca investitor de capital privat în înființarea unei întreprinderi nu este favorabil adoptării unei abordări formaliste a planului său de afaceri. Mai mult, autoritățile islandeze notează că nu există în prezent competitori direcți pentru Verne în ceea ce privește furnizarea de servicii specifice centrelor de date către clienți internaționali. |
| --- | --- |

(71)

Autoritățile islandeze au susținut în observațiile acestora cu privire la decizia de inițiere că Autoritatea ignoră în mare parte faptul că rolul întreprinderii Verne ca investitor de capital privat în înființarea unei întreprinderi nu este favorabil adoptării unei abordări formaliste a planului său de afaceri. Mai mult, autoritățile islandeze notează că nu există în prezent competitori direcți pentru Verne în ceea ce privește furnizarea de servicii specifice centrelor de date către clienți internaționali.

5.5   Selectivitate și denaturări ale concurenței

| (72) | Autoritățile islandeze consideră că poziția exprimată de Autoritate în decizia de inițiere cu privire la faptul că ajutorul a fost selectiv se află în contradicție cu modul în care acestea înțeleg situația respectivă. |
| --- | --- |

(72)

Autoritățile islandeze consideră că poziția exprimată de Autoritate în decizia de inițiere cu privire la faptul că ajutorul a fost selectiv se află în contradicție cu modul în care acestea înțeleg situația respectivă.

| (73) | În primul rând, autoritățile islandeze susțin că elementul selectivității nu este susținut de fapte, în măsura în care:






  — | principiul investitorului în economia de piață a fost respectat într-o serie de măsuri de ajutor de stat identificate de către Autoritate; |
| --- | --- | --- |

(73)

În primul rând, autoritățile islandeze susțin că elementul selectivității nu este susținut de fapte, în măsura în care:

—

principiul investitorului în economia de piață a fost respectat într-o serie de măsuri de ajutor de stat identificate de către Autoritate;

| — | conform legislației privind stimulentele (43), orice potențial nou-venit pe piață poate beneficia de paleta de măsuri oferită întreprinderii Verne; |
| --- | --- |

—

conform legislației privind stimulentele (43), orice potențial nou-venit pe piață poate beneficia de paleta de măsuri oferită întreprinderii Verne;

| — | „exclusivitatea” conferită întreprinderii Verne este foarte limitată în ceea ce privește atât termenii, cât și durata și este pe deplin conformă cu o înțelegere comercială în condiții normale de piață pentru a menține buna intenție generată de achiziționarea de bunuri imobile în regiunea Reykjanesbær. |
| --- | --- |

—

„exclusivitatea” conferită întreprinderii Verne este foarte limitată în ceea ce privește atât termenii, cât și durata și este pe deplin conformă cu o înțelegere comercială în condiții normale de piață pentru a menține buna intenție generată de achiziționarea de bunuri imobile în regiunea Reykjanesbær.

| (74) | În al doilea rând, autoritățile islandeze susțin că toți furnizorii existenți de centre de date din Islanda abordează aproape exclusiv necesitățile locale ale întreprinderilor private și ale organismelor guvernamentale (și anume, o piață sau un segment de piață cu totul diferit decât cel țintit de Verne). Autoritățile islandeze susțin, de asemenea, că este evident faptul că, în afară de Verne, alți operatori internaționali de centre de date mai experimentați nu și-au arătat un interes tangibil în a investi în Islanda în ciuda eforturilor statului islandez de a se promova drept o locație ideală pentru centrele de date. Doar un alt operator de centru de date axat pe un segment de piață care depășește nivelul pur local, Thor Data Centre, și-a lansat operațiuni comerciale în Islanda, dar atenția sa este concentrată pe clienții mai mici cu amănuntul. Thor Data Centre a necesitat doar o mică parte din investiția inițială necesitată de Verne pentru a-și lansa afacerea privind centrul de date en gros. |
| --- | --- |

(74)

În al doilea rând, autoritățile islandeze susțin că toți furnizorii existenți de centre de date din Islanda abordează aproape exclusiv necesitățile locale ale întreprinderilor private și ale organismelor guvernamentale (și anume, o piață sau un segment de piață cu totul diferit decât cel țintit de Verne). Autoritățile islandeze susțin, de asemenea, că este evident faptul că, în afară de Verne, alți operatori internaționali de centre de date mai experimentați nu și-au arătat un interes tangibil în a investi în Islanda în ciuda eforturilor statului islandez de a se promova drept o locație ideală pentru centrele de date. Doar un alt operator de centru de date axat pe un segment de piață care depășește nivelul pur local, Thor Data Centre, și-a lansat operațiuni comerciale în Islanda, dar atenția sa este concentrată pe clienții mai mici cu amănuntul. Thor Data Centre a necesitat doar o mică parte din investiția inițială necesitată de Verne pentru a-și lansa afacerea privind centrul de date en gros.

| (75) | Autoritățile islandeze susțin în continuare că impactul centrului de date asupra pieței relevante este minim. Islanda deține, în esență, o cotă de 0% din piața globală a centrelor de date în prezent, susțin autoritățile islandeze. În opinia acestora, nu este realist să se concluzioneze că măsurile de ajutor vizate de acordul de investiții vor denatura concurența. |
| --- | --- |

(75)

Autoritățile islandeze susțin în continuare că impactul centrului de date asupra pieței relevante este minim. Islanda deține, în esență, o cotă de 0% din piața globală a centrelor de date în prezent, susțin autoritățile islandeze. În opinia acestora, nu este realist să se concluzioneze că măsurile de ajutor vizate de acordul de investiții vor denatura concurența.

II.   EVALUARE

1.   ÎNCHIDEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE PENTRU ANUMITE MĂSURI

| (76) | Conform articolului 8 alineatul (1) din partea a II-a a Protocolului 3, o notificare poate fi retrasă în timp util înainte ca Autoritatea să ia o decizie privind măsura respectivă. La 28 septembrie 2011, autoritățile islandeze au informat Autoritatea că acordul de investiții a fost anulat și au retras notificarea. |
| --- | --- |

(76)

Conform articolului 8 alineatul (1) din partea a II-a a Protocolului 3, o notificare poate fi retrasă în timp util înainte ca Autoritatea să ia o decizie privind măsura respectivă. La 28 septembrie 2011, autoritățile islandeze au informat Autoritatea că acordul de investiții a fost anulat și au retras notificarea.

| (77) | Conform articolului 8 alineatul (2) din partea a II-a a Protocolului 3, în cazurile în care Autoritatea a inițiat procedura oficială de investigare, aceasta închide procedura respectivă în momentul retragerii notificării. Prin urmare, procedura oficială de investigare în temeiul articolului 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 în ceea ce privește următoarele avantaje fiscale conținute în acordul de investiții este închisă fără alte investigații:






  1) | rata impozitului pe profit |
| --- | --- | --- |

(77)

Conform articolului 8 alineatul (2) din partea a II-a a Protocolului 3, în cazurile în care Autoritatea a inițiat procedura oficială de investigare, aceasta închide procedura respectivă în momentul retragerii notificării. Prin urmare, procedura oficială de investigare în temeiul articolului 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 în ceea ce privește următoarele avantaje fiscale conținute în acordul de investiții este închisă fără alte investigații:

1)

rata impozitului pe profit

| 2) | regulile privind deprecierea |
| --- | --- |

2)

regulile privind deprecierea

| 3) | taxele industriale și de piață |
| --- | --- |

3)

taxele industriale și de piață

| 4) | taxa de timbru |
| --- | --- |

4)

taxa de timbru

| 5) | taxa de ocupare a terenului |
| --- | --- |

5)

taxa de ocupare a terenului

| 6) | taxele de import |
| --- | --- |

6)

taxele de import

| 7) | reportarea exceptării de la plata TVA pe importuri și energie electrică |
| --- | --- |

7)

reportarea exceptării de la plata TVA pe importuri și energie electrică

| 8) | taxa de control al siguranței pentru producerea de energie electrică |
| --- | --- |

8)

taxa de control al siguranței pentru producerea de energie electrică

| 9) | garanție privind taxa pe valoarea netă. |
| --- | --- |

9)

garanție privind taxa pe valoarea netă.

| (78) | Mai mult, autoritățile islandeze au informat că acordul cu Farice privind servicii de închiriere de bandă largă din data de 26 februarie 2008 a fost anulat. Prin urmare, investigația oficială referitoare la acordul Farice privind servicii de închiriere de bandă largă din data de 26 februarie 2008 este închisă. |
| --- | --- |

(78)

Mai mult, autoritățile islandeze au informat că acordul cu Farice privind servicii de închiriere de bandă largă din data de 26 februarie 2008 a fost anulat. Prin urmare, investigația oficială referitoare la acordul Farice privind servicii de închiriere de bandă largă din data de 26 februarie 2008 este închisă.

2.   PREZENȚA AJUTORULUI DE STAT

| (79) | Articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE prevede următoarele:
  „Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul acord, orice ajutor acordat de statele membre ale CE, de statele AELS sau prin intermediul resurselor de stat, indiferent de formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producției de anumite bunuri, în măsura în care afectează schimburile dintre părțile contractante, este incompatibil cu aplicarea prezentului acord.” |
| --- | --- |

(79)

Articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE prevede următoarele:

„Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul acord, orice ajutor acordat de statele membre ale CE, de statele AELS sau prin intermediul resurselor de stat, indiferent de formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producției de anumite bunuri, în măsura în care afectează schimburile dintre părțile contractante, este incompatibil cu aplicarea prezentului acord.”

| (80) | Aceasta implică faptul că o măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE atunci când sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții: măsura (i) este acordată de stat sau prin intermediul resurselor de stat; (ii) conferă un avantaj economic beneficiarului; (iii) este selectivă; (iv) are un impact asupra comerțului dintre părțile contractante și este susceptibilă să denatureze concurența (44). |
| --- | --- |

(80)

Aceasta implică faptul că o măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE atunci când sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții: măsura (i) este acordată de stat sau prin intermediul resurselor de stat; (ii) conferă un avantaj economic beneficiarului; (iii) este selectivă; (iv) are un impact asupra comerțului dintre părțile contractante și este susceptibilă să denatureze concurența (44).

| (81) | Autoritatea va evalua separat existența ajutorului de stat pentru fiecare dintre măsurile care fac obiectul prezentei decizii. |
| --- | --- |

(81)

Autoritatea va evalua separat existența ajutorului de stat pentru fiecare dintre măsurile care fac obiectul prezentei decizii.

2.1   Acordul privind licențele și taxele

2.1.1   Prezența resurselor de stat

| (82) | Pentru a fi calificat drept ajutor de stat, avantajul trebuie acordat de către stat sau prin intermediul resurselor de stat. În sensul normelor privind ajutorul de stat, termenul de „stat” acoperă, de asemenea, organismele regionale și locale (45). Pierderea veniturilor fiscale este echivalentă cu consumul de resurse de stat sub forma cheltuielilor fiscale. În plus, sprijinul statului poate fi acordat, de asemenea, prin dispoziții fiscale de natură legislativă, de reglementare sau administrativă, precum și prin practicile autorităților fiscale (46). O reducere a bazei de impozitare sau o reducere parțială sau totală a valorii taxelor sau impozitelor implică o pierdere de venituri, prin urmare, este echivalentă cu un consum de resurse de stat sub forma cheltuielilor fiscale. |
| --- | --- |

(82)

Pentru a fi calificat drept ajutor de stat, avantajul trebuie acordat de către stat sau prin intermediul resurselor de stat. În sensul normelor privind ajutorul de stat, termenul de „stat” acoperă, de asemenea, organismele regionale și locale (45). Pierderea veniturilor fiscale este echivalentă cu consumul de resurse de stat sub forma cheltuielilor fiscale. În plus, sprijinul statului poate fi acordat, de asemenea, prin dispoziții fiscale de natură legislativă, de reglementare sau administrativă, precum și prin practicile autorităților fiscale (46). O reducere a bazei de impozitare sau o reducere parțială sau totală a valorii taxelor sau impozitelor implică o pierdere de venituri, prin urmare, este echivalentă cu un consum de resurse de stat sub forma cheltuielilor fiscale.

| (83) | În cazul de față, statul a intervenit prin intermediul unui acord între municipalitate și întreprinderea Verne (acordul privind licențele și taxele). Acordul conține următoarele derogări de la plata taxelor municipale, astfel cum sunt descrise mai detaliat în secțiunea I.3.4 de mai sus:






  (a) | o rată maximă garantată de 1,65% anual pentru taxa pe bunuri imobile |
| --- | --- | --- |

(83)

În cazul de față, statul a intervenit prin intermediul unui acord între municipalitate și întreprinderea Verne (acordul privind licențele și taxele). Acordul conține următoarele derogări de la plata taxelor municipale, astfel cum sunt descrise mai detaliat în secțiunea I.3.4 de mai sus:

(a)

o rată maximă garantată de 1,65% anual pentru taxa pe bunuri imobile

| (b) | o bază fixă de 1 030 600 000 ISK în loc de evaluarea oficială anuală a terenului și a clădirilor existente pentru taxa pe bunuri imobile |
| --- | --- |

(b)

o bază fixă de 1 030 600 000 ISK în loc de evaluarea oficială anuală a terenului și a clădirilor existente pentru taxa pe bunuri imobile

| (c) | indexare reportată a bazei de impozitare pentru taxa pe bunuri imobile |
| --- | --- |

(c)

indexare reportată a bazei de impozitare pentru taxa pe bunuri imobile

| (d) | neperceperea taxei pe bunuri imobile înainte de 1 ianuarie 2011 |
| --- | --- |

(d)

neperceperea taxei pe bunuri imobile înainte de 1 ianuarie 2011

| (e) | bază fixă pentru clădirile viitoare în loc de evaluarea oficială pentru taxa pe bunuri imobile |
| --- | --- |

(e)

bază fixă pentru clădirile viitoare în loc de evaluarea oficială pentru taxa pe bunuri imobile

| (f) | exceptarea de la plata taxei de drum pentru clădirile existente |
| --- | --- |

(f)

exceptarea de la plata taxei de drum pentru clădirile existente

| (g) | o reducere cu 75% a taxei de drum pentru clădirile noi. |
| --- | --- |

(g)

o reducere cu 75% a taxei de drum pentru clădirile noi.

| (84) | Toate măsurile enumerate mai sus implică pierderea de venituri de către stat. În ceea ce privește taxa de drum, în special, Autoritatea notează faptul că, în conformitate cu legislația islandeză, aceasta este o taxă mai curând decât un comision pentru servicii astfel cum se precizează în detaliu mai jos în evaluarea faptului dacă s-a conferit sau nu un avantaj. Faptul că întreprinderea Verne va construi drumuri în perimetrul terenului închiriat nu modifică faptul că scutirea de la plata taxei de drum implică pierderea de venituri sub forma taxelor de drum. |
| --- | --- |

(84)

Toate măsurile enumerate mai sus implică pierderea de venituri de către stat. În ceea ce privește taxa de drum, în special, Autoritatea notează faptul că, în conformitate cu legislația islandeză, aceasta este o taxă mai curând decât un comision pentru servicii astfel cum se precizează în detaliu mai jos în evaluarea faptului dacă s-a conferit sau nu un avantaj. Faptul că întreprinderea Verne va construi drumuri în perimetrul terenului închiriat nu modifică faptul că scutirea de la plata taxei de drum implică pierderea de venituri sub forma taxelor de drum.

2.1.2   Selectivitate

| (85) | Pentru a face obiectul normelor privind ajutorul de stat, măsura de ajutor trebuie să fie selectivă în sensul că aceasta favorizează „anumite întreprinderi sau producția de anumite bunuri”. Verne este o întreprindere în sensul normelor privind ajutorul de stat prevăzute în Acordul privind SEE. Conform jurisprudenței constante, în domeniul dreptului concurenței, conceptul de „întreprindere” acoperă orice entitate angajată într-o activitate economică, indiferent de forma sa juridică sau de modul în care este finanțată (47). Municipalitatea a semnat la data de 4 noiembrie 2009 acordul privind licențele și taxele doar cu întreprinderea Verne. Astfel, măsurile incluse în acord se aplică exclusiv întreprinderii Verne, iar acordul privind licențele și taxele favorizează societatea Verne. Prin urmare, criteriul selectivității este îndeplinit. |
| --- | --- |

(85)

Pentru a face obiectul normelor privind ajutorul de stat, măsura de ajutor trebuie să fie selectivă în sensul că aceasta favorizează „anumite întreprinderi sau producția de anumite bunuri”. Verne este o întreprindere în sensul normelor privind ajutorul de stat prevăzute în Acordul privind SEE. Conform jurisprudenței constante, în domeniul dreptului concurenței, conceptul de „întreprindere” acoperă orice entitate angajată într-o activitate economică, indiferent de forma sa juridică sau de modul în care este finanțată (47). Municipalitatea a semnat la data de 4 noiembrie 2009 acordul privind licențele și taxele doar cu întreprinderea Verne. Astfel, măsurile incluse în acord se aplică exclusiv întreprinderii Verne, iar acordul privind licențele și taxele favorizează societatea Verne. Prin urmare, criteriul selectivității este îndeplinit.

2.1.3   Avantaj economic

| (86) | Autoritatea reamintește faptul că definiția ajutorului este mai amplă decât cea a subvenției deoarece include nu doar beneficiile pozitive precum subvențiile, ci și măsurile de stat care, sub diferite forme, reduc taxele incluse în mod normal în bugetul unei întreprinderi și care, prin urmare, fără a fi subvenții în sensul strict al cuvântului, sunt similare în caracter și au același efect (48). În conformitate cu jurisprudența constantă, o măsură prin care autoritățile publice acordă unei anumite întreprinderi o scutire de taxă care, deși nu implică un transfer de resurse de stat, plasează pe cei cărora li se aplică scutirea de taxă într-o situație financiară mai favorabilă decât alți contribuabili constituie ajutor acordat de stat sau prin intermediul resurselor de stat (49). |
| --- | --- |

(86)

Autoritatea reamintește faptul că definiția ajutorului este mai amplă decât cea a subvenției deoarece include nu doar beneficiile pozitive precum subvențiile, ci și măsurile de stat care, sub diferite forme, reduc taxele incluse în mod normal în bugetul unei întreprinderi și care, prin urmare, fără a fi subvenții în sensul strict al cuvântului, sunt similare în caracter și au același efect (48). În conformitate cu jurisprudența constantă, o măsură prin care autoritățile publice acordă unei anumite întreprinderi o scutire de taxă care, deși nu implică un transfer de resurse de stat, plasează pe cei cărora li se aplică scutirea de taxă într-o situație financiară mai favorabilă decât alți contribuabili constituie ajutor acordat de stat sau prin intermediul resurselor de stat (49).

| (87) | Un astfel de avantaj poate fi conferit prin diferite reduceri ale sarcinii fiscale a întreprinderii, inclusiv o reducere a bazei de impozitare sau o reducere parțială sau totală a cuantumului taxei sau o reportare, anulare sau chiar o reeșalonare a datoriei fiscale (50). |
| --- | --- |

(87)

Un astfel de avantaj poate fi conferit prin diferite reduceri ale sarcinii fiscale a întreprinderii, inclusiv o reducere a bazei de impozitare sau o reducere parțială sau totală a cuantumului taxei sau o reportare, anulare sau chiar o reeșalonare a datoriei fiscale (50).

| (88) | Este necesară o examinare suplimentară a măsurilor individuale incluse în acordul privind licențele și taxele pentru a determina dacă și în ce măsură acestea conferă un avantaj economic întreprinderii Verne. |
| --- | --- |

(88)

Este necesară o examinare suplimentară a măsurilor individuale incluse în acordul privind licențele și taxele pentru a determina dacă și în ce măsură acestea conferă un avantaj economic întreprinderii Verne.

2.1.3.1   Rată fixă de impozitare de 1,65% - taxa pe bunuri imobile

| (89) | Întreprinderii Verne i se garantează plata unei taxe pe bunuri imobile de 1,65% pe an (astfel cum este aceasta percepută în general în prezent de către municipalitate), inclusiv pe viitor în cazul în care rata de impozitare ar fi mărită, în locul unei taxe pe bunuri imobile percepută în temeiul Legii nr. 4/1995 (51). Prin fixarea ratei de impozitare aplicabile în prezent ca plafon maxim pentru o perioadă nedeterminată de timp, dispoziția a garantat întreprinderii Verne un grad de securitate a planificării în ceea ce privește taxa pe bunuri imobile de care ceilalți operatori economici nu se bucură. Această garanție împotriva viitoarelor modificări legislative sau administrative constituie în sine ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(89)

Întreprinderii Verne i se garantează plata unei taxe pe bunuri imobile de 1,65% pe an (astfel cum este aceasta percepută în general în prezent de către municipalitate), inclusiv pe viitor în cazul în care rata de impozitare ar fi mărită, în locul unei taxe pe bunuri imobile percepută în temeiul Legii nr. 4/1995 (51). Prin fixarea ratei de impozitare aplicabile în prezent ca plafon maxim pentru o perioadă nedeterminată de timp, dispoziția a garantat întreprinderii Verne un grad de securitate a planificării în ceea ce privește taxa pe bunuri imobile de care ceilalți operatori economici nu se bucură. Această garanție împotriva viitoarelor modificări legislative sau administrative constituie în sine ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

2.1.3.2   Bază fixă de impozitare stabilită la1 030 600 000 ISK – taxa pe bunuri imobile

| (90) | Baza fixă de impozitare pentru taxa pe bunuri imobile conform acordului privind licențele și taxele a fost de 1 030 600 000 ISK ajustată cu indicele islandez de cost al construcțiilor (52). În temeiul Legii nr. 4/1995, toate întreprinderile plătesc taxa pe bunuri imobile calculată pe baza evaluării oficiale a terenului și a clădirilor, astfel cum este stabilită în fiecare an. La momentul încheierii acordului privind licențele și taxele, evaluarea oficială a terenului închiriat și a clădirilor deținute de întreprinderea Verne a fost stabilită după cum urmează (în 2008, care ar constitui conform normelor de drept comun baza pentru taxa pe bunuri imobile percepută în 2009):






  Clădirea nr. 868 | 452 050 000 ISK |
| --- | --- | --- |
| Clădirea nr. 869 | 578 550 000 ISK |
| Clădirea nr. 872 | 52 700 000 ISK |
| Clădirea nr. 866 | 23 650 000 ISK |
| Clădirea nr. 864 | 70 900 000 ISK |
| Teren 9,6 ha | 181 200 000 ISK |
| Valoare totală | 1 359 050 000 ISK |

(90)

Baza fixă de impozitare pentru taxa pe bunuri imobile conform acordului privind licențele și taxele a fost de 1 030 600 000 ISK ajustată cu indicele islandez de cost al construcțiilor (52). În temeiul Legii nr. 4/1995, toate întreprinderile plătesc taxa pe bunuri imobile calculată pe baza evaluării oficiale a terenului și a clădirilor, astfel cum este stabilită în fiecare an. La momentul încheierii acordului privind licențele și taxele, evaluarea oficială a terenului închiriat și a clădirilor deținute de întreprinderea Verne a fost stabilită după cum urmează (în 2008, care ar constitui conform normelor de drept comun baza pentru taxa pe bunuri imobile percepută în 2009):

Clădirea nr. 868

452 050 000 ISK

Clădirea nr. 869

578 550 000 ISK

Clădirea nr. 872

52 700 000 ISK

Clădirea nr. 866

23 650 000 ISK

Clădirea nr. 864

70 900 000 ISK

Teren 9,6 ha

181 200 000 ISK

Valoare totală

1 359 050 000 ISK

| (91) | Conform acestor cifre, baza de impozitare pentru întreprinderea Verne conform acordului privind licențele și taxele a fost fixată sub valoarea rezultată conform normelor de drept comun (1 030 600 000 ISK în loc de 1 359 050 000 ISK). Baza de impozitare redusă a scutit întreprinderea Verne de la plata unor taxe care ar fi fost în mod normal suportate de aceasta, prin urmare, aceasta conferă un avantaj întreprinderii Verne. |
| --- | --- |

(91)

Conform acestor cifre, baza de impozitare pentru întreprinderea Verne conform acordului privind licențele și taxele a fost fixată sub valoarea rezultată conform normelor de drept comun (1 030 600 000 ISK în loc de 1 359 050 000 ISK). Baza de impozitare redusă a scutit întreprinderea Verne de la plata unor taxe care ar fi fost în mod normal suportate de aceasta, prin urmare, aceasta conferă un avantaj întreprinderii Verne.

2.1.3.3   Indexare reportată a bazei de impozitare – taxa pe bunuri imobile

| (92) | Fixarea bazei indicelui de cost al construcțiilor la momentul demarării operațiunilor de către Verne scutește întreprinderea de plata unor taxe pe care le-ar plăti conform normelor curente de drept comun, în timp ce posesorii de bunuri imobile și cei care închiriază terenuri conform normelor de drept comun plătesc taxa pe bunuri imobile pe baza valorii evaluate la momentul achiziționării/închirierii bunurilor imobiliare și restabilite anual. Costurile ar fi în mod normal suportate de întreprindere, scutirea de la plata acestora conferind, prin urmare, un avantaj întreprinderii Verne. |
| --- | --- |

(92)

Fixarea bazei indicelui de cost al construcțiilor la momentul demarării operațiunilor de către Verne scutește întreprinderea de plata unor taxe pe care le-ar plăti conform normelor curente de drept comun, în timp ce posesorii de bunuri imobile și cei care închiriază terenuri conform normelor de drept comun plătesc taxa pe bunuri imobile pe baza valorii evaluate la momentul achiziționării/închirierii bunurilor imobiliare și restabilite anual. Costurile ar fi în mod normal suportate de întreprindere, scutirea de la plata acestora conferind, prin urmare, un avantaj întreprinderii Verne.

2.1.3.4   Taxa pe bunuri imobile percepută începând cu 1 ianuarie 2011

| (93) | În temeiul Legii nr. 4/1995, în Islanda taxa pe bunuri imobile este percepută pentru toate clădirile care au făcut obiectul evaluării oficiale în anul anterior. Clădirile achiziționate de întreprinderea Verne în 2008 au făcut obiectul unei evaluări oficiale la momentul achiziționării. Astfel, perioada exceptată de la plata taxei de la momentul achiziționării până la 1 ianuarie 2011 prevăzută în acordul privind licențele și taxele (53) scutește Verne de plata unor taxe care ar trebui suportate în mod normal de către întreprindere, prin urmare, conferă un avantaj întreprinderii Verne. În consecință, măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE |
| --- | --- |

(93)

În temeiul Legii nr. 4/1995, în Islanda taxa pe bunuri imobile este percepută pentru toate clădirile care au făcut obiectul evaluării oficiale în anul anterior. Clădirile achiziționate de întreprinderea Verne în 2008 au făcut obiectul unei evaluări oficiale la momentul achiziționării. Astfel, perioada exceptată de la plata taxei de la momentul achiziționării până la 1 ianuarie 2011 prevăzută în acordul privind licențele și taxele (53) scutește Verne de plata unor taxe care ar trebui suportate în mod normal de către întreprindere, prin urmare, conferă un avantaj întreprinderii Verne. În consecință, măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE

2.1.3.5   Bază fixă de impozitare pentru clădirile viitoare – taxa pe bunuri imobile

| (94) | În locul aplicării evaluării oficiale ca bază de impozitare astfel cum se stipulează în Legea nr. 4/1995, baza de impozitare pentru viitoarele clădiri construite pe amplasament este valoarea cea mai mică dintre (i) costurile dezvoltării scheletelor exterioare și (ii) 85 500 ISK/m2, indexat în funcție de indicele islandez de cost al construcțiilor (începând cu luna în care Verne începe operațiunile destinate clienților/clădirea devine operațională) pro-rata în funcție de gradul de ocupare (54). În măsura în care Verne va construi (sau a construit deja) clădiri, această prevedere va scuti Verne de plata unor taxe care ar trebui suportate în mod normal de către întreprindere, prin urmare, conferă un avantaj întreprinderii Verne. |
| --- | --- |

(94)

În locul aplicării evaluării oficiale ca bază de impozitare astfel cum se stipulează în Legea nr. 4/1995, baza de impozitare pentru viitoarele clădiri construite pe amplasament este valoarea cea mai mică dintre (i) costurile dezvoltării scheletelor exterioare și (ii) 85 500 ISK/m2, indexat în funcție de indicele islandez de cost al construcțiilor (începând cu luna în care Verne începe operațiunile destinate clienților/clădirea devine operațională) pro-rata în funcție de gradul de ocupare (54). În măsura în care Verne va construi (sau a construit deja) clădiri, această prevedere va scuti Verne de plata unor taxe care ar trebui suportate în mod normal de către întreprindere, prin urmare, conferă un avantaj întreprinderii Verne.

2.1.3.6   Scutirea de la plata taxei de drum pentru clădirile existente

| (95) | Articolul 3 din Legea nr. 153/2006 privind taxa de drum (gatnagerðargjald) stipulează faptul că taxa de drum este o taxă unică pe care municipalitățile din Islanda o percep pentru toate bunurile imobiliare din toate zonele urbane. În temeiul acestei legi, municipalitățile au obligația de a percepe taxa și pot decide rata de impozitare până la un maximum de 15 % din costul oficial al clădirii pe m2, astfel cum s-a stabilit de către Statisticile Islandei, centrul pentru statistici oficiale din Islanda. Baza de impozitare o reprezintă construcția permisă pe amplasamentul relevant conform planificării urbane sau autorizației de construcție eliberate. Articolul 5 prevede posibilitatea unei derogări sau a unei reduceri a taxei, care ar trebui prevăzută în reglementările municipale. În continuare, articolul 6 prevede o derogare sau o reducere ad hoc în circumstanțe speciale. |
| --- | --- |

(95)

Articolul 3 din Legea nr. 153/2006 privind taxa de drum (gatnagerðargjald) stipulează faptul că taxa de drum este o taxă unică pe care municipalitățile din Islanda o percep pentru toate bunurile imobiliare din toate zonele urbane. În temeiul acestei legi, municipalitățile au obligația de a percepe taxa și pot decide rata de impozitare până la un maximum de 15 % din costul oficial al clădirii pe m2, astfel cum s-a stabilit de către Statisticile Islandei, centrul pentru statistici oficiale din Islanda. Baza de impozitare o reprezintă construcția permisă pe amplasamentul relevant conform planificării urbane sau autorizației de construcție eliberate. Articolul 5 prevede posibilitatea unei derogări sau a unei reduceri a taxei, care ar trebui prevăzută în reglementările municipale. În continuare, articolul 6 prevede o derogare sau o reducere ad hoc în circumstanțe speciale.

| (96) | Conform articolului 1.1 din acordul privind licențele și taxele, Verne nu va plăti taxa de drum pentru clădirile existente. |
| --- | --- |

(96)

Conform articolului 1.1 din acordul privind licențele și taxele, Verne nu va plăti taxa de drum pentru clădirile existente.

| (97) | Taxa prevăzută în Legea nr. 153/2006 este prin definiție mai degrabă o taxă decât un comision pentru serviciile furnizate, astfel cum a fost descrisă de către Autoritate în decizia de inițiere. Natura taxei de drum este menționată explicit în articolul 1 din lege (55). |
| --- | --- |

(97)

Taxa prevăzută în Legea nr. 153/2006 este prin definiție mai degrabă o taxă decât un comision pentru serviciile furnizate, astfel cum a fost descrisă de către Autoritate în decizia de inițiere. Natura taxei de drum este menționată explicit în articolul 1 din lege (55).

| (98) | Legea nr. 153/2006 prevede în continuare că municipalitățile din Islanda au obligația să determine rata de impozitare a taxei de drum prin reglementări municipale, publicate în secțiunea B a Monitorului Național. Conform reglementărilor din 20 ianuarie 2008 privind taxa de drum în Reykjanesbær (56), rata de impozitare aplicabilă pentru amplasamentele industriale din Reykjanesbær este de 7,5% din baza de impozitare stabilită în conformitate cu articolul 3 din Legea nr. 153/2006. În temeiul Legii nr. 153/2006, taxa este datorată atunci când terenul este închiriat inițial, clădirea este renovată sau modificată sau în cazul modificării scopului unei clădiri și pentru extinderea clădirilor mai vechi. Prin urmare, întreprinderea Verne ar fi trebuit să plătească taxa conform normelor de drept comun și pentru clădirile existente care au fost anterior clădiri militare și care nu au făcut în trecut obiectul taxei de drum. Autoritatea amintește faptul că, în conformitate cu articolul 5 din Legea nr. 176/2006, normele fiscale normale se aplică tuturor bunurilor imobiliare din perimetrul fostei zone a marinei din momentul în care acestora li s-a conferit o utilizare civilă (57). |
| --- | --- |

(98)

Legea nr. 153/2006 prevede în continuare că municipalitățile din Islanda au obligația să determine rata de impozitare a taxei de drum prin reglementări municipale, publicate în secțiunea B a Monitorului Național. Conform reglementărilor din 20 ianuarie 2008 privind taxa de drum în Reykjanesbær (56), rata de impozitare aplicabilă pentru amplasamentele industriale din Reykjanesbær este de 7,5% din baza de impozitare stabilită în conformitate cu articolul 3 din Legea nr. 153/2006. În temeiul Legii nr. 153/2006, taxa este datorată atunci când terenul este închiriat inițial, clădirea este renovată sau modificată sau în cazul modificării scopului unei clădiri și pentru extinderea clădirilor mai vechi. Prin urmare, întreprinderea Verne ar fi trebuit să plătească taxa conform normelor de drept comun și pentru clădirile existente care au fost anterior clădiri militare și care nu au făcut în trecut obiectul taxei de drum. Autoritatea amintește faptul că, în conformitate cu articolul 5 din Legea nr. 176/2006, normele fiscale normale se aplică tuturor bunurilor imobiliare din perimetrul fostei zone a marinei din momentul în care acestora li s-a conferit o utilizare civilă (57).

| (99) | Scutirea prevăzută la articolul 1.1 din acordul privind licențele și taxele scutește Verne de la plata unor taxe care ar trebui suportate în mod normal de către întreprindere și, prin urmare, conferă un avantaj întreprinderii Verne. |
| --- | --- |

(99)

Scutirea prevăzută la articolul 1.1 din acordul privind licențele și taxele scutește Verne de la plata unor taxe care ar trebui suportate în mod normal de către întreprindere și, prin urmare, conferă un avantaj întreprinderii Verne.

2.1.3.7   O reducere cu 75% a taxei de drum pentru clădirile noi

| (100) | Conform acordului privind licențele și taxele (58), Verne va plăti doar 25 % din taxa datorată în temeiul Legii nr. 153/2006 „ca urmare a dimensiunii bunurilor imobiliare [...] și a dimensiunii proiectului și a impactului substanțial al acestuia asupra veniturilor din Reykjanesbær”. Acordul stipulează că Verne va demara în viitor construcția de drumuri în perimetrul amplasamentului pe propria cheltuială „și pentru astfel de lucrări executate în mod normal în schimbul taxei de drum”. Pe de altă parte, municipalitatea se va ocupa de conexiunile rutiere către amplasament. |
| --- | --- |

(100)

Conform acordului privind licențele și taxele (58), Verne va plăti doar 25 % din taxa datorată în temeiul Legii nr. 153/2006 „ca urmare a dimensiunii bunurilor imobiliare [...] și a dimensiunii proiectului și a impactului substanțial al acestuia asupra veniturilor din Reykjanesbær”. Acordul stipulează că Verne va demara în viitor construcția de drumuri în perimetrul amplasamentului pe propria cheltuială „și pentru astfel de lucrări executate în mod normal în schimbul taxei de drum”. Pe de altă parte, municipalitatea se va ocupa de conexiunile rutiere către amplasament.

| (101) | Valoarea taxei de drum redusă cu 75 % pentru noile clădiri, prevăzută în acordul privind licențele și taxele, se situează sub suma datorată în conformitate cu normele de drept comun. Taxa redusă scutește Verne de la plata unor taxe care ar trebui suportate în mod normal de către întreprindere și, prin urmare, conferă un avantaj întreprinderii Verne. |
| --- | --- |

(101)

Valoarea taxei de drum redusă cu 75 % pentru noile clădiri, prevăzută în acordul privind licențele și taxele, se situează sub suma datorată în conformitate cu normele de drept comun. Taxa redusă scutește Verne de la plata unor taxe care ar trebui suportate în mod normal de către întreprindere și, prin urmare, conferă un avantaj întreprinderii Verne.

2.1.4   Impactul asupra comerțului și denaturarea concurenței

| (102) | În ceea ce privește criteriile menționate la articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE referitoare la ajutoarele „care denaturează sau amenință să denatureze concurența în măsura în care afectează comerțul dintre părțile contractante”, rezultă din jurisprudență că nu este necesar să se stabilească faptul că ajutorul are un efect real asupra comerțului dintre părțile contractante și că este într-adevăr denaturată concurența, ci doar să se examineze dacă ajutorul în cauză este susceptibil să afecteze comerțul și să denatureze concurența (59). Mai mult, în cazul în care ajutorul acordat de stat consolidează poziția unei întreprinderi comparativ cu cea a altor întreprinderi în cadrul schimburilor comerciale în interiorul SEE, acestea din urmă trebuie considerate ca fiind afectate de ajutorul respectiv. În mod contrar, nu este necesar ca întreprinderea beneficiară în sine să fie implicată în comerțul menționat (60). |
| --- | --- |

(102)

În ceea ce privește criteriile menționate la articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE referitoare la ajutoarele „care denaturează sau amenință să denatureze concurența în măsura în care afectează comerțul dintre părțile contractante”, rezultă din jurisprudență că nu este necesar să se stabilească faptul că ajutorul are un efect real asupra comerțului dintre părțile contractante și că este într-adevăr denaturată concurența, ci doar să se examineze dacă ajutorul în cauză este susceptibil să afecteze comerțul și să denatureze concurența (59). Mai mult, în cazul în care ajutorul acordat de stat consolidează poziția unei întreprinderi comparativ cu cea a altor întreprinderi în cadrul schimburilor comerciale în interiorul SEE, acestea din urmă trebuie considerate ca fiind afectate de ajutorul respectiv. În mod contrar, nu este necesar ca întreprinderea beneficiară în sine să fie implicată în comerțul menționat (60).

| (103) | Verne intenționează să furnizeze servicii pe piața centrelor de date en gros, inclusiv către alte țări din SEE. Serviciile de centre de date en gros sunt furnizate pe scară largă în cadrul SEE și pe piețele mondiale. Pe această bază, Autoritatea concluzionează că acordul privind licențele și taxele este susceptibil să denatureze concurența și să afecteze comerțul dintre părțile contractante la Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(103)

Verne intenționează să furnizeze servicii pe piața centrelor de date en gros, inclusiv către alte țări din SEE. Serviciile de centre de date en gros sunt furnizate pe scară largă în cadrul SEE și pe piețele mondiale. Pe această bază, Autoritatea concluzionează că acordul privind licențele și taxele este susceptibil să denatureze concurența și să afecteze comerțul dintre părțile contractante la Acordul privind SEE.

2.1.5   Concluzie privind existența ajutorului de stat în acordul privind licențele și taxele

| (104) | Derogările de la taxele municipale (taxa pe bunuri imobile și taxa de drum), identificate mai sus, și anume:






  a) | rată maximă garantată de 1,65% anual pentru taxa pe bunuri imobile; |
| --- | --- | --- |

(104)

Derogările de la taxele municipale (taxa pe bunuri imobile și taxa de drum), identificate mai sus, și anume:

a)

rată maximă garantată de 1,65% anual pentru taxa pe bunuri imobile;

| b) | bază fixă de 1 030 600 000 ISK în loc de evaluarea oficială anuală a terenului și a clădirilor existente pentru taxa pe bunuri imobile; |
| --- | --- |

b)

bază fixă de 1 030 600 000 ISK în loc de evaluarea oficială anuală a terenului și a clădirilor existente pentru taxa pe bunuri imobile;

| c) | indexarea reportată a bazei de impozitare pentru taxa pe bunuri imobile; |
| --- | --- |

c)

indexarea reportată a bazei de impozitare pentru taxa pe bunuri imobile;

| d) | neperceperea taxei pe bunuri imobile înainte de 1 ianuarie 2011; |
| --- | --- |

d)

neperceperea taxei pe bunuri imobile înainte de 1 ianuarie 2011;

| e) | baza fixă pentru clădirile viitoare în loc de evaluarea oficială pentru taxa pe bunuri imobile; |
| --- | --- |

e)

baza fixă pentru clădirile viitoare în loc de evaluarea oficială pentru taxa pe bunuri imobile;

| f) | exceptarea de la plata taxei de drum pentru clădirile existente și |
| --- | --- |

f)

exceptarea de la plata taxei de drum pentru clădirile existente și

| g) | reducerea cu 75 % a taxei de drum pentru clădirile noi |
| --- | --- |

g)

reducerea cu 75 % a taxei de drum pentru clădirile noi

presupun un avantaj selectiv acordat întreprinderii Verne, deoarece sunt implicate resurse de stat și există un impact asupra schimburilor comerciale și în ceea ce privește denaturarea concurenței. Prin urmare, măsurile constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

2.1.6   Cuantificarea ajutorului de stat în acordul privind licențele și taxele

| (105) | Cuantumul ajutorului de stat reprezintă diferența dintre taxele datorate conform acordului privind licențele și taxele, pe de o parte, și taxele pe care Verne le-ar fi plătit în cazul aplicării normelor de drept comun, pe de altă parte. |
| --- | --- |

(105)

Cuantumul ajutorului de stat reprezintă diferența dintre taxele datorate conform acordului privind licențele și taxele, pe de o parte, și taxele pe care Verne le-ar fi plătit în cazul aplicării normelor de drept comun, pe de altă parte.

2.2   Acordul privind achiziționarea de bunuri imobile, acordul de închiriere de teren și acordul suplimentar de închiriere

2.2.1   Resurse de stat, selectivitate și impact asupra schimburilor comerciale

| (106) | În primul rând, toate cele trei acorduri, și anume acordul de achiziționare de bunuri imobile, acordul de închiriere de teren și acordul suplimentar de închiriere, au fost încheiate între Verne și Trezoreria Națională (61). |
| --- | --- |

(106)

În primul rând, toate cele trei acorduri, și anume acordul de achiziționare de bunuri imobile, acordul de închiriere de teren și acordul suplimentar de închiriere, au fost încheiate între Verne și Trezoreria Națională (61).

| (107) | După ce s-a stabilit că acordul de achiziționare de bunuri imobile, acordul de închiriere de teren și acordul suplimentar de închiriere au fost încheiate direct de către stat și că, prin urmare, au fost implicate resurse de stat, Autoritatea notează, pe de altă parte, că Verne, potențialul beneficiar al măsurilor conținute în cele trei acorduri, este considerată drept întreprindere deoarece desfășoară activități economice oferind servicii de stocare de date en gros pe piață. |
| --- | --- |

(107)

După ce s-a stabilit că acordul de achiziționare de bunuri imobile, acordul de închiriere de teren și acordul suplimentar de închiriere au fost încheiate direct de către stat și că, prin urmare, au fost implicate resurse de stat, Autoritatea notează, pe de altă parte, că Verne, potențialul beneficiar al măsurilor conținute în cele trei acorduri, este considerată drept întreprindere deoarece desfășoară activități economice oferind servicii de stocare de date en gros pe piață.

| (108) | În al treilea rând, deoarece de pe urma tranzacțiilor a beneficiat potențial o anumită întreprindere (și anume, Verne), acestea ar trebui considerate ca fiind o măsură selectivă. |
| --- | --- |

(108)

În al treilea rând, deoarece de pe urma tranzacțiilor a beneficiat potențial o anumită întreprindere (și anume, Verne), acestea ar trebui considerate ca fiind o măsură selectivă.

| (109) | În al patrulea rând, măsurile denaturează sau au potențialul de a denatura concurența și de a afecta comerțul dintre părțile contractante la Acordul privind SEE, întrucât Verne intenționează să opereze un centru global de date en gros ale cărui servicii vor fi disponibile clienților din interiorul SEE și de pe piața mondială. |
| --- | --- |

(109)

În al patrulea rând, măsurile denaturează sau au potențialul de a denatura concurența și de a afecta comerțul dintre părțile contractante la Acordul privind SEE, întrucât Verne intenționează să opereze un centru global de date en gros ale cărui servicii vor fi disponibile clienților din interiorul SEE și de pe piața mondială.

2.2.2   Existența unui avantaj – principiul investitorului în economia de piață

| (110) | Pentru a evalua dacă măsurile conținute în cele trei acorduri constituie ajutor de stat, Autoritatea trebuie să verifice dacă vânzarea clădirilor și închirierea terenului conferă un avantaj întreprinderii Verne. |
| --- | --- |

(110)

Pentru a evalua dacă măsurile conținute în cele trei acorduri constituie ajutor de stat, Autoritatea trebuie să verifice dacă vânzarea clădirilor și închirierea terenului conferă un avantaj întreprinderii Verne.

| (111) | În cazul în care acordul de achiziționare de bunuri imobile, acordul de închiriere de teren și acordul suplimentar de închiriere au fost realizate în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață, și anume dacă statul a vândut clădirile la valoarea de piață, iar dispozițiile acordului de închiriere de teren și cele ale acordului suplimentar de închiriere au fost în conformitate cu condițiile pieței, atunci nu ar exista un ajutor de stat. |
| --- | --- |

(111)

În cazul în care acordul de achiziționare de bunuri imobile, acordul de închiriere de teren și acordul suplimentar de închiriere au fost realizate în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață, și anume dacă statul a vândut clădirile la valoarea de piață, iar dispozițiile acordului de închiriere de teren și cele ale acordului suplimentar de închiriere au fost în conformitate cu condițiile pieței, atunci nu ar exista un ajutor de stat.

| (112) | Cu privire la vânzarea de către autoritățile publice de terenuri sau clădiri unei întreprinderi sau unei persoane fizice implicată într-o activitate economică, trebuie remarcat faptul că Curtea a constatat că o astfel de vânzare ar putea include elemente de ajutor de stat, în special acolo unde aceasta nu se face la valoarea de piață, cu alte cuvinte, atunci când bunurile nu sunt vândute la prețul pe care l-ar fi putut stabili un investitor privat în economia de piață, operând în condiții concurențiale normale (62). |
| --- | --- |

(112)

Cu privire la vânzarea de către autoritățile publice de terenuri sau clădiri unei întreprinderi sau unei persoane fizice implicată într-o activitate economică, trebuie remarcat faptul că Curtea a constatat că o astfel de vânzare ar putea include elemente de ajutor de stat, în special acolo unde aceasta nu se face la valoarea de piață, cu alte cuvinte, atunci când bunurile nu sunt vândute la prețul pe care l-ar fi putut stabili un investitor privat în economia de piață, operând în condiții concurențiale normale (62).

2.2.2.1   Acordul privind achiziționarea de bunuri imobile

| (113) | Trezoreria a vândut cinci clădiri întreprinderii Verne la data de 26 februarie 2008. Pentru a evalua prezența ajutorului în acest caz, Autoritatea aplică Orientările privind elementele de ajutor de stat în vânzările de terenuri și clădiri de către autoritățile publice („orientările”). Orientările se bazează pe testul investitorului în economia de piață: testul investitorului privat.
  A fost respectată o procedură de licitație necondiționată – sau una similară acesteia? |
| --- | --- |

(113)

Trezoreria a vândut cinci clădiri întreprinderii Verne la data de 26 februarie 2008. Pentru a evalua prezența ajutorului în acest caz, Autoritatea aplică Orientările privind elementele de ajutor de stat în vânzările de terenuri și clădiri de către autoritățile publice („orientările”). Orientările se bazează pe testul investitorului în economia de piață: testul investitorului privat.

A fost respectată o procedură de licitație necondiționată – sau una similară acesteia?

| (114) | Conform punctului 2.1 din orientări, existența ajutorului de stat în favoarea cumpărătorului este exclusă în mod automat atunci când vânzarea respectă „o procedură de licitație, deschisă și necondiționată, care a făcut obiectul unei publicități suficiente, similară unei vânzări publice, în cadrul căreia se acceptă cea mai bună sau unica ofertă”. Conform informațiilor colectate de către Autoritate în cadrul procedurii oficiale de investigare, se pare că nu a fost organizată nicio procedură de licitație de către stat sau de către KADECO în numele acestuia. Prin urmare, prezența ajutorului de stat nu poate fi automat exclusă pe acest motiv. Cu toate acestea, Autoritatea va evalua în continuare dacă a fost aplicată o procedură similară unei proceduri de licitație necondiționată, chiar dacă aceasta nu a fost în totalitate în conformitate cu orientările. |
| --- | --- |

(114)

Conform punctului 2.1 din orientări, existența ajutorului de stat în favoarea cumpărătorului este exclusă în mod automat atunci când vânzarea respectă „o procedură de licitație, deschisă și necondiționată, care a făcut obiectul unei publicități suficiente, similară unei vânzări publice, în cadrul căreia se acceptă cea mai bună sau unica ofertă”. Conform informațiilor colectate de către Autoritate în cadrul procedurii oficiale de investigare, se pare că nu a fost organizată nicio procedură de licitație de către stat sau de către KADECO în numele acestuia. Prin urmare, prezența ajutorului de stat nu poate fi automat exclusă pe acest motiv. Cu toate acestea, Autoritatea va evalua în continuare dacă a fost aplicată o procedură similară unei proceduri de licitație necondiționată, chiar dacă aceasta nu a fost în totalitate în conformitate cu orientările.

| (115) | Autoritățile islandeze au susținut în observațiile acestora la decizia de inițiere (63) că clădirile au fost vândute la valoarea lor de piață la momentul respectiv, în februarie 2008. În sprijinul acestei afirmații, autoritățile islandeze au susținut, printre altele, chiar dacă nu au făcut referire la orientări, că „toate proprietățile guvernului pe care KADECO le administra la momentul respectiv au fost anunțate public cu câteva luni înainte de vânzarea către Verne” (64); că „proprietatea a fost anunțată public și au fost două oferte pentru clădirea nr. 869; oferta de [..] a Verne Holdings ehf. și o ofertă din partea [un alt ofertant]” (65). |
| --- | --- |

(115)

Autoritățile islandeze au susținut în observațiile acestora la decizia de inițiere (63) că clădirile au fost vândute la valoarea lor de piață la momentul respectiv, în februarie 2008. În sprijinul acestei afirmații, autoritățile islandeze au susținut, printre altele, chiar dacă nu au făcut referire la orientări, că „toate proprietățile guvernului pe care KADECO le administra la momentul respectiv au fost anunțate public cu câteva luni înainte de vânzarea către Verne” (64); că „proprietatea a fost anunțată public și au fost două oferte pentru clădirea nr. 869; oferta de [..] a Verne Holdings ehf. și o ofertă din partea [un alt ofertant]” (65).

| (116) | Pentru a verifica dacă a avut loc o procedură similară unei proceduri de licitație necondiționate, Autoritatea a evaluat toate informațiile disponibile. |
| --- | --- |

(116)

Pentru a verifica dacă a avut loc o procedură similară unei proceduri de licitație necondiționate, Autoritatea a evaluat toate informațiile disponibile.

| (117) | Biroul național de verificare a conturilor publice al Islandei (Ríkisendurskoðun) este un organism independent care funcționează sub tutela Parlamentului Islandei, Alþingi. Rolul principal al acestuia este de a verifica declarațiile financiare ale organismelor guvernamentale centrale și de a monitoriza și promova îmbunătățiri în gestionarea financiară a statului și în utilizarea fondurilor publice (66). |
| --- | --- |

(117)

Biroul național de verificare a conturilor publice al Islandei (Ríkisendurskoðun) este un organism independent care funcționează sub tutela Parlamentului Islandei, Alþingi. Rolul principal al acestuia este de a verifica declarațiile financiare ale organismelor guvernamentale centrale și de a monitoriza și promova îmbunătățiri în gestionarea financiară a statului și în utilizarea fondurilor publice (66).

| (118) | În perioada noiembrie 2007 - martie 2008, Biroul național de verificare a conturilor publice al Islandei a derulat un așa-numit „audit al performanței” (67) cu privire la operațiunile KADECO. Motivul examinării l-au constituit afirmațiile din cadrul dezbaterilor publice referitoare la faptul că nu au fost protejate interesele depline ale statului atunci când au fost vândute activele din fosta zonă de apărare de la aeroportul Keflavík. Clădirile achiziționate de întreprinderea Verne sunt situate în zona respectivă. Cu toate acestea, clădirile nu fuseseră încă vândute la momentul efectuării auditului. Auditul a evidențiat faptul că KADECO fusese numit, prin lege, să administreze facilitățile din fosta zonă de apărare de la aeroportul Keflavík și să gestioneze dezvoltarea viitoare a zonei, în numele statului islandez. Prin urmare, a fost dreptul deplin al acesteia de a administra vânzarea activelor statului din zona respectivă fără implicarea Centrului național al comerțului (Ríkiskaup) (68), iar KADECO nu avea obligația de a le scoate la licitație. Mai mult, auditul concluzionează ca interesele statului au fost protejate atunci când au fost cedate facilitățile în cauză. |
| --- | --- |

(118)

În perioada noiembrie 2007 - martie 2008, Biroul național de verificare a conturilor publice al Islandei a derulat un așa-numit „audit al performanței” (67) cu privire la operațiunile KADECO. Motivul examinării l-au constituit afirmațiile din cadrul dezbaterilor publice referitoare la faptul că nu au fost protejate interesele depline ale statului atunci când au fost vândute activele din fosta zonă de apărare de la aeroportul Keflavík. Clădirile achiziționate de întreprinderea Verne sunt situate în zona respectivă. Cu toate acestea, clădirile nu fuseseră încă vândute la momentul efectuării auditului. Auditul a evidențiat faptul că KADECO fusese numit, prin lege, să administreze facilitățile din fosta zonă de apărare de la aeroportul Keflavík și să gestioneze dezvoltarea viitoare a zonei, în numele statului islandez. Prin urmare, a fost dreptul deplin al acesteia de a administra vânzarea activelor statului din zona respectivă fără implicarea Centrului național al comerțului (Ríkiskaup) (68), iar KADECO nu avea obligația de a le scoate la licitație. Mai mult, auditul concluzionează ca interesele statului au fost protejate atunci când au fost cedate facilitățile în cauză.

| (119) | Raportul privind auditul performanței a fost emis la data de 26 martie 2008 și este pus la dispoziția publicului pe website-ul Biroului național de verificare a conturilor publice al Islandei (69). Raportul descrie în detaliu procesul de vânzare a clădirilor deja vândute sau în proces de vânzare la momentul auditului, când trei pătrimi din totalul proprietăților din zonă fuseseră deja vândute. Conform raportului, primele anunțuri publice pentru clădirile desemnate din zonă au fost publicate în martie 2007, fiind scoase la vânzare 24 de clădiri specifice (70). În aprilie 2007, opt clădiri adiționale au fost scoase la vânzare în mai multe ziare din Islanda (71). Raportul menționează că din aprilie 2007 nicio clădire nu a mai fost anunțată în mod specific în ziare, însă au fost publicate anunțuri periodice în care se făcea trimitere la KADECO și la website-ul acestuia și în care se solicitau idei de exploatare a zonei. |
| --- | --- |

(119)

Raportul privind auditul performanței a fost emis la data de 26 martie 2008 și este pus la dispoziția publicului pe website-ul Biroului național de verificare a conturilor publice al Islandei (69). Raportul descrie în detaliu procesul de vânzare a clădirilor deja vândute sau în proces de vânzare la momentul auditului, când trei pătrimi din totalul proprietăților din zonă fuseseră deja vândute. Conform raportului, primele anunțuri publice pentru clădirile desemnate din zonă au fost publicate în martie 2007, fiind scoase la vânzare 24 de clădiri specifice (70). În aprilie 2007, opt clădiri adiționale au fost scoase la vânzare în mai multe ziare din Islanda (71). Raportul menționează că din aprilie 2007 nicio clădire nu a mai fost anunțată în mod specific în ziare, însă au fost publicate anunțuri periodice în care se făcea trimitere la KADECO și la website-ul acestuia și în care se solicitau idei de exploatare a zonei.

| (120) | Biroul național de verificare a conturilor publice al Islandei a subliniat în raportul acestuia că ar fi fost de dorit să se anunțe mai multe clădiri în mod specific. |
| --- | --- |

(120)

Biroul național de verificare a conturilor publice al Islandei a subliniat în raportul acestuia că ar fi fost de dorit să se anunțe mai multe clădiri în mod specific.

| (121) | În cazul celor cinci clădiri vândute întreprinderii Verne la data de 26 februarie 2008, doar o singură clădire a făcut obiectul unei publicități în mod specific, și anume, clădirea nr. 869 (72). Clădirea respectivă se numără printre cele opt care au fost anunțate în aprilie 2007. Autoritățile islandeze au explicat că a fost primită o singură ofertă pentru clădire, prezentată la data de 23 aprilie 2007 de către Atlantic Film Studios. Autoritatea a primit o copie a ofertei. Atlantic Film Studios a oferit 35 000 ISK/m2, prin urmare, având în vedere dimensiunea estimată a clădirii nr. 869 la momentul respectiv, de 13 000 m2, oferta s-a ridicat la 455 000 000 ISK. În plus, Atlantic Film Studios s-a oferit să plătească 15 000 000 ISK pentru zona acoperită cu asfalt din afara perimetrului clădirii nr. 869. Autoritățile islandeze au explicat că oferta a fost respinsă (73). |
| --- | --- |

(121)

În cazul celor cinci clădiri vândute întreprinderii Verne la data de 26 februarie 2008, doar o singură clădire a făcut obiectul unei publicități în mod specific, și anume, clădirea nr. 869 (72). Clădirea respectivă se numără printre cele opt care au fost anunțate în aprilie 2007. Autoritățile islandeze au explicat că a fost primită o singură ofertă pentru clădire, prezentată la data de 23 aprilie 2007 de către Atlantic Film Studios. Autoritatea a primit o copie a ofertei. Atlantic Film Studios a oferit 35 000 ISK/m2, prin urmare, având în vedere dimensiunea estimată a clădirii nr. 869 la momentul respectiv, de 13 000 m2, oferta s-a ridicat la 455 000 000 ISK. În plus, Atlantic Film Studios s-a oferit să plătească 15 000 000 ISK pentru zona acoperită cu asfalt din afara perimetrului clădirii nr. 869. Autoritățile islandeze au explicat că oferta a fost respinsă (73).

| (122) | Pe baza celor menționate mai sus, Autoritatea nu poate concluziona că a fost respectată o procedură similară unei proceduri de licitație necondiționată în acest caz. Astfel, ajutorul de stat nu poate fi automat exclus pe această bază. |
| --- | --- |

(122)

Pe baza celor menționate mai sus, Autoritatea nu poate concluziona că a fost respectată o procedură similară unei proceduri de licitație necondiționată în acest caz. Astfel, ajutorul de stat nu poate fi automat exclus pe această bază.

| (123) | Orientările prevăd o procedură alternativă pentru excluderea ajutorului, numită metoda evaluării realizate de un expert independent, în secțiunea 2.2. Chiar dacă autoritățile islandeze nu au susținut faptul că ajutorul a fost exclus pe baza metodei prevăzute, Autoritatea va evalua dacă metoda respectivă a fost aplicată în cazul de față. |
| --- | --- |

(123)

Orientările prevăd o procedură alternativă pentru excluderea ajutorului, numită metoda evaluării realizate de un expert independent, în secțiunea 2.2. Chiar dacă autoritățile islandeze nu au susținut faptul că ajutorul a fost exclus pe baza metodei prevăzute, Autoritatea va evalua dacă metoda respectivă a fost aplicată în cazul de față.

| (124) | La 23 aprilie 2007 un expert, o agenție imobiliară locală numită Fateignastofa Suðurnesja, a evaluat valoarea de piață a clădirii individuale nr. 869, la o dimensiune estimată de 13 382 m2, ca fiind de 980 000 000 ISK sau de aproximativ 73 000 ISK/m2. Întrucât Verne a cumpărat clădirea plus alte patru clădiri în februarie 2008 la prețul total de 14,5 milioane USD, echivalentul la acea vreme a 957 000 000 ISK, se ridică întrebarea legitimă dacă într-adevăr clădirile au fost achiziționate la valoarea de piață. |
| --- | --- |

(124)

La 23 aprilie 2007 un expert, o agenție imobiliară locală numită Fateignastofa Suðurnesja, a evaluat valoarea de piață a clădirii individuale nr. 869, la o dimensiune estimată de 13 382 m2, ca fiind de 980 000 000 ISK sau de aproximativ 73 000 ISK/m2. Întrucât Verne a cumpărat clădirea plus alte patru clădiri în februarie 2008 la prețul total de 14,5 milioane USD, echivalentul la acea vreme a 957 000 000 ISK, se ridică întrebarea legitimă dacă într-adevăr clădirile au fost achiziționate la valoarea de piață.

| (125) | Astfel cum s-a menționat anterior, autoritățile islandeze au susținut în observațiile acestora cu privire la decizia de inițiere că aceste clădiri au fost vândute la valoarea de piață, iar în sprijinul acestei afirmații au făcut trimitere, printre altele, la evaluarea menționată mai sus a clădirii nr. 869, realizată de expertul independent. Autoritățile islandeze au furnizat Autorității o copie a evaluării, din data de 23 aprilie 2007, semnată de expert. Raportul este succint, de mai puțin de o pagină și se referă la clădirea nr. 869 ca având 13 383 m2, structură de oțel, în stare bună și cu o bună accesibilitate (74). Expertul stabilește valoarea de piață la 980 000 000 ISK pe baza documentației disponibile, a inspectării clădirii și a studiului proprietăților similare din zonă, având în vedere condițiile de piață. Expertul face referire la posibilitatea unei exploatări a clădirii în legătură cu aeroportul din apropiere de la Keflavík și se referă la multiplele posibilități de exploatare a clădirii, fiind o clădire cu plafon înalt. |
| --- | --- |

(125)

Astfel cum s-a menționat anterior, autoritățile islandeze au susținut în observațiile acestora cu privire la decizia de inițiere că aceste clădiri au fost vândute la valoarea de piață, iar în sprijinul acestei afirmații au făcut trimitere, printre altele, la evaluarea menționată mai sus a clădirii nr. 869, realizată de expertul independent. Autoritățile islandeze au furnizat Autorității o copie a evaluării, din data de 23 aprilie 2007, semnată de expert. Raportul este succint, de mai puțin de o pagină și se referă la clădirea nr. 869 ca având 13 383 m2, structură de oțel, în stare bună și cu o bună accesibilitate (74). Expertul stabilește valoarea de piață la 980 000 000 ISK pe baza documentației disponibile, a inspectării clădirii și a studiului proprietăților similare din zonă, având în vedere condițiile de piață. Expertul face referire la posibilitatea unei exploatări a clădirii în legătură cu aeroportul din apropiere de la Keflavík și se referă la multiplele posibilități de exploatare a clădirii, fiind o clădire cu plafon înalt.

| (126) | Autoritatea notează că autoritățile islandeze au susținut în observațiile acestora cu privire la decizia de deschidere că evaluarea expertului „viza reflectarea valorii unei clădiri noi aparținând unor proprietăți comparabile” (75). Acest fapt nu se regăsește însă în formularea evaluării realizate de expert, care se referă în mod clar la starea clădirii nr. 869 nefăcând nicio referire la clădiri noi. Mai mult, raportul Biroului național de verificare a conturilor publice al Islandei menționat mai sus nu susține ideea potrivit căreia evaluarea expertului a reflectat valoarea unor clădiri noi. |
| --- | --- |

(126)

Autoritatea notează că autoritățile islandeze au susținut în observațiile acestora cu privire la decizia de deschidere că evaluarea expertului „viza reflectarea valorii unei clădiri noi aparținând unor proprietăți comparabile” (75). Acest fapt nu se regăsește însă în formularea evaluării realizate de expert, care se referă în mod clar la starea clădirii nr. 869 nefăcând nicio referire la clădiri noi. Mai mult, raportul Biroului național de verificare a conturilor publice al Islandei menționat mai sus nu susține ideea potrivit căreia evaluarea expertului a reflectat valoarea unor clădiri noi.

| (127) | Deoarece evaluarea expertului acoperă doar una dintre cele cinci clădiri vândute către Verne, a fost efectuată cu 10 luni înainte de vânzarea clădirilor către Verne și nu este clar dacă s-a bazat într-adevăr pe indicatorii de piață general acceptați și pe standardele de evaluare general admise, aceasta nu poate fi considerată ca fiind o evaluare realizată de către un expert independent pentru toate cele cinci clădiri vândute către Verne, în sensul orientărilor, în scopul cazului de față. |
| --- | --- |

(127)

Deoarece evaluarea expertului acoperă doar una dintre cele cinci clădiri vândute către Verne, a fost efectuată cu 10 luni înainte de vânzarea clădirilor către Verne și nu este clar dacă s-a bazat într-adevăr pe indicatorii de piață general acceptați și pe standardele de evaluare general admise, aceasta nu poate fi considerată ca fiind o evaluare realizată de către un expert independent pentru toate cele cinci clădiri vândute către Verne, în sensul orientărilor, în scopul cazului de față.

| (128) | Se ridică în continuare întrebarea referitoare la modul în care poate fi stabilit prețul de piață al clădirilor în cazul de față. În absența procedurii pentru excluderea automată a ajutorului de stat, pusă la dispoziția statului conform orientărilor Autorității, Autoritatea va adopta abordarea sistematică și logică pe care se bazează orientările în evaluarea valorii de piață în cazul de față. |
| --- | --- |

(128)

Se ridică în continuare întrebarea referitoare la modul în care poate fi stabilit prețul de piață al clădirilor în cazul de față. În absența procedurii pentru excluderea automată a ajutorului de stat, pusă la dispoziția statului conform orientărilor Autorității, Autoritatea va adopta abordarea sistematică și logică pe care se bazează orientările în evaluarea valorii de piață în cazul de față.

| (129) | Dimensiunea totală a tuturor celor cinci clădiri achiziționate de Verne a fost de 31 008 m2
   (76). Prețul total plătit, echivalent sumei de 957 000 000 ISK la momentul respectiv, înseamnă un preț de aproximativ 31 000 ISK/m2, așadar cu aproape 4 000 ISK mai mic decât prețul pe m2 oferit de Atlantic Film Studios cu 10 luni înainte pentru clădirea nr. 869, ofertă care a fost respinsă potrivit autorităților islandeze (77). În opinia Autorității acest fapt indică deja faptul că clădirile au fost vândute întreprinderii Verne sub prețul de piață. |
| --- | --- |

(129)

Dimensiunea totală a tuturor celor cinci clădiri achiziționate de Verne a fost de 31 008 m2
   (76). Prețul total plătit, echivalent sumei de 957 000 000 ISK la momentul respectiv, înseamnă un preț de aproximativ 31 000 ISK/m2, așadar cu aproape 4 000 ISK mai mic decât prețul pe m2 oferit de Atlantic Film Studios cu 10 luni înainte pentru clădirea nr. 869, ofertă care a fost respinsă potrivit autorităților islandeze (77). În opinia Autorității acest fapt indică deja faptul că clădirile au fost vândute întreprinderii Verne sub prețul de piață.

| (130) | Astfel cum a fost menționat mai sus, Autoritatea nu se poate baza în totalitate pe evaluarea realizată de expert. Aceasta indică însă, în opinia Autorității, că este posibil ca prețul plătit să fi fost sub prețul pieței, având în vedere, de asemenea, singura ofertă făcută, potrivit autorităților islandeze care, în plus, fusese prezentate cu 10 luni înainte de vânzarea către Verne. |
| --- | --- |

(130)

Astfel cum a fost menționat mai sus, Autoritatea nu se poate baza în totalitate pe evaluarea realizată de expert. Aceasta indică însă, în opinia Autorității, că este posibil ca prețul plătit să fi fost sub prețul pieței, având în vedere, de asemenea, singura ofertă făcută, potrivit autorităților islandeze care, în plus, fusese prezentate cu 10 luni înainte de vânzarea către Verne.

| (131) | Evaluarea referitoare la plata prețului de piață în absența presupunerii automate prevăzute în orientările Autorității este, prin natura sa, retrospectivă (78). Este de datoria Autorității să aplice cea mai de încredere metodă pentru a determina valoarea unei proprietăți în astfel de cazuri, pe baza tuturor informațiilor disponibile. |
| --- | --- |

(131)

Evaluarea referitoare la plata prețului de piață în absența presupunerii automate prevăzute în orientările Autorității este, prin natura sa, retrospectivă (78). Este de datoria Autorității să aplice cea mai de încredere metodă pentru a determina valoarea unei proprietăți în astfel de cazuri, pe baza tuturor informațiilor disponibile.

| (132) | Autoritatea consideră că informații fiabile în acest sens se pot regăsi în raportul Biroului național de verificare a conturilor publice al Islandei menționat mai sus, chiar dacă nu poate fi exclus faptul că alte contracte de vânzare încheiate de stat și analizate în raport implică ajutor de stat. În opinia Autorității, raportul furnizează informații utile privind situația anterioară și de la momentul vânzării către Verne, iar acest lucru poate fi util în procesul stabilirii valorii de piață în zona în cauză. |
| --- | --- |

(132)

Autoritatea consideră că informații fiabile în acest sens se pot regăsi în raportul Biroului național de verificare a conturilor publice al Islandei menționat mai sus, chiar dacă nu poate fi exclus faptul că alte contracte de vânzare încheiate de stat și analizate în raport implică ajutor de stat. În opinia Autorității, raportul furnizează informații utile privind situația anterioară și de la momentul vânzării către Verne, iar acest lucru poate fi util în procesul stabilirii valorii de piață în zona în cauză.

| (133) | Raportul indică faptul că același expert imobiliar care a furnizat evaluarea pentru clădirea nr. 869, una dintre clădirile vândute către Verne, a evaluat o parte considerabilă din clădirile din zona pe care statul a oferit-o spre vânzare. Cu toate acestea, nu toate clădirile au fost evaluate. Raportul furnizează, de asemenea, informații privind ipotezele făcute de expert și clarifică faptul că evaluările s-au bazat pe prețurile de piață din zonă, luând în calcul costurile de construcție. Cu toate acestea, astfel cum indică raportul, clădirile nu au fost evaluate individual ci mai curând grupate în funcție de vechime, stare și posibilități de exploatare. Ulterior au fost evaluate diferite grupe. Evaluarea realizată de expert a avut în vedere îmbunătățirile necesare legate de energie electrică (de la standardele americane la cele europene), localizare și distanță de infrastructură. Dimpotrivă, aceasta nu a luat în calcul oferta suplimentară vastă de bunuri imobile în zonă atunci când perimetrul marinei americane a dobândit utilizare civilă și nici restricțiile privind re-vânzarea sau exploatarea care se pare că au fost impuse în unele cazuri. De fapt, astfel cum se explică în raport, înainte să aibă loc vânzarea către Verne, clădirile fuseseră vândute altor întreprinderi din zonă; în prima etapă (prima parte a anului 2007), clădirile au fost vândute pentru 57% din prețul stabilit în evaluarea realizată de expert (22 de clădiri, toate vândute unei singure întreprinderi). Mai târziu, în toamna anului 2007, clădirile au fost vândute către diferite întreprinderi/organizații pentru prețuri cuprinse între 72% și 87% din prețul stabilit în evaluarea expertului. Proprietățile respective au fost vândute în unități mai mici. În sfârșit, raportul descrie faptul că o întreprindere a cumpărat două clădiri școlare pentru 30% din prețul din evaluarea expertului. Chiar dacă, în cazul de față, Autoritatea nu poate să adopte o poziție referitoare la implicarea ajutorului de stat în tranzacțiile menționate, aceste informații demonstrează faptul că este posibil ca evaluările efectuate de expert să nu fi fost cea mai adecvată metodă sau unica metodă pentru stabilirea prețului de piață în zonă în acest caz. |
| --- | --- |

(133)

Raportul indică faptul că același expert imobiliar care a furnizat evaluarea pentru clădirea nr. 869, una dintre clădirile vândute către Verne, a evaluat o parte considerabilă din clădirile din zona pe care statul a oferit-o spre vânzare. Cu toate acestea, nu toate clădirile au fost evaluate. Raportul furnizează, de asemenea, informații privind ipotezele făcute de expert și clarifică faptul că evaluările s-au bazat pe prețurile de piață din zonă, luând în calcul costurile de construcție. Cu toate acestea, astfel cum indică raportul, clădirile nu au fost evaluate individual ci mai curând grupate în funcție de vechime, stare și posibilități de exploatare. Ulterior au fost evaluate diferite grupe. Evaluarea realizată de expert a avut în vedere îmbunătățirile necesare legate de energie electrică (de la standardele americane la cele europene), localizare și distanță de infrastructură. Dimpotrivă, aceasta nu a luat în calcul oferta suplimentară vastă de bunuri imobile în zonă atunci când perimetrul marinei americane a dobândit utilizare civilă și nici restricțiile privind re-vânzarea sau exploatarea care se pare că au fost impuse în unele cazuri. De fapt, astfel cum se explică în raport, înainte să aibă loc vânzarea către Verne, clădirile fuseseră vândute altor întreprinderi din zonă; în prima etapă (prima parte a anului 2007), clădirile au fost vândute pentru 57% din prețul stabilit în evaluarea realizată de expert (22 de clădiri, toate vândute unei singure întreprinderi). Mai târziu, în toamna anului 2007, clădirile au fost vândute către diferite întreprinderi/organizații pentru prețuri cuprinse între 72% și 87% din prețul stabilit în evaluarea expertului. Proprietățile respective au fost vândute în unități mai mici. În sfârșit, raportul descrie faptul că o întreprindere a cumpărat două clădiri școlare pentru 30% din prețul din evaluarea expertului. Chiar dacă, în cazul de față, Autoritatea nu poate să adopte o poziție referitoare la implicarea ajutorului de stat în tranzacțiile menționate, aceste informații demonstrează faptul că este posibil ca evaluările efectuate de expert să nu fi fost cea mai adecvată metodă sau unica metodă pentru stabilirea prețului de piață în zonă în acest caz.

| (134) | Autoritatea notează că nu are niciun motiv să creadă că statul a comandat efectuarea de evaluări pentru clădirile nr. 868, 866, 872 sau 864, vândute întreprinderii Verne. Autoritățile islandeze ar fi prezentat astfel de informații dacă acestea ar fi fost disponibile. Singura evaluare realizată de un expert, disponibilă în cazul celor cinci clădiri vândute către Verne, este, astfel, cea efectuată pentru clădirea nr. 869. Aceasta este, de asemenea, singura clădire dintre cele cinci care a fost anunțată în mod specific, conform raportului Biroului național de verificare a conturilor publice al Islandei menționat mai sus și informațiilor furnizate de autoritățile islandeze. Mai mult, Autoritatea nu are niciun motiv să creadă că baza pentru evaluarea realizată de expert referitoare la alte clădiri din zonă a fost diferită de evaluarea expertului disponibilă în acest caz. |
| --- | --- |

(134)

Autoritatea notează că nu are niciun motiv să creadă că statul a comandat efectuarea de evaluări pentru clădirile nr. 868, 866, 872 sau 864, vândute întreprinderii Verne. Autoritățile islandeze ar fi prezentat astfel de informații dacă acestea ar fi fost disponibile. Singura evaluare realizată de un expert, disponibilă în cazul celor cinci clădiri vândute către Verne, este, astfel, cea efectuată pentru clădirea nr. 869. Aceasta este, de asemenea, singura clădire dintre cele cinci care a fost anunțată în mod specific, conform raportului Biroului național de verificare a conturilor publice al Islandei menționat mai sus și informațiilor furnizate de autoritățile islandeze. Mai mult, Autoritatea nu are niciun motiv să creadă că baza pentru evaluarea realizată de expert referitoare la alte clădiri din zonă a fost diferită de evaluarea expertului disponibilă în acest caz.

| (135) | Având în vedere neajunsurile utilizării evaluării expertului pentru clădirea nr. 869, efectuată în 2007, ca indicator general pentru valoarea de piață în cazul de față, dat fiind faptul că aceasta vizează numai una dintre cele cinci clădiri vândute către Verne și a fost efectuată cu 10 luni înainte de semnarea contractului cu Verne, Autoritatea consideră că evaluarea nu poate fi aplicată direct ca fiind reprezentativă pentru prețul pe m2 pe care un operator privat ar fi dispus să-l accepte pentru cele cinci clădiri vândute împreună dacă acesta ar fi proprietarul clădirilor. Totuși, aceasta poate indica, în opinia Autorității, faptul că prețul de piață a fost într-adevăr mai mare decât prețul efectiv plătit de Verne. |
| --- | --- |

(135)

Având în vedere neajunsurile utilizării evaluării expertului pentru clădirea nr. 869, efectuată în 2007, ca indicator general pentru valoarea de piață în cazul de față, dat fiind faptul că aceasta vizează numai una dintre cele cinci clădiri vândute către Verne și a fost efectuată cu 10 luni înainte de semnarea contractului cu Verne, Autoritatea consideră că evaluarea nu poate fi aplicată direct ca fiind reprezentativă pentru prețul pe m2 pe care un operator privat ar fi dispus să-l accepte pentru cele cinci clădiri vândute împreună dacă acesta ar fi proprietarul clădirilor. Totuși, aceasta poate indica, în opinia Autorității, faptul că prețul de piață a fost într-adevăr mai mare decât prețul efectiv plătit de Verne.

| (136) | Prin urmare, Autoritatea va fi nevoită să se bazeze pe un indicator diferit pentru prețul de piață, altul decât evaluarea efectuată de expert disponibilă în cazul de față. |
| --- | --- |

(136)

Prin urmare, Autoritatea va fi nevoită să se bazeze pe un indicator diferit pentru prețul de piață, altul decât evaluarea efectuată de expert disponibilă în cazul de față.

| (137) | O autoritate centrală independentă, Registrele Islandei (Þjóðskrá Íslands), evaluează anual valoarea tuturor bunurilor imobiliare civile din Islanda, terenuri și clădiri (79). Această valoare va reflecta valoarea de piață. |
| --- | --- |

(137)

O autoritate centrală independentă, Registrele Islandei (Þjóðskrá Íslands), evaluează anual valoarea tuturor bunurilor imobiliare civile din Islanda, terenuri și clădiri (79). Această valoare va reflecta valoarea de piață.

| (138) | Temeiul juridic pentru evaluarea efectuată de Registrele Islandei îl reprezintă Legea nr. 6/2001 privind înregistrarea și evaluarea proprietăților. Conform articolului 27 din lege, valoarea înregistrată a bunului imobiliar reflectă valoarea de piață a proprietății. Dacă valoarea de piață nu este disponibilă, evaluarea se determină pe baza celor mai bune informații disponibile privind prețul de piață al unor proprietăți similare, luând în calcul veniturile, costul construcției, localizarea proprietății în raport cu infrastructura de transport, vechimea, potențialul de exploatare, avantajele, tipul de sol, vegetația, peisajul și toate celelalte elemente care ar putea afecta prețul de piață al proprietății în cauză. |
| --- | --- |

(138)

Temeiul juridic pentru evaluarea efectuată de Registrele Islandei îl reprezintă Legea nr. 6/2001 privind înregistrarea și evaluarea proprietăților. Conform articolului 27 din lege, valoarea înregistrată a bunului imobiliar reflectă valoarea de piață a proprietății. Dacă valoarea de piață nu este disponibilă, evaluarea se determină pe baza celor mai bune informații disponibile privind prețul de piață al unor proprietăți similare, luând în calcul veniturile, costul construcției, localizarea proprietății în raport cu infrastructura de transport, vechimea, potențialul de exploatare, avantajele, tipul de sol, vegetația, peisajul și toate celelalte elemente care ar putea afecta prețul de piață al proprietății în cauză.

| (139) | Registrele Islandei evaluează toate proprietățile în fiecare an pe baza prețului de piață stabilit în luna februarie a anului precedent, iar evaluarea intră în vigoare la data de 31 decembrie a aceluiași an. Evaluarea anuală se bazează pe informațiile privind caracteristicile fiecărei proprietăți și pe prețul de piață al bunului imobiliar conform contractelor de vânzare-cumpărare înregistrate. |
| --- | --- |

(139)

Registrele Islandei evaluează toate proprietățile în fiecare an pe baza prețului de piață stabilit în luna februarie a anului precedent, iar evaluarea intră în vigoare la data de 31 decembrie a aceluiași an. Evaluarea anuală se bazează pe informațiile privind caracteristicile fiecărei proprietăți și pe prețul de piață al bunului imobiliar conform contractelor de vânzare-cumpărare înregistrate.

| (140) | Prețurile de vânzare și condițiile de plată din fiecare contract de vânzare-cumpărare din țară sunt colectate în baza de date a Registrului proprietăților, operat de Registrele Islandei. Contractele de vânzare înregistrate constituie baza de evaluare. Registrele Islandei utilizează datele colectate pentru a evalua piața locuințelor, precum și piața pentru clădiri industriale și alte clădiri comerciale din Islanda. Aceste informații privind piața sunt accesibile publicului (80). |
| --- | --- |

(140)

Prețurile de vânzare și condițiile de plată din fiecare contract de vânzare-cumpărare din țară sunt colectate în baza de date a Registrului proprietăților, operat de Registrele Islandei. Contractele de vânzare înregistrate constituie baza de evaluare. Registrele Islandei utilizează datele colectate pentru a evalua piața locuințelor, precum și piața pentru clădiri industriale și alte clădiri comerciale din Islanda. Aceste informații privind piața sunt accesibile publicului (80).

| (141) | Începând cu aprilie 2010, Registrele Islandei a publicat lunar informații privind piața referitoare la clădirile comerciale (81). Datele publicate furnizează informații cu privire la numărul de contracte de vânzare de clădiri comerciale încheiate în fiecare lună, din prezent și până în ianuarie 2005, numărul de tranzacții pentru care era disponibil prețul de vânzare și valoarea oficială totală a clădirilor vândute comparativ cu prețul total de vânzare al tuturor contractelor încheiate în fiecare lună, împărțite în două categorii geografice; zona capitalei și restul țării. Clădirile cumpărate de întreprinderea Verne aparțin celei de-a doua categorii geografice. |
| --- | --- |

(141)

Începând cu aprilie 2010, Registrele Islandei a publicat lunar informații privind piața referitoare la clădirile comerciale (81). Datele publicate furnizează informații cu privire la numărul de contracte de vânzare de clădiri comerciale încheiate în fiecare lună, din prezent și până în ianuarie 2005, numărul de tranzacții pentru care era disponibil prețul de vânzare și valoarea oficială totală a clădirilor vândute comparativ cu prețul total de vânzare al tuturor contractelor încheiate în fiecare lună, împărțite în două categorii geografice; zona capitalei și restul țării. Clădirile cumpărate de întreprinderea Verne aparțin celei de-a doua categorii geografice.

| (142) | Datele referitoare la piață colectate demonstrează că prețul total al vânzărilor de clădiri comerciale, inclusiv în afara zonei capitalei, s-a situat în general peste evaluarea oficială totală pentru toate clădirile vândute în lunile la care făceau referire datele; de la 1 ianuarie 2005 până în prezent (82). Acest lucru indică faptul că evaluarea oficială nu este, în mod normal, mai mare decât prețul real de piață, acolo unde sunt disponibile date. |
| --- | --- |

(142)

Datele referitoare la piață colectate demonstrează că prețul total al vânzărilor de clădiri comerciale, inclusiv în afara zonei capitalei, s-a situat în general peste evaluarea oficială totală pentru toate clădirile vândute în lunile la care făceau referire datele; de la 1 ianuarie 2005 până în prezent (82). Acest lucru indică faptul că evaluarea oficială nu este, în mod normal, mai mare decât prețul real de piață, acolo unde sunt disponibile date.

| (143) | Autoritatea consideră că, în absența unei valori de piață reale stabilită printr-o ofertă comparabilă pe piața liberă, metoda de evaluare a bunurilor imobiliare în Islanda prevăzută în Legea nr. 6/2001, astfel cum a fost descrisă în detaliu mai sus, este cea mai fiabilă metodă disponibilă pentru a determina valoarea proprietății achiziționate de Verne. Opinia Autorității se bazează pe scopul clar al Legii nr. 6/2001 și pe formularea articolului 27 din lege, de a stabili evaluarea oficială pe baza indicatorilor de piață. |
| --- | --- |

(143)

Autoritatea consideră că, în absența unei valori de piață reale stabilită printr-o ofertă comparabilă pe piața liberă, metoda de evaluare a bunurilor imobiliare în Islanda prevăzută în Legea nr. 6/2001, astfel cum a fost descrisă în detaliu mai sus, este cea mai fiabilă metodă disponibilă pentru a determina valoarea proprietății achiziționate de Verne. Opinia Autorității se bazează pe scopul clar al Legii nr. 6/2001 și pe formularea articolului 27 din lege, de a stabili evaluarea oficială pe baza indicatorilor de piață.

| (144) | Mai mult, evaluarea oficială conform Legii nr. 6/2001 a fost singura evaluare contemporană a clădirilor în cauză și a fost efectuată de o autoritate independentă (83). Acest lucru nu intră în contradicție cu faptul că, în principiu, o evaluare în scopuri de impozitare nu indică în mod obligatoriu „valoarea de piață” a bunului imobiliar, astfel cum se menționează, de asemenea, în orientările Autorității. |
| --- | --- |

(144)

Mai mult, evaluarea oficială conform Legii nr. 6/2001 a fost singura evaluare contemporană a clădirilor în cauză și a fost efectuată de o autoritate independentă (83). Acest lucru nu intră în contradicție cu faptul că, în principiu, o evaluare în scopuri de impozitare nu indică în mod obligatoriu „valoarea de piață” a bunului imobiliar, astfel cum se menționează, de asemenea, în orientările Autorității.

| (145) | Autoritatea consideră că metoda prin care a fost evaluată proprietatea conform legislației islandeze reprezintă cel mai bun indicator al prețului de piață disponibil în cazul de față și că o evaluare ex post realizată de un expert în acest caz nu ar constitui o metodă mai fiabilă pentru determinarea valorii de piață a proprietății la momentul încheierii acordului, la data de 26 februarie 2008 (84). |
| --- | --- |

(145)

Autoritatea consideră că metoda prin care a fost evaluată proprietatea conform legislației islandeze reprezintă cel mai bun indicator al prețului de piață disponibil în cazul de față și că o evaluare ex post realizată de un expert în acest caz nu ar constitui o metodă mai fiabilă pentru determinarea valorii de piață a proprietății la momentul încheierii acordului, la data de 26 februarie 2008 (84).

| (146) | Având în vedere toate aceste aspecte, Autoritatea concluzionează că evaluarea realizată de Registrele Islandei reprezintă cel mai bun indicator pentru prețul de piață în acest caz. Autoritatea observă în continuare că autoritățile islandeze au confirmat în scrisoarea electronică a acestora din 14 mai 2012, referitoare la tranzacțiile evaluate din 2008, că „rata de evaluare în scopuri de impozitare din practica islandeză este înțeleasă, în general, ca reflectând rata pieței” (85). Acest fapt este cert. |
| --- | --- |

(146)

Având în vedere toate aceste aspecte, Autoritatea concluzionează că evaluarea realizată de Registrele Islandei reprezintă cel mai bun indicator pentru prețul de piață în acest caz. Autoritatea observă în continuare că autoritățile islandeze au confirmat în scrisoarea electronică a acestora din 14 mai 2012, referitoare la tranzacțiile evaluate din 2008, că „rata de evaluare în scopuri de impozitare din practica islandeză este înțeleasă, în general, ca reflectând rata pieței” (85). Acest fapt este cert.

| (147) | Opinia Autorității este consolidată, de asemenea, de faptul că evaluarea oficială conform articolului 31 din Legea nr. 6/2001 poate fi contestată de părțile interesate, iar datele din Registrele Islandei pot fi contestate în fața unui organism specific (Yfirfasteignamatsnefnd) conform articolului 34 din lege. Verne nu a contestat evaluarea oficială a clădirilor în cazul de față. |
| --- | --- |

(147)

Opinia Autorității este consolidată, de asemenea, de faptul că evaluarea oficială conform articolului 31 din Legea nr. 6/2001 poate fi contestată de părțile interesate, iar datele din Registrele Islandei pot fi contestate în fața unui organism specific (Yfirfasteignamatsnefnd) conform articolului 34 din lege. Verne nu a contestat evaluarea oficială a clădirilor în cazul de față.

| (148) | Din jurisprudența constantă rezultă că Autoritatea are obligația de a stabili, pe cât posibil, valoarea reală a ajutorului în cauză și de a dispune recuperarea sumei exacte în fiecare caz (86). |
| --- | --- |

(148)

Din jurisprudența constantă rezultă că Autoritatea are obligația de a stabili, pe cât posibil, valoarea reală a ajutorului în cauză și de a dispune recuperarea sumei exacte în fiecare caz (86).

| (149) | La momentul tranzacției din cazul de față, Registrul proprietăților din Islanda (în prezent Registrele Islandei) evaluase clădirile în cauză după cum urmează:






  Clădirea nr. 868 | 452 050 000 ISK |
| --- | --- | --- |
| Clădirea nr. 869 | 578 550 000 ISK |
| Clădirea nr. 872 | 52 700 000 ISK |
| Clădirea nr. 866 | 23 650 000 ISK |
| Clădirea nr. 864 (87) | 70 900 000 ISK |
| Evaluarea totală a clădirilor | 1 177 850 000 ISK |

(149)

La momentul tranzacției din cazul de față, Registrul proprietăților din Islanda (în prezent Registrele Islandei) evaluase clădirile în cauză după cum urmează:

Clădirea nr. 868

452 050 000 ISK

Clădirea nr. 869

578 550 000 ISK

Clădirea nr. 872

52 700 000 ISK

Clădirea nr. 866

23 650 000 ISK

Clădirea nr. 864 (87)

70 900 000 ISK

Evaluarea totală a clădirilor

1 177 850 000 ISK

Din rațiuni de exhaustivitate, poate fi adăugat aici că aceasta nu include evaluarea terenului, care nu a fost vândut către Verne ci, mai curând, închiriat pentru o perioadă de 99 de ani.

| (150) | Prețul plătit pentru clădiri a fost de 14,5 milioane USD, echivalentul a 957 000 000 ISK atunci când a avut loc tranzacția; prin urmare acesta s-a aflat sub prețul pieței, astfel cum a fost stabilit de către Autoritate mai sus. |
| --- | --- |

(150)

Prețul plătit pentru clădiri a fost de 14,5 milioane USD, echivalentul a 957 000 000 ISK atunci când a avut loc tranzacția; prin urmare acesta s-a aflat sub prețul pieței, astfel cum a fost stabilit de către Autoritate mai sus.

| (151) | Prin urmare, s-a acordat ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE atunci când statul a încheiat acordul privind achiziționarea de bunuri imobile la data de 26 februarie 2008. |
| --- | --- |

(151)

Prin urmare, s-a acordat ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE atunci când statul a încheiat acordul privind achiziționarea de bunuri imobile la data de 26 februarie 2008.

| (152) | Cuantumul total al ajutorului în ceea ce privește clădirile reprezintă diferența dintre valoarea de piață, astfel cum a fost stabilită de către Autoritate, și anume, 1 177 850 000 ISK, și prețul efectiv plătit pentru clădiri de 14,5 milioane USD, echivalentul a 957 000 000 ISK la momentul respectiv, deci 220 850 000 ISK. |
| --- | --- |

(152)

Cuantumul total al ajutorului în ceea ce privește clădirile reprezintă diferența dintre valoarea de piață, astfel cum a fost stabilită de către Autoritate, și anume, 1 177 850 000 ISK, și prețul efectiv plătit pentru clădiri de 14,5 milioane USD, echivalentul a 957 000 000 ISK la momentul respectiv, deci 220 850 000 ISK.

| (153) | Autoritatea notează că valoarea ajutorului depășește cu mult marja de 5% pentru prețul de piață prevăzut în orientări la secțiunea 2.2 b). |
| --- | --- |

(153)

Autoritatea notează că valoarea ajutorului depășește cu mult marja de 5% pentru prețul de piață prevăzut în orientări la secțiunea 2.2 b).

| (154) | Mai mult, Autoritatea notează că dispozițiile privind obligațiile speciale prevăzute în secțiunea 2.2 c) din orientări nu se aplică în acest caz deoarece acordul privind achiziționarea de bunuri imobile nu conține niciuna dintre obligațiile care ar conferi o sarcină economică întreprinderii Verne, în sensul orientărilor (88). Sarcinile economice aferente obligațiilor care, în conformitate cu dreptul comun, revin tuturor posesorilor de bunuri imobile nu trebuie să fie deduse din prețul de cumpărare, astfel cum se prevede în orientări. În sfârșit, costurile inițiale prevăzute în secțiunea 2.2 d) din orientări nu sunt relevante în acest caz (89) și nu pot fi utilizate pentru stabilirea unei valori minime de referință. |
| --- | --- |

(154)

Mai mult, Autoritatea notează că dispozițiile privind obligațiile speciale prevăzute în secțiunea 2.2 c) din orientări nu se aplică în acest caz deoarece acordul privind achiziționarea de bunuri imobile nu conține niciuna dintre obligațiile care ar conferi o sarcină economică întreprinderii Verne, în sensul orientărilor (88). Sarcinile economice aferente obligațiilor care, în conformitate cu dreptul comun, revin tuturor posesorilor de bunuri imobile nu trebuie să fie deduse din prețul de cumpărare, astfel cum se prevede în orientări. În sfârșit, costurile inițiale prevăzute în secțiunea 2.2 d) din orientări nu sunt relevante în acest caz (89) și nu pot fi utilizate pentru stabilirea unei valori minime de referință.

2.2.2.2   Acordul de închiriere de teren astfel cum a fost modificat prin acordul suplimentar de închiriere

| (155) | Se reamintește faptul că, în cazul în care măsurile din acordul de închiriere de teren astfel cum a fost modificat prin acordul suplimentar de închiriere au fost derulate în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață, adică dacă termenii statului prevăzuți în acordul de închiriere de teren și în acordul suplimentar de închiriere au fost stabiliți în condițiile pieței, atunci tranzacția nu ar implica ajutor de stat. |
| --- | --- |

(155)

Se reamintește faptul că, în cazul în care măsurile din acordul de închiriere de teren astfel cum a fost modificat prin acordul suplimentar de închiriere au fost derulate în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață, adică dacă termenii statului prevăzuți în acordul de închiriere de teren și în acordul suplimentar de închiriere au fost stabiliți în condițiile pieței, atunci tranzacția nu ar implica ajutor de stat.

| (156) | Acordul de închiriere de teren a fost încheiat între Trezoreria Islandei și întreprinderea Verne la data de 9 mai 2008. Prin acordul suplimentar de închiriere semnat la data de 30 iunie 2009, prețul de închiriere a fost modificat. Mai mult, Trezoreria a prevăzut o perioadă de scutire de la plata chiriei până la 1 aprilie 2010. |
| --- | --- |

(156)

Acordul de închiriere de teren a fost încheiat între Trezoreria Islandei și întreprinderea Verne la data de 9 mai 2008. Prin acordul suplimentar de închiriere semnat la data de 30 iunie 2009, prețul de închiriere a fost modificat. Mai mult, Trezoreria a prevăzut o perioadă de scutire de la plata chiriei până la 1 aprilie 2010.

| (157) | Prețul inițial de închiriere, 0,8 USD/m2/an, a fost negociat în februarie 2008. Prețul nu făcea obiectul niciunei ajustări conform acordului de închiriere de teren. Perioada de închiriere era de 99 de ani. Acest lucru ar părea ca fiind mult peste ceea ce ar putea accepta un operator pe piață. Cu toate acestea, Autoritatea nu are obligația de a evalua dacă prețul a fost stabilit în condițiile pieței din moment ce prețul a fost renegociat în iunie 2009 prin acordul suplimentar de închiriere, iar chiria negociată inițial nu a intrat niciodată în vigoare. Conform celui din urmă acord, perioada de închiriere rămâne nemodificată; prețul de închiriere însă este modificat și fixat în monedă islandeză: 60 ISK/m2. Mai mult, chiria este acum ajustată anual în funcție de indicele de cost al construcțiilor din Islanda. |
| --- | --- |

(157)

Prețul inițial de închiriere, 0,8 USD/m2/an, a fost negociat în februarie 2008. Prețul nu făcea obiectul niciunei ajustări conform acordului de închiriere de teren. Perioada de închiriere era de 99 de ani. Acest lucru ar părea ca fiind mult peste ceea ce ar putea accepta un operator pe piață. Cu toate acestea, Autoritatea nu are obligația de a evalua dacă prețul a fost stabilit în condițiile pieței din moment ce prețul a fost renegociat în iunie 2009 prin acordul suplimentar de închiriere, iar chiria negociată inițial nu a intrat niciodată în vigoare. Conform celui din urmă acord, perioada de închiriere rămâne nemodificată; prețul de închiriere însă este modificat și fixat în monedă islandeză: 60 ISK/m2. Mai mult, chiria este acum ajustată anual în funcție de indicele de cost al construcțiilor din Islanda.

| (158) | Metodologia de stabilire a prețului, conform acordului suplimentar de închiriere reflectă o practică comună aplicată în cazul proprietarilor de terenuri de către municipalitățile din Islanda, după cum subliniază autoritățile islandeze. Conform acestei practici, evaluarea oficială din Registrele Islandei în temeiul Legii nr. 6/2001, descrisă, de asemenea, în detaliu în secțiunea 2.2.2.1 de mai sus, formează baza în raport cu care se plătește, în general, o chirie anuală de 1 % sau 2 %, în funcție de decizia fiecărei municipalități. |
| --- | --- |

(158)

Metodologia de stabilire a prețului, conform acordului suplimentar de închiriere reflectă o practică comună aplicată în cazul proprietarilor de terenuri de către municipalitățile din Islanda, după cum subliniază autoritățile islandeze. Conform acestei practici, evaluarea oficială din Registrele Islandei în temeiul Legii nr. 6/2001, descrisă, de asemenea, în detaliu în secțiunea 2.2.2.1 de mai sus, formează baza în raport cu care se plătește, în general, o chirie anuală de 1 % sau 2 %, în funcție de decizia fiecărei municipalități.

| (159) | În timp ce acordurile de închiriere încheiate de diferite municipalități din Islanda nu reflectă valoarea de piață în sensul în care un operator al pieței ar fi dispus să-și închirieze terenul pe această bază pe piața liberă, autoritățile islandeze nu au adus niciun argument pentru stabilirea unui preț de piață alternativ pentru terenul în cauză. Acestea au menționat doar faptul că chiria reflectă suma pe care statul o percepe în general în zona respectivă. |
| --- | --- |

(159)

În timp ce acordurile de închiriere încheiate de diferite municipalități din Islanda nu reflectă valoarea de piață în sensul în care un operator al pieței ar fi dispus să-și închirieze terenul pe această bază pe piața liberă, autoritățile islandeze nu au adus niciun argument pentru stabilirea unui preț de piață alternativ pentru terenul în cauză. Acestea au menționat doar faptul că chiria reflectă suma pe care statul o percepe în general în zona respectivă.

| (160) | Deoarece informațiile privind piața terenurilor industriale din Islanda nu sunt întotdeauna disponibile, contrar informațiilor colectate de Registrele Islandei privind prețul de piață al locuințelor și al clădirilor comerciale, astfel cum s-a descris mai sus, este dificil să se stabilească o valoare de referință realistă pentru prețul de piață al terenului în acest caz. Prin urmare, Autoritatea nu poate aprecia decât aproximativ valoarea de piață a terenului. Cea mai bună informație disponibilă o reprezintă, din nou, evaluarea oficială, stabilită în temeiul Legii nr. 6/2001 (90). |
| --- | --- |

(160)

Deoarece informațiile privind piața terenurilor industriale din Islanda nu sunt întotdeauna disponibile, contrar informațiilor colectate de Registrele Islandei privind prețul de piață al locuințelor și al clădirilor comerciale, astfel cum s-a descris mai sus, este dificil să se stabilească o valoare de referință realistă pentru prețul de piață al terenului în acest caz. Prin urmare, Autoritatea nu poate aprecia decât aproximativ valoarea de piață a terenului. Cea mai bună informație disponibilă o reprezintă, din nou, evaluarea oficială, stabilită în temeiul Legii nr. 6/2001 (90).

| (161) | La momentul încheierii acordului suplimentar de închiriere în iunie 2009, valoarea oficială a terenului închiriat de Verne fusese stabilită ca ridicându-se la 188 850 000 ISK (91), conform informațiilor colectate de Registrele Islandei. Chiria anuală a fost de 5 760 000 ISK în prețul din 2009 sau 3,05% din valoarea oficială a terenului, procent mai ridicat decât cel aplicat în mod normal. Prin urmare, Autoritatea consideră că chiria ar fi putut fi acceptabilă pentru un operator privat al pieței operând pe piața liberă în condițiile din cazul de față. |
| --- | --- |

(161)

La momentul încheierii acordului suplimentar de închiriere în iunie 2009, valoarea oficială a terenului închiriat de Verne fusese stabilită ca ridicându-se la 188 850 000 ISK (91), conform informațiilor colectate de Registrele Islandei. Chiria anuală a fost de 5 760 000 ISK în prețul din 2009 sau 3,05% din valoarea oficială a terenului, procent mai ridicat decât cel aplicat în mod normal. Prin urmare, Autoritatea consideră că chiria ar fi putut fi acceptabilă pentru un operator privat al pieței operând pe piața liberă în condițiile din cazul de față.

| (162) | În sfârșit, cu privire la clauza de exclusivitate la care a făcut referire Autoritatea în decizia de inițiere, autoritățile islandeze au explicat faptul că aceasta vizează doar zona administrată de KADECO. Acest lucru este, de asemenea, în conformitate cu un amendament la acordul de închiriere de teren înregistrat. Autoritatea consideră că această clauză în sine nu conferă un avantaj economic întreprinderii Verne deoarece are o aplicare limitată, atât geografic, cât și în timp. |
| --- | --- |

(162)

În sfârșit, cu privire la clauza de exclusivitate la care a făcut referire Autoritatea în decizia de inițiere, autoritățile islandeze au explicat faptul că aceasta vizează doar zona administrată de KADECO. Acest lucru este, de asemenea, în conformitate cu un amendament la acordul de închiriere de teren înregistrat. Autoritatea consideră că această clauză în sine nu conferă un avantaj economic întreprinderii Verne deoarece are o aplicare limitată, atât geografic, cât și în timp.

| (163) | Autoritatea conclude că acordul de închiriere de teren astfel cum este modificat prin acordul suplimentar de închiriere nu implică un avantaj pentru întreprinderea Verne. |
| --- | --- |

(163)

Autoritatea conclude că acordul de închiriere de teren astfel cum este modificat prin acordul suplimentar de închiriere nu implică un avantaj pentru întreprinderea Verne.

2.3   Contractul privind energia

2.3.1.   Resurse de stat

| (164) | Astfel cum s-a menționat mai sus, pentru a stabili că o măsură implică ajutor de stat conform articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, Autoritatea trebuie să stabilească dacă măsura conferă un avantaj economic pe care întreprinderea nu l-ar fi primit în exercițiul normal al activității. Pentru a fi calificat drept ajutor de stat, avantajul trebuie acordat de stat sau prin intermediul resurselor de stat. Avantajul poate fi acordat, de asemenea, prin intermediul unei întreprinderi publice cu condiția să existe imputabilitatea statului (92). Curtea Europeană de Justiție s-a pronunțat în cauza Stardust Marine (93) că:
  „...Art. 87 (1) CE cuprinde toate mijloacele pecuniare pe care autoritățile publice le pot utiliza în mod efectiv pentru a susține anumiți operatori economici, fără a fi relevant dacă aceste mijloace aparțin sau nu aparțin în mod permanent patrimoniului autorităților publice respective. Prin urmare, chiar dacă sumele corespunzătoare măsurii în cauză nu sunt permanent în posesia Trezoreriei, faptul că rămân în mod constant sub control public și, așadar, la dispoziția autorităților naționale competente este suficient pentru calificarea acestora drept resurse de stat. [...]
  Statul este perfect capabil, prin exercitarea influenței sale dominante asupra acestor întreprinderi să orienteze utilizarea resurselor lor pentru finanțarea, dacă este cazul, a avantajelor specifice în favoarea altor întreprinderi. [...] poziția unei întreprinderi publice nu poate fi comparată cu cea a unei întreprinderi private. Prin intermediul întreprinderilor sale publice, statul poate urmări și alte obiective decât cele comerciale, [...].” |
| --- | --- |

(164)

Astfel cum s-a menționat mai sus, pentru a stabili că o măsură implică ajutor de stat conform articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, Autoritatea trebuie să stabilească dacă măsura conferă un avantaj economic pe care întreprinderea nu l-ar fi primit în exercițiul normal al activității. Pentru a fi calificat drept ajutor de stat, avantajul trebuie acordat de stat sau prin intermediul resurselor de stat. Avantajul poate fi acordat, de asemenea, prin intermediul unei întreprinderi publice cu condiția să existe imputabilitatea statului (92). Curtea Europeană de Justiție s-a pronunțat în cauza Stardust Marine (93) că:

„...Art. 87 (1) CE cuprinde toate mijloacele pecuniare pe care autoritățile publice le pot utiliza în mod efectiv pentru a susține anumiți operatori economici, fără a fi relevant dacă aceste mijloace aparțin sau nu aparțin în mod permanent patrimoniului autorităților publice respective. Prin urmare, chiar dacă sumele corespunzătoare măsurii în cauză nu sunt permanent în posesia Trezoreriei, faptul că rămân în mod constant sub control public și, așadar, la dispoziția autorităților naționale competente este suficient pentru calificarea acestora drept resurse de stat. [...]

Statul este perfect capabil, prin exercitarea influenței sale dominante asupra acestor întreprinderi să orienteze utilizarea resurselor lor pentru finanțarea, dacă este cazul, a avantajelor specifice în favoarea altor întreprinderi. [...] poziția unei întreprinderi publice nu poate fi comparată cu cea a unei întreprinderi private. Prin intermediul întreprinderilor sale publice, statul poate urmări și alte obiective decât cele comerciale, [...].”

| (165) | Autoritatea face trimitere la decizia recentă a acesteia cu privire la contractele pe termen lung privind energia electrică încheiate de către Landsvirkjun, Decizia nr. 391/11/COL și Decizia nr. 392/11/COL și are aceeași abordare în ceea ce privește imputabilitatea în contractul privind energia din cazul de față. |
| --- | --- |

(165)

Autoritatea face trimitere la decizia recentă a acesteia cu privire la contractele pe termen lung privind energia electrică încheiate de către Landsvirkjun, Decizia nr. 391/11/COL și Decizia nr. 392/11/COL și are aceeași abordare în ceea ce privește imputabilitatea în contractul privind energia din cazul de față.

| (166) | Pe lângă argumentul general adus în deciziile menționate mai sus, Autoritatea notează că, într-un memorandum pregătit de Ministerul Industriei la 23 octombrie 2008 pe care autoritățile islandeze l-au pus la dispoziția Autorității în cadrul procedurii de notificare prealabilă a cazului de față, se face trimitere la discuțiile purtate între Verne și autoritățile islandeze privind posibile măsuri, printre care un preț subvenționat la energie electrică la începutul operațiunilor derulate de Verne. Landsvirkjun a făcut parte din primul proiect de memorandum de înțelegere, din data de 15 decembrie 2008, în pregătirea acordului de investiții, anulat ulterior, dintre autoritățile islandeze și Verne și care a fost pus, de asemenea, la dispoziția Autorității în cadrul procedurii de prenotificare. Următoarea clauză a fost inclusă în proiectul de memorandum de înțelegere cu privire la un contract anterior privind energia electrică încheiat între Landsvirkjun și Verne (94):
  „Primii [...] de energie electrică furnizați către Verne pentru o perioadă de 20 de ani vor fi vânduți la oricare preț va fi necesar pentru atragerea primului client al Verne.” |
| --- | --- |

(166)

Pe lângă argumentul general adus în deciziile menționate mai sus, Autoritatea notează că, într-un memorandum pregătit de Ministerul Industriei la 23 octombrie 2008 pe care autoritățile islandeze l-au pus la dispoziția Autorității în cadrul procedurii de notificare prealabilă a cazului de față, se face trimitere la discuțiile purtate între Verne și autoritățile islandeze privind posibile măsuri, printre care un preț subvenționat la energie electrică la începutul operațiunilor derulate de Verne. Landsvirkjun a făcut parte din primul proiect de memorandum de înțelegere, din data de 15 decembrie 2008, în pregătirea acordului de investiții, anulat ulterior, dintre autoritățile islandeze și Verne și care a fost pus, de asemenea, la dispoziția Autorității în cadrul procedurii de prenotificare. Următoarea clauză a fost inclusă în proiectul de memorandum de înțelegere cu privire la un contract anterior privind energia electrică încheiat între Landsvirkjun și Verne (94):

„Primii [...] de energie electrică furnizați către Verne pentru o perioadă de 20 de ani vor fi vânduți la oricare preț va fi necesar pentru atragerea primului client al Verne.”

| (167) | Cele de mai sus demonstrează, în opinia Autorității, că statul a fost implicat în deciziile luate de Landsvirkjun în cazul de față. Nu doar că Landsvirkjun este complet deținută și controlată de către statul islandez ci, în mod evident, aceasta a fost folosită de către stat în eforturile acestuia de atrage industria centrelor de date în Islanda (95). |
| --- | --- |

(167)

Cele de mai sus demonstrează, în opinia Autorității, că statul a fost implicat în deciziile luate de Landsvirkjun în cazul de față. Nu doar că Landsvirkjun este complet deținută și controlată de către statul islandez ci, în mod evident, aceasta a fost folosită de către stat în eforturile acestuia de atrage industria centrelor de date în Islanda (95).

| (168) | Pe ansamblu, având în vedere statutul juridic al Landsvirkjun, utilizarea sa evidentă în trecut drept instrument pentru atragerea investițiilor străine și circumstanțele generale ale cazului, Autoritatea concluzionează că acordul privind energia electrică este imputabil statului și că implică resurse de stat dacă și în măsura în care acesta conferă un avantaj întreprinderii Verne. |
| --- | --- |

(168)

Pe ansamblu, având în vedere statutul juridic al Landsvirkjun, utilizarea sa evidentă în trecut drept instrument pentru atragerea investițiilor străine și circumstanțele generale ale cazului, Autoritatea concluzionează că acordul privind energia electrică este imputabil statului și că implică resurse de stat dacă și în măsura în care acesta conferă un avantaj întreprinderii Verne.

2.3.2.   Avantaje acordate în contractul privind energia

| (169) | Atunci când guvernele fac tranzacții financiare și investiții, Curtea Europeană de Justiție a afirmat că, pentru a confirma dacă o măsură de stat constituie ajutor, este necesar să se stabilească dacă întreprinderea beneficiară primește un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale (96). Procedând astfel, Autoritatea trebuie să aplice testul investitorului în economia de piață (97), care, în esență, prevede că se consideră că se acordă un ajutor de stat ori de câte ori un stat membru pune la dispoziția unei întreprinderi fonduri care, în condiții normale, nu ar fi fost acordate de un investitor privat care ar aplica criterii comerciale obișnuite și nu ar lua în considerare alte aspecte, de natură socială, politică sau filantropică (98). |
| --- | --- |

(169)

Atunci când guvernele fac tranzacții financiare și investiții, Curtea Europeană de Justiție a afirmat că, pentru a confirma dacă o măsură de stat constituie ajutor, este necesar să se stabilească dacă întreprinderea beneficiară primește un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale (96). Procedând astfel, Autoritatea trebuie să aplice testul investitorului în economia de piață (97), care, în esență, prevede că se consideră că se acordă un ajutor de stat ori de câte ori un stat membru pune la dispoziția unei întreprinderi fonduri care, în condiții normale, nu ar fi fost acordate de un investitor privat care ar aplica criterii comerciale obișnuite și nu ar lua în considerare alte aspecte, de natură socială, politică sau filantropică (98).

| (170) | Prin urmare, măsura în cauză – un contract privind energia electrică, cu o companie deținută de stat în calitate de vânzător – ar putea implica o componentă de ajutor de stat dacă termenii acesteia sunt astfel stabiliți încât nu ar fi acceptabili pentru investitor privat pe piață, iar vânzarea de energie electrică nu ar fi suficient de profitabilă pentru un operator privat. Autoritatea observă că problema o constituie examinarea faptului dacă un investitor privat operând în economia de piață ar fi ales să încheie un contract bilateral pe termen lung pentru același preț și în aceleași condiții precum cele din acordul evaluat (99). Cu toate acestea, în efectuarea evaluării, Autoritatea nu poate înlocui aprecierea vânzătorului cu propria apreciere, ceea ce implică faptul că vânzătorul de energie electrică trebuie să se bucure de o marjă largă de apreciere. În timp ce Autoritatea recunoaște pe deplin dreptul companiilor publice precum Landsvirkjun de a opera pe piață în condiții comerciale, aceasta trebuie, cu toate acestea, să examineze cu atenție dacă un investitor privat pe piață ar fi încheiat acorduri similare (100). |
| --- | --- |

(170)

Prin urmare, măsura în cauză – un contract privind energia electrică, cu o companie deținută de stat în calitate de vânzător – ar putea implica o componentă de ajutor de stat dacă termenii acesteia sunt astfel stabiliți încât nu ar fi acceptabili pentru investitor privat pe piață, iar vânzarea de energie electrică nu ar fi suficient de profitabilă pentru un operator privat. Autoritatea observă că problema o constituie examinarea faptului dacă un investitor privat operând în economia de piață ar fi ales să încheie un contract bilateral pe termen lung pentru același preț și în aceleași condiții precum cele din acordul evaluat (99). Cu toate acestea, în efectuarea evaluării, Autoritatea nu poate înlocui aprecierea vânzătorului cu propria apreciere, ceea ce implică faptul că vânzătorul de energie electrică trebuie să se bucure de o marjă largă de apreciere. În timp ce Autoritatea recunoaște pe deplin dreptul companiilor publice precum Landsvirkjun de a opera pe piață în condiții comerciale, aceasta trebuie, cu toate acestea, să examineze cu atenție dacă un investitor privat pe piață ar fi încheiat acorduri similare (100).

| (171) | Mai mult, Autoritatea trebuie să-și bazeze evaluarea privind prețul și termenii contactelor dintre Landsvirkjun și Verne pe informațiile disponibile la momentul încheierii contractului. |
| --- | --- |

(171)

Mai mult, Autoritatea trebuie să-și bazeze evaluarea privind prețul și termenii contactelor dintre Landsvirkjun și Verne pe informațiile disponibile la momentul încheierii contractului.

| (172) | Autoritatea observă că Landsvirkjun a decis, în 2010, să-și reducă dependența de ajustarea prețului la energie electrică pentru utilizările puternic consumatoare de energie în funcție de prețul aluminiului, iar acest fapt pare să micșoreze riscul companiei în ceea ce privește acordurile încheiate cu industria aluminiului, principalul cumpărător de energie electrică în industria mare consumatoare de energie din Islanda. Autoritatea notează că acest contract este încheiat înainte de introducerea noii politici tarifare de către Landsvirkjun. |
| --- | --- |

(172)

Autoritatea observă că Landsvirkjun a decis, în 2010, să-și reducă dependența de ajustarea prețului la energie electrică pentru utilizările puternic consumatoare de energie în funcție de prețul aluminiului, iar acest fapt pare să micșoreze riscul companiei în ceea ce privește acordurile încheiate cu industria aluminiului, principalul cumpărător de energie electrică în industria mare consumatoare de energie din Islanda. Autoritatea notează că acest contract este încheiat înainte de introducerea noii politici tarifare de către Landsvirkjun.

| (173) | Astfel cum s-a prezentat mai sus, Verne va cumpăra energie de la facilitățile deținute de către întreprinderea controlată de stat Landsvirkjun. Energia electrică va fi furnizată prin intermediul facilităților existente ale Landsvirkjun. |
| --- | --- |

(173)

Astfel cum s-a prezentat mai sus, Verne va cumpăra energie de la facilitățile deținute de către întreprinderea controlată de stat Landsvirkjun. Energia electrică va fi furnizată prin intermediul facilităților existente ale Landsvirkjun.

| (174) | Landsvirkjun a explicat că există o anumită flexibilitate introdusă în ceea ce privește cantitatea de energie angajată de către Landsvirkjun. În timpul primilor cinci ani ai perioadei contractuale, Verne are posibilitatea de a crește la [...]. Dacă după primii cinci ani creșterea nu a atins [...], Verne este obligată să plătească pentru [...] pe durata rămasă a perioadei contractuale (obligația „consumă sau plătește”). |
| --- | --- |

(174)

Landsvirkjun a explicat că există o anumită flexibilitate introdusă în ceea ce privește cantitatea de energie angajată de către Landsvirkjun. În timpul primilor cinci ani ai perioadei contractuale, Verne are posibilitatea de a crește la [...]. Dacă după primii cinci ani creșterea nu a atins [...], Verne este obligată să plătească pentru [...] pe durata rămasă a perioadei contractuale (obligația „consumă sau plătește”).

| (175) | Autoritatea trebuie să verifice dacă tariful – și alți termeni – aferent cantității de energie deja disponibilă și pe care Landsvirkjun o va furniza întreprinderii Verne reflectă prețul pieței. |
| --- | --- |

(175)

Autoritatea trebuie să verifice dacă tariful – și alți termeni – aferent cantității de energie deja disponibilă și pe care Landsvirkjun o va furniza întreprinderii Verne reflectă prețul pieței.

| (176) | Autoritățile islandeze au susținut că izolarea pieței islandeze a energiei de restul pieței europene interconectate a energiei a caracterizat piața energiei electrice furnizate industriilor din Islanda. |
| --- | --- |

(176)

Autoritățile islandeze au susținut că izolarea pieței islandeze a energiei de restul pieței europene interconectate a energiei a caracterizat piața energiei electrice furnizate industriilor din Islanda.

| (177) | Cu toate acestea, în cazul de față, un preț al pieței pentru energia electrică destinată alimentării industriei mare consumatoare de energie electrică în Islanda nu este disponibil imediat. În acest sens, ar trebui menționat faptul că nu există un alt debușeu alternativ pe piața generală islandeză pentru alimentarea cu energie electrică de amploarea cazului de față. Piața islandeză pentru consumul general de energie electrică, izolată și de dimensiuni reduse, nu ar fi capabilă să absoarbă producția generată de Landsvirkjun. Singurul debușeu l-ar constitui, precum în cazul de față, marii consumatori industriali localizați în Islanda. Izolarea pieței înseamnă, de asemenea, că prețul din Europa nu poate fi stabilit ca o valoare de referință. |
| --- | --- |

(177)

Cu toate acestea, în cazul de față, un preț al pieței pentru energia electrică destinată alimentării industriei mare consumatoare de energie electrică în Islanda nu este disponibil imediat. În acest sens, ar trebui menționat faptul că nu există un alt debușeu alternativ pe piața generală islandeză pentru alimentarea cu energie electrică de amploarea cazului de față. Piața islandeză pentru consumul general de energie electrică, izolată și de dimensiuni reduse, nu ar fi capabilă să absoarbă producția generată de Landsvirkjun. Singurul debușeu l-ar constitui, precum în cazul de față, marii consumatori industriali localizați în Islanda. Izolarea pieței înseamnă, de asemenea, că prețul din Europa nu poate fi stabilit ca o valoare de referință.

| (178) | În absența unei valori de referință relevante, Autoritatea trebuie să se bazeze pe informațiile furnizate de către autoritățile islandeze privind prețul mediu plătit către Landsvirkjun în trecut conform contractelor încheiate cu alte întreprinderi mari consumatoare de energie electrică. |
| --- | --- |

(178)

În absența unei valori de referință relevante, Autoritatea trebuie să se bazeze pe informațiile furnizate de către autoritățile islandeze privind prețul mediu plătit către Landsvirkjun în trecut conform contractelor încheiate cu alte întreprinderi mari consumatoare de energie electrică.

| (179) | Autoritățile islandeze au furnizat următoarele informații privind prețul mediu al energiei oferit de Landsvirkjun industriei mari consumatoare de energie electrică din Islanda în trecut. Autoritatea înțelege că în aceste cifre sunt incluse costurile de transmitere.






  Anul | USD/ MWh |
| --- | --- | --- |
| 2002 | 12,8 |
| 2003 | 13,8 |
| 2004 | 17,0 |
| 2005 | 21,6 |
| 2007 | 27,8 |
| 2008 | 30,3 |
| 2009 | 19,0 |
| 2010 | 25,1 |

(179)

Autoritățile islandeze au furnizat următoarele informații privind prețul mediu al energiei oferit de Landsvirkjun industriei mari consumatoare de energie electrică din Islanda în trecut. Autoritatea înțelege că în aceste cifre sunt incluse costurile de transmitere.

Anul

USD/ MWh

2002

12,8

2003

13,8

2004

17,0

2005

21,6

2007

27,8

2008

30,3

2009

19,0

2010

25,1

| (180) | Landsvirkjun a explicat mecanismul de stabilire a prețurilor din contractul privind energia. Energia este tarifată în două etape. [...] pentru a-și începe activitățile asociate centrului de date în Islanda. Prețul inițial la energie variază, în etape, pe parcursul primei jumătăți a perioadei contractuale ([...]).[...]. |
| --- | --- |

(180)

Landsvirkjun a explicat mecanismul de stabilire a prețurilor din contractul privind energia. Energia este tarifată în două etape. [...] pentru a-și începe activitățile asociate centrului de date în Islanda. Prețul inițial la energie variază, în etape, pe parcursul primei jumătăți a perioadei contractuale ([...]).[...].

| (181) | Autoritatea amintește prețul efectiv negociat în cazul de față (costurile de transmitere nu sunt incluse): | Pentru primii [...]:






  Tarif pe MW | Perioada |
| --- | --- | --- | --- |
| [...] USD | Până la 31.12.2013 |
| [...] USD | 1.1.2014-31.12.2016 |
| [...] USD | 1.1.2017-31.12.2018 |
| [...] USD | 1.1.2019 până la sfârșitul perioadei contractuale |

(181)

Autoritatea amintește prețul efectiv negociat în cazul de față (costurile de transmitere nu sunt incluse):

Pentru primii [...]:

Tarif pe MW

Perioada

[...] USD

Până la 31.12.2013

[...] USD

1.1.2014-31.12.2016

[...] USD

1.1.2017-31.12.2018

[...] USD

1.1.2019 până la sfârșitul perioadei contractuale

| | Pentru volumul care depășește [...]:






  Tarif pe MW | Volum |
| --- | --- | --- |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] 1 MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | peste [...] MW |

Pentru volumul care depășește [...]:

Tarif pe MW

Volum

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] 1 MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

peste [...] MW

| (182) | Astfel, prețurile stabilite în contractul privind energia sunt [...] pentru toți marii consumatori de energie electrică ai Landsvirkjun (având în vedere costurile de transmitere care se adaugă în cazul Verne) cu excepția perioadei până la [...], când prețul pe care îl plătește Verne este de [...]. Mai mult, prețul pentru volumul între [...] (a se vedea Decizia 392/11/COL). |
| --- | --- |

(182)

Astfel, prețurile stabilite în contractul privind energia sunt [...] pentru toți marii consumatori de energie electrică ai Landsvirkjun (având în vedere costurile de transmitere care se adaugă în cazul Verne) cu excepția perioadei până la [...], când prețul pe care îl plătește Verne este de [...]. Mai mult, prețul pentru volumul între [...] (a se vedea Decizia 392/11/COL).

| (183) | În plus, obligația de tip „take or pay” garantează o vânzare constantă a unui procent considerabil din energia electrică furnizată. |
| --- | --- |

(183)

În plus, obligația de tip „take or pay” garantează o vânzare constantă a unui procent considerabil din energia electrică furnizată.

| (184) | Din motivele menționate mai sus, Autoritatea concluzionează că termenii din contractul privind energia trebuie să se încadreze în marja de apreciere de care beneficiază companiile publice în derularea activităților lor economice. Pe baza informațiilor furnizate de către autoritățile islandeze, Autoritatea concluzionează că contractul privind energia electrică nu implică un avantaj pentru întreprinderea Verne. |
| --- | --- |

(184)

Din motivele menționate mai sus, Autoritatea concluzionează că termenii din contractul privind energia trebuie să se încadreze în marja de apreciere de care beneficiază companiile publice în derularea activităților lor economice. Pe baza informațiilor furnizate de către autoritățile islandeze, Autoritatea concluzionează că contractul privind energia electrică nu implică un avantaj pentru întreprinderea Verne.

3.   LEGALITATEA MĂSURILOR

| (185) | În temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3, „Autoritatea AELS de Supraveghere va fi informată în timp util pentru a-și prezenta observațiile cu privire la orice planuri de acordare sau modificare a ajutorului (...). Statul în cauză nu va pune în aplicare măsurile propuse înainte ca procedura să aibă drept rezultat o decizie finală”. |
| --- | --- |

(185)

În temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3, „Autoritatea AELS de Supraveghere va fi informată în timp util pentru a-și prezenta observațiile cu privire la orice planuri de acordare sau modificare a ajutorului (...). Statul în cauză nu va pune în aplicare măsurile propuse înainte ca procedura să aibă drept rezultat o decizie finală”.

| (186) | Autoritățile islandeze nu au notificat ajutorul identificat mai sus anterior punerii în aplicare, ceea ce nu a permis Autorității să adopte o decizie finală înainte ca ajutorul să fie acordat. Prin urmare, ajutorul este ilegal. |
| --- | --- |

(186)

Autoritățile islandeze nu au notificat ajutorul identificat mai sus anterior punerii în aplicare, ceea ce nu a permis Autorității să adopte o decizie finală înainte ca ajutorul să fie acordat. Prin urmare, ajutorul este ilegal.

4.   COMPATIBILITATEA AJUTORULUI

| (187) | Măsurile de sprijin care intră sub incidența articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE sunt incompatibile cu aplicarea Acordului privind SEE, cu excepția cazului în care acestea pot beneficia de derogare în temeiul articolului 61 alineatele (2) sau (3) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(187)

Măsurile de sprijin care intră sub incidența articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE sunt incompatibile cu aplicarea Acordului privind SEE, cu excepția cazului în care acestea pot beneficia de derogare în temeiul articolului 61 alineatele (2) sau (3) din Acordul privind SEE.

| (188) | Conform Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale, măsurile se pot califica drept ajutor compatibil în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) dacă acestea sunt destinate „susținerii dezvoltării regiunilor celor mai defavorizate prin sprijinirea investițiilor și a creării de noi locuri de muncă”. Autoritatea notează că centrul de date va fi situat în Reykjanesbær, o zonă eligibilă pentru a primi ajutor regional pentru investiții în baza Deciziei nr. 378/06/COL a Autorității privind harta ajutoarelor regionale în regiunile asistate din Islanda. |
| --- | --- |

(188)

Conform Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale, măsurile se pot califica drept ajutor compatibil în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) dacă acestea sunt destinate „susținerii dezvoltării regiunilor celor mai defavorizate prin sprijinirea investițiilor și a creării de noi locuri de muncă”. Autoritatea notează că centrul de date va fi situat în Reykjanesbær, o zonă eligibilă pentru a primi ajutor regional pentru investiții în baza Deciziei nr. 378/06/COL a Autorității privind harta ajutoarelor regionale în regiunile asistate din Islanda.

4.1.   Acordul privind licențele și taxele

| (189) | În notificarea retrasă ulterior, a fost notificată una dintre măsurile examinate în prezenta decizie: taxa municipală pe bunuri imobile. Notificarea a fost retrasă după inițierea investigației oficiale. Cu toate acestea, municipalitatea pusese deja în aplicare măsurile conținute în acordul privind licențele și taxele, iar măsurile nu fuseseră eliminate. |
| --- | --- |

(189)

În notificarea retrasă ulterior, a fost notificată una dintre măsurile examinate în prezenta decizie: taxa municipală pe bunuri imobile. Notificarea a fost retrasă după inițierea investigației oficiale. Cu toate acestea, municipalitatea pusese deja în aplicare măsurile conținute în acordul privind licențele și taxele, iar măsurile nu fuseseră eliminate.

| (190) | Autoritățile islandeze au susținut, în notificarea retrasă ulterior și în observațiile acestora cu privire la decizia de inițiere, că derogările de la taxa municipală anuală pe bunuri imobile au fost compatibile cu aplicarea Acordului privind SEE, conform Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale, ca parte a diferite măsuri fiscale. Autoritățile islandeze au notificat derogările de la taxa municipală pe bunuri imobile ca parte a derogărilor fiscale prevăzute în acordul de investiții din 2009 pentru construirea centrului de date planificat inițial. Ulterior, acordul de investiții a fost abandonat, însă măsura privind taxa municipală pe bunuri imobile ca parte a acordului privind licențele și taxele încheiat între Verne și municipalitate este una independentă (101). Mai mult, potrivit autorităților islandeze, aceasta fusese deja pusă în aplicare la începutul anului 2009 și se acordă anual. |
| --- | --- |

(190)

Autoritățile islandeze au susținut, în notificarea retrasă ulterior și în observațiile acestora cu privire la decizia de inițiere, că derogările de la taxa municipală anuală pe bunuri imobile au fost compatibile cu aplicarea Acordului privind SEE, conform Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale, ca parte a diferite măsuri fiscale. Autoritățile islandeze au notificat derogările de la taxa municipală pe bunuri imobile ca parte a derogărilor fiscale prevăzute în acordul de investiții din 2009 pentru construirea centrului de date planificat inițial. Ulterior, acordul de investiții a fost abandonat, însă măsura privind taxa municipală pe bunuri imobile ca parte a acordului privind licențele și taxele încheiat între Verne și municipalitate este una independentă (101). Mai mult, potrivit autorităților islandeze, aceasta fusese deja pusă în aplicare la începutul anului 2009 și se acordă anual.

| (191) | Derogările de la taxa municipală pe bunuri imobile din acordul privind licențele și taxele nu sunt legate de o investiție specifică. Mai mult, autoritățile islandeze au explicat în observațiile acestora cu privire la decizia de inițiere că măsurile prevăzute de acordul de investiții anulat ulterior nu erau condiționate de finalizarea tuturor etapelor centrului de date, astfel cum fusese planificat la momentul respectiv (102). |
| --- | --- |

(191)

Derogările de la taxa municipală pe bunuri imobile din acordul privind licențele și taxele nu sunt legate de o investiție specifică. Mai mult, autoritățile islandeze au explicat în observațiile acestora cu privire la decizia de inițiere că măsurile prevăzute de acordul de investiții anulat ulterior nu erau condiționate de finalizarea tuturor etapelor centrului de date, astfel cum fusese planificat la momentul respectiv (102).

| (192) | Orientările privind ajutoarele de stat regionale stipulează faptul că ajutorul regional pentru investiții trebuie condiționat de derularea unui proiect de investiții specific și bine definit, a se vedea capitolul 4 din orientări. Derogările anuale de la taxa municipală pe bunuri imobile prevăzute în acordul privind licențele și taxele nu au fost condiționate de o investiție specifică și definită (pentru centrul de date sau alte operațiuni), în conformitate cu Orientările privind ajutoarele de stat regionale. Prin urmare, menținerea unui proiect de investiții în regiune pentru o perioadă de cinci ani, astfel cum prevede punctul 32 din Orientările privind ajutoarele de stat regionale, nu a constituit o condiție pentru derogarea de la taxa municipală. În consecință, ajutorul nu se poate califica drept ajutor pentru investiții conform Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale. |
| --- | --- |

(192)

Orientările privind ajutoarele de stat regionale stipulează faptul că ajutorul regional pentru investiții trebuie condiționat de derularea unui proiect de investiții specific și bine definit, a se vedea capitolul 4 din orientări. Derogările anuale de la taxa municipală pe bunuri imobile prevăzute în acordul privind licențele și taxele nu au fost condiționate de o investiție specifică și definită (pentru centrul de date sau alte operațiuni), în conformitate cu Orientările privind ajutoarele de stat regionale. Prin urmare, menținerea unui proiect de investiții în regiune pentru o perioadă de cinci ani, astfel cum prevede punctul 32 din Orientările privind ajutoarele de stat regionale, nu a constituit o condiție pentru derogarea de la taxa municipală. În consecință, ajutorul nu se poate califica drept ajutor pentru investiții conform Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale.

| (193) | Autoritățile islandeze nu au evidențiat faptul că măsurile de ajutor erau compatibile drept ajutoare de exploatare conform Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale. Derogările de la taxa municipală pe bunuri imobile nu sunt conforme cu condițiile prevăzute în capitolul 5 din Orientările privind ajutoarele de stat regionale, în special, măsurile nu sunt acordate unui set predefinit de cheltuieli sau costuri eligibile, în conformitate cu punctul 66 din Orientările privind ajutoarele de stat regionale. |
| --- | --- |

(193)

Autoritățile islandeze nu au evidențiat faptul că măsurile de ajutor erau compatibile drept ajutoare de exploatare conform Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale. Derogările de la taxa municipală pe bunuri imobile nu sunt conforme cu condițiile prevăzute în capitolul 5 din Orientările privind ajutoarele de stat regionale, în special, măsurile nu sunt acordate unui set predefinit de cheltuieli sau costuri eligibile, în conformitate cu punctul 66 din Orientările privind ajutoarele de stat regionale.

| (194) | Prin urmare, derogările de la taxa municipală pe bunuri imobile constituie pur și simplu un ajutor de exploatare, incompatibil cu Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(194)

Prin urmare, derogările de la taxa municipală pe bunuri imobile constituie pur și simplu un ajutor de exploatare, incompatibil cu Acordul privind SEE.

| (195) | Autoritățile islandeze nu au adus argumente specifice referitoare la faptul dacă derogările de la taxa municipală unică de drum presupun sau nu existența unui ajutor de stat și nu au prezentat argumente specifice cu privire la compatibilitatea măsurii. Autoritatea consideră că aceleași observații formulate cu privire la taxa pe bunuri imobile se aplică, de asemenea, în cazul derogării de la taxa de drum; măsurile nu sunt asociate unei investiții specifice, constituind pur și simplu un ajutor de exploatare acordat întreprinderii Verne, incompatibil cu Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(195)

Autoritățile islandeze nu au adus argumente specifice referitoare la faptul dacă derogările de la taxa municipală unică de drum presupun sau nu existența unui ajutor de stat și nu au prezentat argumente specifice cu privire la compatibilitatea măsurii. Autoritatea consideră că aceleași observații formulate cu privire la taxa pe bunuri imobile se aplică, de asemenea, în cazul derogării de la taxa de drum; măsurile nu sunt asociate unei investiții specifice, constituind pur și simplu un ajutor de exploatare acordat întreprinderii Verne, incompatibil cu Acordul privind SEE.

| (196) | În plus, în decizia sa de inițiere, Autoritatea s-a îndoit de efectul de stimulare al acordurilor încheiate după construirea centrului de date, demarată în 2008 (103). Efectul de stimulare este o condiție prealabilă fundamentală pentru ca ajutorul să fie considerat compatibil conform Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale. Măsura în care ajutorul propus este necesar pentru producerea unui efect real de stimulare a efectuării de investiții care altfel nu s-ar fi realizat în zonele asistate este un element crucial în evaluarea ajutorului regional. Astfel, trebuie să se verifice dacă ajutorul este necesar pentru a produce un efect de stimulare a investiției, și anume, dacă ajutorul contribuie în mod real la modificarea comportamentului beneficiarului astfel încât acesta să efectueze investiții în regiunea asistată în cauză și nu în altă parte. Prin urmare, ajutorul regional poate fi compatibil cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE numai dacă a atras investiții în zona respectivă eligibilă pentru ajutor regional (104). |
| --- | --- |

(196)

În plus, în decizia sa de inițiere, Autoritatea s-a îndoit de efectul de stimulare al acordurilor încheiate după construirea centrului de date, demarată în 2008 (103). Efectul de stimulare este o condiție prealabilă fundamentală pentru ca ajutorul să fie considerat compatibil conform Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale. Măsura în care ajutorul propus este necesar pentru producerea unui efect real de stimulare a efectuării de investiții care altfel nu s-ar fi realizat în zonele asistate este un element crucial în evaluarea ajutorului regional. Astfel, trebuie să se verifice dacă ajutorul este necesar pentru a produce un efect de stimulare a investiției, și anume, dacă ajutorul contribuie în mod real la modificarea comportamentului beneficiarului astfel încât acesta să efectueze investiții în regiunea asistată în cauză și nu în altă parte. Prin urmare, ajutorul regional poate fi compatibil cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE numai dacă a atras investiții în zona respectivă eligibilă pentru ajutor regional (104).

| (197) | Orientările privind ajutoarele de stat regionale definesc termenul de „demarare a lucrărilor” ca „demararea lucrărilor de construcție sau angajamentul primei firme de a comanda echipament, excluzând studiile de fezabilitate preliminare” (105). Este un fapt stabilit că lucrările începuseră deja în 2008 în cazul de față. Până la momentul respectiv, nu fusese inițiat niciun acord cu autoritățile privind derogări de la taxele municipale, potrivit informațiilor disponibile. |
| --- | --- |

(197)

Orientările privind ajutoarele de stat regionale definesc termenul de „demarare a lucrărilor” ca „demararea lucrărilor de construcție sau angajamentul primei firme de a comanda echipament, excluzând studiile de fezabilitate preliminare” (105). Este un fapt stabilit că lucrările începuseră deja în 2008 în cazul de față. Până la momentul respectiv, nu fusese inițiat niciun acord cu autoritățile privind derogări de la taxele municipale, potrivit informațiilor disponibile.

| (198) | În cazul acordului privind licențele și taxele, încheiat cu municipalitatea la data de 9 noiembrie 2009, cu puțin timp înainte de finalizarea construcției centrului de date în decembrie 2009, este mai evident decât în cazul acordului de investiții anulat ulterior că cerința referitoare la efectul demonstrat de stimulare nu a fost îndeplinită. Acest lucru este susținut de faptul că acordul cu municipalitatea a fost încheiat chiar mai târziu decât acordul de investiții (încheiat în octombrie 2009). Chiar dacă se are în vedere o dată atât de timpurie precum luna mai 2009, când autoritățile islandeze au susținut că municipalitatea și Verne au negociat inițial derogările fiscale, cerința privind efectul de stimulare tot nu ar fi îndeplinită. Niciun „document care ar putea fi considerat ca acordând în mod explicit ajutor către [întreprindere] pentru investiții” (106) nu a fost emis cu privire la derogarea de la taxa municipală atunci când a fost inițiată construcția centrului de date în 2008. |
| --- | --- |

(198)

În cazul acordului privind licențele și taxele, încheiat cu municipalitatea la data de 9 noiembrie 2009, cu puțin timp înainte de finalizarea construcției centrului de date în decembrie 2009, este mai evident decât în cazul acordului de investiții anulat ulterior că cerința referitoare la efectul demonstrat de stimulare nu a fost îndeplinită. Acest lucru este susținut de faptul că acordul cu municipalitatea a fost încheiat chiar mai târziu decât acordul de investiții (încheiat în octombrie 2009). Chiar dacă se are în vedere o dată atât de timpurie precum luna mai 2009, când autoritățile islandeze au susținut că municipalitatea și Verne au negociat inițial derogările fiscale, cerința privind efectul de stimulare tot nu ar fi îndeplinită. Niciun „document care ar putea fi considerat ca acordând în mod explicit ajutor către [întreprindere] pentru investiții” (106) nu a fost emis cu privire la derogarea de la taxa municipală atunci când a fost inițiată construcția centrului de date în 2008.

| (199) | Autoritatea consideră că dispozițiile și scopul Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale formează o bază solidă pentru prezenta evaluare și nu împărtășește opinia autorităților islandeze potrivit căreia această bază ar presupune predominanța formei asupra fondului. |
| --- | --- |

(199)

Autoritatea consideră că dispozițiile și scopul Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale formează o bază solidă pentru prezenta evaluare și nu împărtășește opinia autorităților islandeze potrivit căreia această bază ar presupune predominanța formei asupra fondului.

| (200) | Autoritățile islandeze au susținut că acordul inițial de investiții a fost necesar pentru ca Verne să-și finalizeze investițiile în centrul de date ca urmare a declanșării crizei financiare. Argumentul prezentat a fost acela că „Verne nu poate continua finalizarea proiectului privind centrul de date astfel cum a fost planificat inițial”, a se vedea pag. 19 din Decizia Autorității nr. 418/10/COL. În decizia de inițiere, Autoritatea a abordat acest argument considerând că verificarea necesității ajutorului ar presupune o analiză completă a circumstanțelor economice asociate deciziei de investiție a beneficiarului. Autoritatea a considerat că o astfel de analiză ar trebui efectuată numai pe baza planurilor inițiale de afaceri ale beneficiarului și a altor documente prezentate comitetului pentru investiții al beneficiarului pentru a obține aprobarea de a angaja resurse pentru activitatea de investiție; calculele de profitabilitate pentru proiect cu și fără ajutor; analiza fondurilor proiectului; evaluările de risc; și o prezentare detaliată a modului în care circumstanțele determinate de declanșarea crizei financiare din octombrie 2008 au influențat planul de afaceri și rata necesară de returnare a investiției. Autoritățile islandeze nu au prezentat în timpul investigației oficiale niciun astfel de plan de afaceri sau alte documente relevante referitoare la decizia de investiție sau alte dovezi în sprijinul acestui argument. Prin urmare, argumentul este nefondat, iar Autoritatea nu poate considera compatibile măsurile privind taxele municipale pe această bază. |
| --- | --- |

(200)

Autoritățile islandeze au susținut că acordul inițial de investiții a fost necesar pentru ca Verne să-și finalizeze investițiile în centrul de date ca urmare a declanșării crizei financiare. Argumentul prezentat a fost acela că „Verne nu poate continua finalizarea proiectului privind centrul de date astfel cum a fost planificat inițial”, a se vedea pag. 19 din Decizia Autorității nr. 418/10/COL. În decizia de inițiere, Autoritatea a abordat acest argument considerând că verificarea necesității ajutorului ar presupune o analiză completă a circumstanțelor economice asociate deciziei de investiție a beneficiarului. Autoritatea a considerat că o astfel de analiză ar trebui efectuată numai pe baza planurilor inițiale de afaceri ale beneficiarului și a altor documente prezentate comitetului pentru investiții al beneficiarului pentru a obține aprobarea de a angaja resurse pentru activitatea de investiție; calculele de profitabilitate pentru proiect cu și fără ajutor; analiza fondurilor proiectului; evaluările de risc; și o prezentare detaliată a modului în care circumstanțele determinate de declanșarea crizei financiare din octombrie 2008 au influențat planul de afaceri și rata necesară de returnare a investiției. Autoritățile islandeze nu au prezentat în timpul investigației oficiale niciun astfel de plan de afaceri sau alte documente relevante referitoare la decizia de investiție sau alte dovezi în sprijinul acestui argument. Prin urmare, argumentul este nefondat, iar Autoritatea nu poate considera compatibile măsurile privind taxele municipale pe această bază.

| (201) | Astfel, Autoritatea concluzionează că ajutorul acordat conform acordului privind licențele și taxele nu poate fi considerat compatibil în temeiul Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale sau al articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(201)

Astfel, Autoritatea concluzionează că ajutorul acordat conform acordului privind licențele și taxele nu poate fi considerat compatibil în temeiul Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale sau al articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE.

| (202) | Autoritatea observă că autoritățile islandeze au invocat argumentul forței majore în observațiile acestora cu privire la decizia de inițiere. Derogările de la interdicția generală a ajutoarelor de stat sunt prevăzute în articolul 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE. Autoritatea nu vede relevanța argumentului forței majore cu privire la articolul 61 alineatul (3) sau la orientările adoptate pe baza dispoziției respective. În special, faptele din cazul de față nu se califică drept ajutor în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (b) deoarece măsurile fiscale nu au vizat abordarea unei perturbări grave în economie, pe ansamblu. Prin urmare, Autoritatea respinge relevanța argumentului forței majore prezentat de către autoritățile islandeze. |
| --- | --- |

(202)

Autoritatea observă că autoritățile islandeze au invocat argumentul forței majore în observațiile acestora cu privire la decizia de inițiere. Derogările de la interdicția generală a ajutoarelor de stat sunt prevăzute în articolul 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE. Autoritatea nu vede relevanța argumentului forței majore cu privire la articolul 61 alineatul (3) sau la orientările adoptate pe baza dispoziției respective. În special, faptele din cazul de față nu se califică drept ajutor în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (b) deoarece măsurile fiscale nu au vizat abordarea unei perturbări grave în economie, pe ansamblu. Prin urmare, Autoritatea respinge relevanța argumentului forței majore prezentat de către autoritățile islandeze.

| (203) | Autoritățile islandeze nu au invocat Orientările Autorității privind salvarea și restructurarea. Având în vedere că nu există niciun element care să indice faptul că Verne era o întreprindere aflată în dificultate în sensul orientărilor la momentul încheierii acordului privind licențele și taxele în 2009, nu s-ar îndeplini condițiile prevăzute în orientări. |
| --- | --- |

(203)

Autoritățile islandeze nu au invocat Orientările Autorității privind salvarea și restructurarea. Având în vedere că nu există niciun element care să indice faptul că Verne era o întreprindere aflată în dificultate în sensul orientărilor la momentul încheierii acordului privind licențele și taxele în 2009, nu s-ar îndeplini condițiile prevăzute în orientări.

| (204) | În orice caz, nu s-a demonstrat că măsurile fiscale conținute în acordul privind licențele și taxele erau necesare și proporționale pentru atingerea unor obiective de interes comun. Prin urmare, Autoritatea nu a identificat niciun motiv pentru a declara că ajutorul acordat conform acordului privind licențele și taxele este compatibil cu piața internă în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(204)

În orice caz, nu s-a demonstrat că măsurile fiscale conținute în acordul privind licențele și taxele erau necesare și proporționale pentru atingerea unor obiective de interes comun. Prin urmare, Autoritatea nu a identificat niciun motiv pentru a declara că ajutorul acordat conform acordului privind licențele și taxele este compatibil cu piața internă în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE.

| (205) | Din motivele menționate mai sus, măsurile de ajutor identificate în cadrul acordului privind licențele și taxele nu pot fi considerate compatibile cu Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(205)

Din motivele menționate mai sus, măsurile de ajutor identificate în cadrul acordului privind licențele și taxele nu pot fi considerate compatibile cu Acordul privind SEE.

| (206) | Autoritatea concluzionează, prin urmare, că derogările fiscale acordate întreprinderii Verne de către municipalitate constituie un ajutor ilegal și incompatibil cu piața internă în baza articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(206)

Autoritatea concluzionează, prin urmare, că derogările fiscale acordate întreprinderii Verne de către municipalitate constituie un ajutor ilegal și incompatibil cu piața internă în baza articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

4.2.   Acordul privind achiziționarea de bunuri imobile

| (207) | Autoritatea a constatat că prețul preferențial al celor cinci clădiri vândute către Verne implică ajutor de stat. Autoritățile islandeze nu au prezentat argumente referitoare la compatibilitatea ajutorului cu Acordul privind SEE ci și-au axat argumentația mai curând susținerea faptului că nu a fost implicat ajutor de stat. Cu toate acestea, Autoritatea a evaluat dacă ajutorul poate fi considerat compatibil conform Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale. |
| --- | --- |

(207)

Autoritatea a constatat că prețul preferențial al celor cinci clădiri vândute către Verne implică ajutor de stat. Autoritățile islandeze nu au prezentat argumente referitoare la compatibilitatea ajutorului cu Acordul privind SEE ci și-au axat argumentația mai curând susținerea faptului că nu a fost implicat ajutor de stat. Cu toate acestea, Autoritatea a evaluat dacă ajutorul poate fi considerat compatibil conform Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale.

| (208) | Ajutorul a fost acordat în februarie 2008. Ajutorul nu poate fi considerat un ajutor regional pentru investiții din moment ce atunci când s-a încheiat acordul privind achiziționarea de bunuri imobile la data de 26 februarie 2008 și s-a semnat transferul de titlu la data de 9 mai 2008, nu se făcea nicio asociere între ajutorul acordat și un angajament definit de a investi în zonă. Pentru a se califica drept ajutor pentru investiții conform Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul trebuie „acordat pentru un proiect inițial de investiții” astfel cum se prevede la punctul 25 din Orientările privind ajutoarele de stat regionale, iar ajutorul se calculează cu trimitere fie la costul asociat unei investiții specifice, fie la costul locurilor de muncă create în mod direct prin investiție, conform punctului 28 din orientări. Acest lucru nu a fost valabil atunci când statul a vândut clădirile către Verne; vânzarea nu a fost asociată sau condiționată de derularea unui proiect specific de investiții. Singura menționare a unui proiect de investiții în acordul privind bunurile imobiliare se regăsește în anexa C la acord, intitulată „Etapa I permise” unde renovarea clădirilor nr. 868 și 869 în cadrul centrului de date incluzând până la 5 000 m2 de construcții noi și construirea de noi clădiri de până la 12 000 m2 este enumerată la titlul „Etapa 1” și este prevăzut un „Master Plan” de construcție a unor noi clădiri ale centrului de date de până la 40 000 m2 și construirea a până la patru clădiri generatoare adiționale de până la 16 000 m2. Cu toate acestea, se pare că vânzarea clădirilor și condițiile în care acestea au fost vândute nu au fost condiționate de aceste planuri sau de alte planuri specifice de investiții, fapt demonstrat, de asemenea, de faptul că investiția preconizată inițial nu s-a concretizat pe deplin, după cum au clarificat autoritățile islandeze în cursul investigației oficiale și, cu toate acestea, prețul plătit pentru clădiri a rămas nemodificat. |
| --- | --- |

(208)

Ajutorul a fost acordat în februarie 2008. Ajutorul nu poate fi considerat un ajutor regional pentru investiții din moment ce atunci când s-a încheiat acordul privind achiziționarea de bunuri imobile la data de 26 februarie 2008 și s-a semnat transferul de titlu la data de 9 mai 2008, nu se făcea nicio asociere între ajutorul acordat și un angajament definit de a investi în zonă. Pentru a se califica drept ajutor pentru investiții conform Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul trebuie „acordat pentru un proiect inițial de investiții” astfel cum se prevede la punctul 25 din Orientările privind ajutoarele de stat regionale, iar ajutorul se calculează cu trimitere fie la costul asociat unei investiții specifice, fie la costul locurilor de muncă create în mod direct prin investiție, conform punctului 28 din orientări. Acest lucru nu a fost valabil atunci când statul a vândut clădirile către Verne; vânzarea nu a fost asociată sau condiționată de derularea unui proiect specific de investiții. Singura menționare a unui proiect de investiții în acordul privind bunurile imobiliare se regăsește în anexa C la acord, intitulată „Etapa I permise” unde renovarea clădirilor nr. 868 și 869 în cadrul centrului de date incluzând până la 5 000 m2 de construcții noi și construirea de noi clădiri de până la 12 000 m2 este enumerată la titlul „Etapa 1” și este prevăzut un „Master Plan” de construcție a unor noi clădiri ale centrului de date de până la 40 000 m2 și construirea a până la patru clădiri generatoare adiționale de până la 16 000 m2. Cu toate acestea, se pare că vânzarea clădirilor și condițiile în care acestea au fost vândute nu au fost condiționate de aceste planuri sau de alte planuri specifice de investiții, fapt demonstrat, de asemenea, de faptul că investiția preconizată inițial nu s-a concretizat pe deplin, după cum au clarificat autoritățile islandeze în cursul investigației oficiale și, cu toate acestea, prețul plătit pentru clădiri a rămas nemodificat.

| (209) | Mai mult, o condiție importantă este conținută în punctul 32 al Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale: faptul că ajutorul trebuie să fie condiționat de menținerea unui proiect de investiții în regiunea vizată pentru o perioadă minimă de cel puțin cinci ani de la finalizarea acestuia. Această condiție nu este îndeplinită în cazul de față. |
| --- | --- |

(209)

Mai mult, o condiție importantă este conținută în punctul 32 al Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale: faptul că ajutorul trebuie să fie condiționat de menținerea unui proiect de investiții în regiunea vizată pentru o perioadă minimă de cel puțin cinci ani de la finalizarea acestuia. Această condiție nu este îndeplinită în cazul de față.

| (210) | Nu se aplică alte temeiuri de compatibilitate. Prin urmare, Autoritatea concluzionează că ajutorul de stat acordat întreprinderii Verne prin prețurile preferențiale la bunuri imobile constituie un ajutor ilegal și incompatibil cu piața internă, în baza articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(210)

Nu se aplică alte temeiuri de compatibilitate. Prin urmare, Autoritatea concluzionează că ajutorul de stat acordat întreprinderii Verne prin prețurile preferențiale la bunuri imobile constituie un ajutor ilegal și incompatibil cu piața internă, în baza articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

5.   CONCLUZIE

| (211) | Pe baza evaluării anterioare, Autoritatea constată că, prin încălcarea articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, Islanda a acordat în mod ilegal întreprinderii Verne următorul ajutor:






  (a) | derogări de la taxele municipale descrise în secțiunea I.3.4.2 din prezenta decizie, a căror valoare va trebui determinată de către autoritățile islandeze în cadrul procedurii de recuperare a ajutorului și; |
| --- | --- | --- |

(211)

Pe baza evaluării anterioare, Autoritatea constată că, prin încălcarea articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, Islanda a acordat în mod ilegal întreprinderii Verne următorul ajutor:

(a)

derogări de la taxele municipale descrise în secțiunea I.3.4.2 din prezenta decizie, a căror valoare va trebui determinată de către autoritățile islandeze în cadrul procedurii de recuperare a ajutorului și;

| (b) | un preț preferențial de 220 850 000 ISK pentru clădirile nr. 864, 866, 868, 869 și 872 de pe amplasamentul industrial de la Valhallarbraut din municipalitatea Reykjanesbær. |
| --- | --- |

(b)

un preț preferențial de 220 850 000 ISK pentru clădirile nr. 864, 866, 868, 869 și 872 de pe amplasamentul industrial de la Valhallarbraut din municipalitatea Reykjanesbær.

| (212) | Ajutorul menționat la literele (a) și (b) trebuie considerat incompatibil cu piața comună. |
| --- | --- |

(212)

Ajutorul menționat la literele (a) și (b) trebuie considerat incompatibil cu piața comună.

| (213) | Autoritatea constată că nici acordul de închiriere de teren, astfel cum a fost modificat prin acordul suplimentar de închiriere și nici contractul privind energia nu implică acordarea unui ajutor de stat. |
| --- | --- |

(213)

Autoritatea constată că nici acordul de închiriere de teren, astfel cum a fost modificat prin acordul suplimentar de închiriere și nici contractul privind energia nu implică acordarea unui ajutor de stat.

6.   RECUPERAREA AJUTORUL DE STAT ILEGAL ȘI INCOMPATIBIL

| (214) | Articolul 14 din partea a II-a a Protocolului 3 prevede că Autoritatea decide că ajutorul ilegal care este incompatibil cu normele privind ajutorul de stat prevăzute în Acordul privind SEE trebuie recuperat de la beneficiarii acestuia. |
| --- | --- |

(214)

Articolul 14 din partea a II-a a Protocolului 3 prevede că Autoritatea decide că ajutorul ilegal care este incompatibil cu normele privind ajutorul de stat prevăzute în Acordul privind SEE trebuie recuperat de la beneficiarii acestuia.

| (215) | Eliminarea ajutorului, prin intermediul recuperării ajutorul de stat care a fost acordat ilegal, reprezintă consecința logică a constatării faptului că ajutorul este ilegal. Prin rambursarea ajutorului, beneficiarul pierde avantajul de care s-a bucurat în fața concurenților săi pe piață și se restabilește situația anterioară acordării ajutorului (107). |
| --- | --- |

(215)

Eliminarea ajutorului, prin intermediul recuperării ajutorul de stat care a fost acordat ilegal, reprezintă consecința logică a constatării faptului că ajutorul este ilegal. Prin rambursarea ajutorului, beneficiarul pierde avantajul de care s-a bucurat în fața concurenților săi pe piață și se restabilește situația anterioară acordării ajutorului (107).

| (216) | Având în vedere faptul că măsurile identificate în cazul de față constituie un ajutor ilegal și incompatibil, cuantumul ajutorului trebuie recuperat de la întreprinderea Verne pentru a restabili condițiile economice cărora întreprinderea ar fi fost nevoită să le facă față dacă ajutorul incompatibil nu i-ar fi fost acordat, iar autoritățile islandeze trebuie să ia toate măsurile necesare pentru eliminarea avantajelor care decurg din ajutor și pentru recuperarea acestuia de la beneficiar. |
| --- | --- |

(216)

Având în vedere faptul că măsurile identificate în cazul de față constituie un ajutor ilegal și incompatibil, cuantumul ajutorului trebuie recuperat de la întreprinderea Verne pentru a restabili condițiile economice cărora întreprinderea ar fi fost nevoită să le facă față dacă ajutorul incompatibil nu i-ar fi fost acordat, iar autoritățile islandeze trebuie să ia toate măsurile necesare pentru eliminarea avantajelor care decurg din ajutor și pentru recuperarea acestuia de la beneficiar.

| (217) | Recuperarea se efectuează din momentul în care avantajul a fost acordat beneficiarului, reprezentând momentul când ajutorul a fost pus la dispoziția beneficiarului, și include dobânzi de recuperare până la recuperarea efectivă. Suma care trebuie recuperată se calculează pe baza dispozițiilor Orientărilor Autorității privind recuperarea ajutorului ilegal și incompatibil și în conformitate cu Decizia Autorității nr. 195/04/COL. |
| --- | --- |

(217)

Recuperarea se efectuează din momentul în care avantajul a fost acordat beneficiarului, reprezentând momentul când ajutorul a fost pus la dispoziția beneficiarului, și include dobânzi de recuperare până la recuperarea efectivă. Suma care trebuie recuperată se calculează pe baza dispozițiilor Orientărilor Autorității privind recuperarea ajutorului ilegal și incompatibil și în conformitate cu Decizia Autorității nr. 195/04/COL.

| (218) | Elementul de ajutor incompatibil în cazul prețului la bunurile imobiliare este de 220 850 000 ISK. În ceea ce privește elementul de ajutor aferent taxei municipale pe bunuri imobile și taxei de drum, autoritățile islandeze sunt invitate să furnizeze informații detaliate și exacte cu privire la cuantumul ajutorului acordat conform acordului privind licențele și taxele (108). |
| --- | --- |

(218)

Elementul de ajutor incompatibil în cazul prețului la bunurile imobiliare este de 220 850 000 ISK. În ceea ce privește elementul de ajutor aferent taxei municipale pe bunuri imobile și taxei de drum, autoritățile islandeze sunt invitate să furnizeze informații detaliate și exacte cu privire la cuantumul ajutorului acordat conform acordului privind licențele și taxele (108).

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În conformitate cu articolul 8 din partea a II-a a Protocolului 3, ca urmare a retragerii notificării, procedura de investigare oficială inițiată în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 privind anumite derogări fiscale pe care autoritățile islandeze au intenționat să le acorde întreprinderii Verne conform acordului de investiții, anulat ulterior, pentru construirea unui centru de date, este închisă în ceea ce privește următoarele măsuri:

| (a) | rata impozitului pe profit |
| --- | --- |

(a)

rata impozitului pe profit

| (b) | reguli privind deprecierea |
| --- | --- |

(b)

reguli privind deprecierea

| (c) | taxe industriale și de piață |
| --- | --- |

(c)

taxe industriale și de piață

| (d) | taxa de timbru |
| --- | --- |

(d)

taxa de timbru

| (e) | taxa de ocupare a terenului |
| --- | --- |

(e)

taxa de ocupare a terenului

| (f) | taxele de import |
| --- | --- |

(f)

taxele de import

| (g) | reportarea exceptării de la plata TVA pe importuri și energie electrică |
| --- | --- |

(g)

reportarea exceptării de la plata TVA pe importuri și energie electrică

| (h) | taxa de control al siguranței pentru producerea de energie electrică |
| --- | --- |

(h)

taxa de control al siguranței pentru producerea de energie electrică

| (i) | garanție privind taxa pe valoarea netă. |
| --- | --- |

(i)

garanție privind taxa pe valoarea netă.

Articolul 2

Procedura oficială de investigare privind acordul dintre Farice și Verne din data de 26 februarie 2008 este închisă deoarece autoritățile islandeze au informat că acesta a fost anulat.

Articolul 3

Acordul de închiriere de teren din data de 9 mai 2008, astfel cum a fost modificat prin acordul suplimentar de închiriere din data de 30 iunie 2009, și contractul privind energia din data de 22 octombrie 2009 încheiat cu Verne Holdings ehf. și Verne Real Estate ehf. nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

Articolul 4

Acordul privind licențele și taxele încheiat la data de 9 noiembrie 2009 implică ajutor de stat acordat întreprinderii Verne Holdings ehf. în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE în următoarele măsuri:

| (a) | rată maximă garantată de 1,65% anual pentru taxa pe bunuri imobile |
| --- | --- |

(a)

rată maximă garantată de 1,65% anual pentru taxa pe bunuri imobile

| (b) | bază fixă de 1 030 600 000 ISK în loc de evaluarea oficială anuală a terenului și a clădirilor existente pentru taxa pe bunuri imobile |
| --- | --- |

(b)

bază fixă de 1 030 600 000 ISK în loc de evaluarea oficială anuală a terenului și a clădirilor existente pentru taxa pe bunuri imobile

| (c) | indexare reportată a bazei de impozitare pentru taxa pe bunuri imobile |
| --- | --- |

(c)

indexare reportată a bazei de impozitare pentru taxa pe bunuri imobile

| (d) | neperceperea taxei pe bunuri imobile înainte de 1 ianuarie 2011 |
| --- | --- |

(d)

neperceperea taxei pe bunuri imobile înainte de 1 ianuarie 2011

| (e) | bază fixă pentru clădirile viitoare în loc de evaluarea oficială pentru taxa pe bunuri imobile |
| --- | --- |

(e)

bază fixă pentru clădirile viitoare în loc de evaluarea oficială pentru taxa pe bunuri imobile

| (f) | exceptarea de la plata taxei de drum pentru clădirile existente |
| --- | --- |

(f)

exceptarea de la plata taxei de drum pentru clădirile existente

| (g) | reducere cu 25% a taxei de drum pentru clădirile noi. |
| --- | --- |

(g)

reducere cu 25% a taxei de drum pentru clădirile noi.

Ajutorul, corespunzător diferenței dintre măsurile în cauză și normele de drept aplicabile, nu este compatibil cu normele privind ajutorul de stat prevăzute în Acordul privind SEE.

Articolul 5

Prețul preferențial al clădirilor acordat de Islanda întreprinderii Verne Real Estate ehf. în valoare de 220 850 000 ISK constituie ajutor de stat incompatibil cu normele privind ajutorul de stat prevăzute în Acordul privind SEE.

Articolul 6

Autoritățile islandeze recuperează ajutorul menționat la articolele 4 și 5 de la Verne Holdings ehf. și Verne Real Estate ehf. și pus în mod ilegal la dispoziția întreprinderilor.

Articolul 7

Recuperarea se efectuează fără întârziere în conformitate cu procedurile dreptului național, cu condiția ca acestea să permită o executare imediată și eficientă a deciziei. Sumele care trebuie recuperate includ dobânda de la data de la care acestea au fost puse la dispoziția Verne Holdings ehf. și Verne Real Estate ehf. până la recuperarea efectivă a acestora conform articolului 9 din Decizia Autorității AELS de Supraveghere nr. 195/04/COL. Dobânzile se calculează pe bază compusă.

Articolul 8

În termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, autoritățile islandeze comunică Autorității de Supraveghere a AELS suma totală (suma principală și dobânzile de recuperare) care trebuie recuperată de la beneficiar, precum și măsurile planificate sau adoptate pentru recuperarea ajutorului.

Articolul 9

Acordul privind licențele și taxele este anulat cu efect imediat în măsura în care dispozițiile acestuia implică ajutor de stat incompatibil.

Articolul 10

În termen de patru luni de la notificarea prezentei decizii, Islanda pune în aplicare decizia Autorității și recuperează integral ajutorul de stat.

Articolul 11

Prezenta decizie se adresează Islandei.

Articolul 12

Numai versiunea în limba engleză a prezentei decizii este autentică.

Adoptată la Bruxelles, 4 iulie 2012.

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere

Oda Helen SLETNES

Președinte

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Membru al Colegiului

---

(1)  Publicată în JO C 25, 27.1.2011, p. 6 și în suplimentul SEE nr. 4, 27.1.2011, p. 22.

1

(2)  Pentru mai multe detalii privind diferitele schimburi de corespondență dintre Autoritate și autoritățile islandeze, se face trimitere la decizia Autorității de inițiere a procedurii oficiale de investigare, Decizia nr. 418/10/COL. A se vedea nota de subsol 1 pentru referințele publicațiilor.

2

(3)  A se vedea nota de subsol 1 pentru referințele publicațiilor.

3

(4)  În sensul prezentei decizii, Verne Holding ehf. și Verne Real Estate ehf. vor fi denumite colectiv „Verne”.

4

(5)  Conform unui memorandum intern din 23.10.2008, pregătit pentru Ministerul Industriei din Islanda, furnizat de către autoritățile islandeze în cadrul procedurii administrative, Verne contactase Ministerul cu puțin timp înainte, solicitând mai multe măsuri în vederea reducerii riscului și a costurilor inițiale ale investițiilor întreprinderii în centrul de date, infrastructură, subvenții directe, scutiri de taxe, inclusiv remiterea TVA, precum și intervenții sub formă de garanții de stat și tarife subvenționate la energie electrică în perioada inițială de funcționare.

5

(6)  Proiectul de acord parafat care a fost prezentat ca parte a notificării ulterioare de retragere va fi denumit în cadrul prezentei decizii „acordul de investiții”. Părțile contractante sunt Guvernul Islandei, pe de o parte, și Verne Holdings ehf., Verne Real Estate ehf., Novator și Teha Investments S.a.r.l., pe de altă parte. Descrierea structurii întreprinderii se regăsește în secțiunea 2.1 a prezentei decizii. Pe tot cuprinsul prezentei decizii, întreprinderile vor fi denumite colectiv „Verne”.

6

(7)  Acordul, parafat la data de 23.10.2009 („acordul de investiții”), este cel care a fost notificat Autorității la data de 1.9.2010.

7

(8)  Scrisoarea este un răspuns la scrisoarea Autorității către autoritățile islandeze din 4.10.2011 în care Autoritatea menționa faptul că a înțeles că scutirile au intrat în vigoare cel puțin parțial și că nu au fost eliminate, drept pentru care Autoritatea va evalua măsurile în decizia finală a acesteia.

8

(9)  A se vedea observațiile autorităților islandeze cu privire la decizia de inițiere prezentate la 28.2.2011 (documentul nr. 589033), p. 14.

9

(10)  Ibid.

10

Ibid.

(11)  O descriere mai detaliată a planurilor proiectului inițial se găsește în decizia de inițiere. Conform planurilor inițiale, prima etapă cuprindea operaționalizarea primei clădiri, cu un cost de aproximativ [...] conform notificării. Se preconiza ca această clădire, având 4 800 m2 de spațiu tehnic, să poată fi utilizată în 2011. Aceasta era proiectată să utilizeze 20 MW de energie electrică utilitară. Cea de a doua etapă urma să cuprindă atingerea unui grad complet de ocupare a primei clădiri până la sfârșitul anului 2012. Aceasta presupunea un plus de [...] de capital, potrivit informațiilor prezentate de autoritățile islandeze. Cea de a treia și ultima etapă presupunea, conform planurilor inițiale, operaționalizarea tuturor celor patru clădiri până la sfârșitul anului 2016.

11

2

(12)  Conform notificării primite la 1.9.2010. În preambulul acordului de investiții anulat ulterior, angajamentul prevedea următoarele: „...de-a lungul celor cinci ani de investiții, Verne și investitorii estimează că nivelul potențial al investițiilor pentru proiectul menționat mai sus ar putea depăși 700 de milioane USD și consumul de energie electrică al centrului de date ar putea depăși 140 MW”.

12

(13)  Scrisoare din partea autorităților islandeze din 25.10.2011 (documentul nr. 613209). Informații au fost, de asemenea, furnizate de către autoritățile islandeze prin scrisoarea electronică din 14.5.2012 (documentul nr. 634340). Se face trimitere la o schemă aprobată de către Autoritate prin Decizia nr. 390/10/COL privind stimulentele pentru investiții. Din motive de claritate, Autoritatea notează faptul că ajutorul acordat în cadrul scheme respective nu face obiectul evaluării din prezenta decizie.

13

(14)  http://www.datacenterdynamics.com/focus/archive/2012/02/verne-global-officially-opens-iceland-data-center.

14

(15)  A se vedea imaginile 2 și 3.

15

(16)  A se vedea scrisoarea din partea KADECO din 19.11.2010, p. 2, anexată la observațiile autorităților islandeze cu privire la decizia de inițiere din 28.2.2011 (documentul nr. 589033) și anexa 3 la scrisoarea KADECO. O trimitere la activitatea intenționată de demolare a clădirilor mai mici (nr. 864, 866 și 872) se găsește, de asemenea, în secțiunea 2.1.4 a acordului privind autorizarea și taxele încheiat la 4.11.2009.

16

(17)  Un document intitulat „Prezentare B” atașat la acordul de închiriere prevede: „Plan general. Construcția a până la 40 000 m2 de clădiri noi aferente centrului de date. Construcția a până la 4 clădiri generatoare adiționale de până la 4 000 m2 fiecare”.

17

2

2

(18)  A se vedea imaginea 4.

18

(19)  A se vedea imaginea 1.

19

(20)  În temeiul Legii nr. 176/2006. Un acord de prestări servicii datat 8.12.2006 a fost semnat între Trezoreria Islandei și KADECO privind dezvoltarea, administrarea și valorificarea bunurilor imobile din zonă.

20

(21)  Acordul de prestări servicii este disponibil pe site-ul internet KADECO.

21

(22)  Demolarea, activitatea de inginerie, conceperea, gestionarea proiectului și alte activități de pregătire a amplasamentului derulate în această perioadă până în octombrie 2008 au totalizat [...], potrivit informațiilor prezentate Autorității și s-au ridicat la alte [...] în perioada noiembrie 2008 – decembrie 2009, incluzând construcția fizică și achiziționarea instalațiilor electrice și mecanice.

22

(23)  Raportul de mediu pregătit de ENVIRON International Corporation face parte din acordul de achiziționare de bunuri imobile, iar documentele sunt accesibile publicului în Registrul funciar din cadrul Biroului comisarului din Keflavík.

23

(24)  A se vedea imaginea 3.

24

(25)  Scrisoare din partea autorităților islandeze din 25.10.2011 (documentul nr. 613209) secțiunea B.1, p. 5. Autoritățile islandeze au explicat, de asemenea, anterior, la 28.2.2011 în observațiile acestora cu privire la decizia de inițiere (documentul nr. 589033), la p. 14, că renunțarea la taxele municipale prevăzută în acordul privind autorizarea și taxele a intrat în vigoare la începutul anului 2009.

25

(26)  Cu excepția bisericilor, muzeelor non-profit și a clădirilor ambasadelor.

26

(27)  Articolul 2.1.3 din acordul privind autorizarea și taxele.

27

(28)  Articolul 2.1.4 din acordul privind autorizarea și taxele.

28

(29)  Articolul 2.1.4 din acordul privind autorizarea și taxele.

29

(30)  Articolul 2.1.5 din acordul privind autorizarea și taxele.

30

(31)  Articolul 2.2.2 din acordul privind autorizarea și taxele.

31

(32)  Articolul 1.2 din acordul privind autorizarea și taxele.

32

(33)  Toate prețurile sunt stabilite fără costurile de transmisie, tarifate separat de către operatorul național de rețea, Landsnet.

33

(34)  Decizia nr. 418/10/COL, p. 13.

34

(35)  Autoritățile islandeze au explicat faptul că acordul cu Farice pentru servicii de închiriere a lărgimii de bandă semnat la 26.2.2008 a fost anulat.

35

(36)  Autoritatea nu va face o prezentare detaliată a argumentelor prezentate care se referă exclusiv la acordul de investiții anulat.

36

(37)  A se vedea descrierea clauzei de exclusivitate la p. 3 din Decizia nr. 418/10/COL a Autorității.

37

(38)  Deciziile nr. 174/98/COL, 40/03/COL și 344/09/COL ale Autorității.

38

(39)  Orientările Autorității privind ajutorul de stat pentru aplicarea normelor privind ajutorul de stat în cazul măsurilor referitoare la impozitarea directă a activităților economice.

39

(40)  Autoritățile islandeze fac, de asemenea, referire la un raport al Jagjit S. Chadha: „Fiscal Policy in a Major Recession: The Case of Iceland” (Politica fiscală într-o recesiune majoră: cazul Islandei), furnizat împreună cu observațiile acestora cu privire la decizia de inițiere.

40

Fiscal Policy in a Major Recession: The Case of Iceland

(41)  Cauza T-162/06 Kronoply GmbH&KG/Comisia [2009] Rec. II-1.

41

Kronoply GmbH&KG/Comisia

(42)  Cauza T-396/08 Freistaat Sachsen/Land Sachsen-Anhalt, Hotărârea Tribunalului (Camera a opta) din 8.7.2010, neraportată.

42

Freistaat Sachsen/Land Sachsen-Anhalt

(43)  Schema privind stimulentele pentru investiții în vigoare din 2010, aprobată de către Autoritate.

43

(44)  Conform jurisprudenței constante, clasificarea drept ajutor presupune ca toate condițiile prevăzute în dispoziție să fie îndeplinite, a se vedea cauza C-142/87 Belgia/Comisia („Tubemeuse”) [1990] Rec I-959.

44

Belgia/Comisia

Tubemeuse

(45)  Cauza C-248/84 Germania/Comisia [1987] Rec. 4013.

45

Germania/Comisia

(46)  A se vedea punctul 3 din Orientările Autorității privind impozitarea activităților economice.

46

(47)  Cauza C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze și alții [2006] Rec. I-289, punctele 107 et seq. și jurisprudența citată în cadrul acesteia.

47

Cassa di Risparmio di Firenze și alții

(48)  A se vedea, în special, cauza C-143/99 Adria-Wien Pipeline și Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke [2001] Rec. I-8365, punctul 38; cauza C-501/00 Spania/Comisia [2004] Rec. I-6717, punctul 90; și cauza C-66/02 Italia/Comisia [2005] Rec. I-10901, punctul 77.

48

Adria-Wien Pipeline și Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

Spania/Comisia

Italia/Comisia

(49)  A se vedea în acest sens, cauza C-387/92 Banco Exterior de España [1994] Rec. I-877, punctul 14; și cauza C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze și alții [2006] rec. I-289, punctul 132.

49

Banco Exterior de España

Cassa di Risparmio di Firenze și alții

(50)  A se vedea punctul 2 din Orientările privind impozitarea activităților economice.

50

(51)  Articolul 2.1.3 din acordul privind autorizarea și taxele.

51

(52)  Articolul 2.1.4 din acordul privind autorizarea și taxele.

52

(53)  Articolul 2.2.2 din acordul privind autorizarea și taxele.

53

(54)  Articolul 2.1.5 din acordul privind autorizarea și taxele.

54

(55)  Acest lucru este clarificat în continuare în nota explicativă la proiectul de lege, astfel cum a fost prezentat în Parlament atunci când Legea nr. 153/2006 a fost adoptată, abrogând legea anterioară nr. 17/1996 privind taxa de drum. Anterior existase o incertitudine juridică cu privire la natura acestei taxe, și anume dacă aceasta era o taxă sau doar un comision pentru serviciile furnizate. Legea nr. 153/2006 a fost adoptată ca urmare a hotărârii Curții Supreme în cauza nr. 415/2005, în care Curtea a concluzionat că taxa de drum este o taxă și nu un comision pentru serviciile furnizate.

55

(56)  Reglementarea nr. 120/2008, publicată în Monitorul Național, secțiunea B.

56

(57)  A se vedea, de asemenea, descrierea din cadrul secțiunii I.2.3 de mai sus.

57

(58)  Articolul 1.2 din acordul privind autorizarea și taxele.

58

(59)  Cauza C-372/97 Italia/Comisia [2004] Rec. I-3679, punctul 44; cauza C-66/02 Italia/Comisia, punctul 111 și cauza C-148/04 Unicredito Italiano [2005] Rec. I-11137, punctul 54.

59

Italia/Comisia

Italia/Comisia

Unicredito Italiano

(60)  Cauza C-66/02 Italia/Comisia, citată mai sus, punctele 115 și 117 și cauza C-148/04 Unicredito Italiano, citată mai sus, punctele 56 și 58.

60

Italia/Comisia

Unicredito Italiano

(61)  Acordul de achiziționare de bunuri imobile și acordul de închiriere de teren sunt semnate de dl Kjartan Eiríksson, în numele Trezoreriei, „conform unei procuri din data de 8.5.2007”, iar acordul suplimentar de închiriere „în numele Trezoreriei Naționale, în conformitate cu Legea nr. 176/2006 privind dispozițiile succesive acordului încheiat cu SUA privind returnarea zonei militare de la aeroportul Keflavík, de către Kjartan Eiríksson, cu o procură înregistrată în data de 8.5.2007”. Dl. Eiríksson este directorul executiv al KADECO.

61

(62)  A se vedea în acest sens, cauza C-290/07 P Comisia/Scott [2010] nepublicată, punctul 68 și cauza C-239/09 Seydaland [2010] nepublicată, punctul 34.

62

Comisia/Scott

Seydaland

(63)  Scrisoare din partea KADECO din 19.11.2010 atașată unei scrisori din 28.2.2011.

63

(64)  Scrisoare din partea KADECO din 16.6.2011 atașată unei scrisori din 21.6.2011.

64

(65)  Scrisoare din partea KADECO din 19.11.2010 atașată unei scrisori din 28.2.2011.

65

(66)  A se vedea http://www.rikisend.is/index.php?id=44.

66

(67)  A se vedea versiunea în limba engleză a raportului anual pe 2008 al Biroului național de verificare a conturilor publice al Islandei la p. 23, disponibil la adresa http://www.rikisendurskodun.is/fileadmin/media/skyrslur/arsskyrsla_2008_enska.pdf.

67

(68)  Rolul Centrului național al comerțului este de a administra achizițiile de bunuri și servicii pe piața internă și pe cea străină pentru instituțiile și corporațiile de stat în temeiul Legii nr. 84/2007privind achizițiile publice, a se vedea http://www.rikiskaup.is/english/nr/324.

68

(69)  Disponibil doar în limba islandeză, a se vedea http://www.rikisend.is/skyrslur-eftir-utgafutima/2008.html.

69

(70)  Niciuna dintre clădirile achiziționate mai târziu de Verne nu se număra printre acestea.

70

(71)  Printre acestea era clădirea nr. 869.

71

(72)  Acest lucru a fost confirmat de informațiile furnizate într-o scrisoare electronică din 1 iunie 2012 (documentul nr. 636529) din partea autorităților islandeze.

72

(73)  Autoritatea notează că auditul performanței efectuat de către Biroul național de verificare a conturilor publice al Islandei în martie 2008 menționează faptul că Atlantic Film Studios a cumpărat în realitate 12 clădiri în zonă pentru 575 000 000 ISK și că prețul de achiziție a reprezentat 87% din prețul evaluării realizate de un expert, o agenție imobiliară locală.

73

(74)  Dimensiunea a fost stabilită ulterior mai exact ca fiind de 16 606 m2. Cu toate acestea, la momentul respectiv (aprilie 2007) Registrul funciar al Islandei, în prezent Registrele Islandei (Þjóðskrá Íslands) nu înregistrase încă dimensiunile și valorile reale ale clădirilor situate în fosta bază militară a SUA căreia i s-a conferit o utilizare civilă în temeiul Legii nr. 176/2006.

74

2.

Þjóðskrá Íslands)

(75)  Scrisoare din partea KADECO din 19 noiembrie 2010 atașată unei scrisori din 28.2.2011.

75

(76)  A se vedea clasificarea din secțiunea I.3.2de mai sus.

76

(77)  Atlantic Film Studios a oferit 35 000 ISK/m2, a se vedea alineatul 117 de mai sus.

77

2

(78)  A se vedea, în acest sens, cauza T-274/01 Valmont/Comisia [2004] Rec. II-3145, punctul 45.

78

Valmont/Comisia

(79)  Se aplică o serie de scutiri, irelevante pentru cazul de față.

79

(80)  A se vedea http://www.skra.is/pages/1183 „Registrul proprietăților din Islanda [în prezent Registrele Islandei] este responsabil pentru colectarea, prelucrarea, stocarea și publicarea datelor privind bunurile imobile precum date privind piața, utilizate de către instituțiile guvernamentale centrale și locale, brokeri imobiliari și sectorul financiar. Registrul proprietăților din Islanda analizează și publică date privind piața imobiliară, pe baza datelor din contractele de vânzare înregistrate, care au fost colectate începând cu anul 1980. Prețurile de vânzare și metodele de plată din fiecare contract de vânzare sunt colectate în baza de date a Registrului proprietăților și sunt utilizate pentru calcularea indicatorilor economici precum indicele de preț imobiliar. Registrul proprietăților din Islanda a creat și actualizează baza de date a Registrului funciar, un sistem centralizat de colectare a datelor și o sursă de informare pentru toate datele privind terenurile și bunurile imobile.”

80

(81)  A se vedea http://www.skra.is/Um-okkur/Frettir/Frett&NewsID=4103.

81

(82)  În opt luni ale anului 2005, întreg anul 2006 și anul 2007, zece luni din 2008, zece luni din 2009, nouă luni din 2010 și zece luni din 2011, prețul total de vânzare pentru clădirile comerciale din afara zonei capitalei a fost în fiecare lună peste evaluarea totală oficială. Cele mai recente informații disponibile pe website-ul Registrele Islandei se referă la tranzacțiile înregistrate în mai 2012. Acestea demonstrează că prețurile de vânzare în tranzacțiile înregistrate sunt în mod semnificativ și în general peste evaluarea oficială, fapt valabil, de asemenea, pentru clădirile oficiale din afara zonei capitalei.

82

(83)  Autoritatea observă că evaluările au fost menționate în acordul de achiziționare de bunuri imobile.

83

(84)  A se vedea în acest sens, și cauza C-124/10 P, Comisia/Électicité de France (EDF), hotărârea Curții de Justiție (Marea Cameră) din 5.6.2012, nepublicată, la punctul 85.

84

Comisia/Électicité de France (EDF

(85)  Documentul nr. 634340.

85

(86)  A se vedea, în acest sens, cauza C-367/95 P Comisia/Sytraval și Brink’s France [1998] Rec. I-1719, punctul 62 și cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein Westfalen/Comisia, [2003] Rec. II-435, punctul 167.

86

Comisia/Sytraval și Brink’s France

Westdeutche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein Westfalen/Comisia

(87)  În acordul de achiziționare de bunuri imobile, evaluarea pentru cele 9,6 ha de teren este inclusă în cifra pentru clădirea nr. 864, în total 252 100 000 ISK. Cu toate acestea, conform informațiilor colectate în cadrul procedurii administrative, evaluarea pentru clădirea nr. 864 a fost de 70 900 000 ISK, în timp ce evaluarea pentru terenul pe care sunt situate toate cele cinci clădiri a fost de 181 200 000 ISK. Evaluarea terenului nu este, prin urmare, inclusă în evaluarea clădirilor.

87

(88)  În special, chiar dacă acest lucru pare să vizeze mai mult închirierea/achiziționarea de terenuri, la punctul 3.2 din acordul privind achiziționarea de bunuri imobile se menționează clar că în cazul oricărei modificări semnificative sau al modificărilor de natură materială a limitelor și a dimensiunii parcelelor în procesul planificării fostei baze militare americane, prețul de cumpărare pentru o parcelă va fi redus. Mai mult, la punctul 4.4, acordul prevede ca statul va despăgubi și va proteja întreprinderea Verne împotriva oricăror costuri care ar decurge din prezența de substanțe periculoase, cu excepția cazurilor în care statul poate dovedi că prezența substanțelor respective este cauzată de Verne. Singurele condiții din acord care s-ar putea califica eventual ca „obligații speciale” în sensul Orientărilor se referă la clădirea nr. 864 care, la momentul încheierii acordului, era folosită drept centrală electrică de rezervă pentru distribuția de energie către fosta bază aeriană. Statul și Verne au convenit să mențină scopul acesteia de centrală electrică de rezervă pentru zonă cât timp va fi reconstruit sistemul de distribuție. Autoritățile islandeze nu au susținut o deducere a prețului de cumpărare pe această bază în cursul procedurii administrative și nici nu au aplicat procedura prevăzută în secțiunea 2.2 din orientări, care ar fi necesitat în orice caz o evaluare separată a pretinsului dezavantaj de către un expert independent. Autoritățile islandeze au susținut, în continuare, în observațiile acestora cu privire la decizia de inițiere că era necesară demolarea clădirilor situate pe terenul respectiv, iar costurile de demolare erau acoperite de Verne. Costurile de demolare nu sunt menționate în acordul privind achiziționarea de bunuri imobile, iar autoritățile islandeze nu au dezvoltat acest subiect. Cele trei clădiri (nr. 872, 866 și 864) nu au fost demolate. Clădirile nr. 867 și 889 (care nu fac parte din contractul de vânzare) au fost demolate. Cu toate acestea, nu este clar când sau dacă vânzătorul sau cumpărătorul trebuia să suporte costurile. Clădirea nr. 867 era o mică stație de transformare situată pe partea de sud a clădirii nr. 869, iar clădirea nr. 889 era un cort de depozitare. Autoritatea concluzionează că costurile de demolare a acestor construcții minore erau, în orice caz, marginale în contextul vânzării a peste 31 000 de m2 de clădiri industriale.

88

2

(89)  Terenul s-a aflat în proprietatea statului islandez cel puțin din 1951 când a fost destinat utilizării de către Guvernul SUA. În 2006, atunci când marina americană a plecat, după cum s-a descris mai sus, statul a preluat terenul și clădirile.

89

(90)  În plus, Autoritatea a avut în vedere hotărârile Comitetului privind compensările exproprierilor în temeiul Legii nr. 11/1973 referitoare la terenurile din vecinătatea zonei capitalei și din zona Reykjanes.

90

(91)  Echivalentul a 1 967 ISK/ m2.

91

2

(92)  Cauza C482/99 Franța/Comisia (Stardust Marine) [2002] Rec. I-4397, punctele 50-59 și articolul 1 din Directiva privind transparența.

92

Franța/Comisia (Stardust Marine)

(93)  Cauza 482/99 Franța/Comisia (Stardust Marine), citată mai sus, punctul 57.

93

Franța/Comisia (Stardust Marine

(94)  La momentul respectiv, Landsvirkjun și Verne încheiaseră deja un contract privind energia electrică, în data de 26.2.2008, care a fost ulterior înlocuit de contractul privind energia evaluat în prezenta decizie, încheiat în octombrie 2009.

94

(95)  A se vedea, de asemenea, website-ul „Investește în Islanda” www.invest.is.

95

(96)  Cauza C-39/94, SFEI c. La Poste, 2006 Rec. I/3547, la punctul 60.

96

SFEI c. La Poste

(97)  Principiul este explicat în orientările Autorității, partea a IV-a Norme privind despăgubirile în cazul serviciilor publice, deținerea întreprinderilor de către stat și ajutoare pentru întreprinderile publice, Punerea în aplicare a dispozițiilor privind ajutoarele de stat pentru întreprinderile publice în sectorul manufacturier.

97

(98)  Cf., de exemplu, Opinia Avocatului General Jacobs, cauzele conexate C-278/92, C-279/92 și C-280/92 Regatul Spaniei/Comisia [1994] Rec. I-4103, la punctul 28.

98

Regatul Spaniei/Comisia

(99)  A se vedea Decizia Autorității nr. 305/09COL privind acordurile de vânzare de energie încheiate de către municipalitatea din Notodden și Becromal Norway AS.

99

(100)  A se vedea orientările Autorității, partea a IV-a Norme privind despăgubirile în cazul serviciilor publice, deținerea întreprinderilor de către stat și ajutoare pentru întreprinderile publice, Punerea în aplicare a dispozițiilor privind ajutoarele de stat pentru întreprinderile publice în sectorul manufacturier, punctul 5(1).

100

(101)  Acest lucru este valabil chiar dacă articolul 11.1 din acordul privind autorizarea și taxele stipulează că intrarea în vigoare a acordului depinde de încheierea unui acord de investiții, întrucât autoritățile islandeze au confirmat faptul că termenii acordului privind autorizarea și taxele intraseră deja în vigoare la începutul anului 2009, independent de existența acordului de investiții.

101

(102)  Scrisoarea din 28.2. 2011 (documentul nr. 589033), la pagina 33.

102

(103)  Și anume, acordul privind autorizarea și taxele și acordul de investiții anulat ulterior.

103

Și anume

(104)  Cauza T-162/06 Kronoply/Comisia [2009] Rec. II-1, punctul 27. A se vedea, de asemenea, cauza C-34/2009 Petrogal unde Comisia a afirmat că într-un caz de ajutor ad hoc autoritatea competentă va emite o scrisoare de intenție de acordare a ajutorului anterior demarării lucrărilor cu privire la proiect și cauza C-390/06 Nuova Agricast Srl punctul 69. Cauza T-212/00 Nuove Industrie molisane Srl/Comisia [2002] Rec. II-347 confirmă același principiu.

104

Kronoply/Comisia

Petrogal

ad hoc

Nuova Agricast Srl

Nuove Industrie molisane Srl/Comisia

(105)  A se vedea Orientările privind ajutoarele de stat regionale, nota de subsol 32.

105

(106)  Cauza N-357/2008 Fri-El Acerra S.r.l. (Italia) [2009] JO C 95, p. 20, punctul 40. A se vedea, de asemenea, Decizia Comisiei din 15.9.2010, C 8/2009, Fri-El Acerra [2010] JO L 46, p. 28.

106

Fri-El Acerra S.r.l.

Fri-El Acerra

(107)  A se vedea cauzele conexate E-17/10 și E-6/11, Liechtenstein a.o./Autoritatea AELS de Supraveghere, punctele 141 și 142, nereportată în AELS Ct. Rep.

107

Liechtenstein a.o./Autoritatea AELS de Supraveghere

(108)  A se vedea cauzele conexate E-4/10, E-6/10 și E-7/10, Liechtenstein a.o./Autoritatea AELS de Supraveghere, punctul 174, neraportată în AELS Ct. Rep.

108

Liechtenstein a.o./Autoritatea AELS de Supraveghere

---