# Službeni list L 352/2013

| | ISSN 1977-0847
  doi:10.3000/19770847.L_2013.352.hrv |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 352 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | 5624. prosinca 2013. |

ISSN 1977-0847

doi:10.3000/19770847.L_2013.352.hrv

Službeni list

Europske unije

L 352

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

5624. prosinca 2013.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) br. 1407/2013 оd 18. prosinca 2013. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na de minimis potpore (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) br. 1408/2013 оd 18. prosinca 2013. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na potpore de minimis u poljoprivrednom sektoru | 9 |
| | * | Uredba (EU) br. 1409/2013 Europske središnje banke od 28. studenoga 2013. o statistici platnog prometa (ESB/2013/43) | 18 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1410/2013 оd 23. prosinca 2013. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 45 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1411/2013 оd 23. prosinca 2013. o određivanju uvoznih carina za sektor žitarica primjenjivih od 1. siječnja 2014. | 47 |
| | | ODLUKE |
| | | 2013/797/EU |
| | * | Provedbena odluka Vijeća od 16. prosinca 2013. o provedbi Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija | 50 |
| | * | Odluka Vijeća 2013/798/ZVSP od 23. prosinca 2013. o mjerama ograničavanja protiv Srednjoafričke Republike | 51 |
| | | 2013/799/EU |
| | * | Odluka Komisije оd 17. prosinca 2013. o obavijesti Kraljevine Španjolske o prijelaznom nacionalnom planu iz članka 32. Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća o industrijskim emisijama
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 9089) | 53 |
| | | 2013/800/EU |
| | * | Provedbena odluka Komisije оd 18. prosinca 2013. o financijskom doprinosu Unije za 2013. za pokrivanje izdataka Francuske, Nizozemske, Njemačke, Portugala i Španjolske za suzbijanje organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8999) | 58 |
| | | 2013/801/EU |
| | * | Provedbena odluka Komisije оd 23. prosinca 2013. o osnivanju Izvršne agencije za inovacije i mreže te o stavljanju izvan snage Odluke 2007/60/EZ kako je izmijenjena Odlukom 2008/593/EZ | 65 |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | | 2013/802/EU |
| | * | Odluka br. 1/2013 Vijeća za suradnju između EU-a i Iraka оd 8. listopada 2013. o donošenju svog Poslovnika i Poslovnika Odbora za suradnju | 68 |
| | | 2013/803/EU |
| | * | Odluka br. 2/2013 Vijeća za suradnju između EU-a i Iraka od 8. listopada 2013. o osnivanju tri specijalizirana pododbora i usvajanju njihovog mandata | 74 |
| | * | Preporuka br. 1/2013 Vijeća za pristupanje EU - Maroko od 16. prosinca 2013. o provedbi akcijskog plana Europske politike susjedstva EU - Maroko kojim se uspostavlja napredni status (2013. – 2017.) | 78 |
| | | 2013/804/EU |
| | * | Odluka br. 1/2013 odbora Zajednice/Švicarske za unutarnji promet od 6. prosinca 2013. o izmjeni Priloga 1. Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o željezničkom i cestovnom prijevozu robe i putnika | 79 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) br. 1407/2013 оd 18. prosinca 2013. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na de minimis potpore (
  1
  )

de minimis

1

1

*

Uredba Komisije (EU) br. 1408/2013 оd 18. prosinca 2013. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na potpore de minimis u poljoprivrednom sektoru

de minimis

9

*

Uredba (EU) br. 1409/2013 Europske središnje banke od 28. studenoga 2013. o statistici platnog prometa (ESB/2013/43)

(ESB/2013/43)

18

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1410/2013 оd 23. prosinca 2013. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

45

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1411/2013 оd 23. prosinca 2013. o određivanju uvoznih carina za sektor žitarica primjenjivih od 1. siječnja 2014.

47

ODLUKE

2013/797/EU

*

Provedbena odluka Vijeća od 16. prosinca 2013. o provedbi Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija

50

*

Odluka Vijeća 2013/798/ZVSP od 23. prosinca 2013. o mjerama ograničavanja protiv Srednjoafričke Republike

51

2013/799/EU

*

Odluka Komisije оd 17. prosinca 2013. o obavijesti Kraljevine Španjolske o prijelaznom nacionalnom planu iz članka 32. Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća o industrijskim emisijama
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 9089)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 9089)

53

2013/800/EU

*

Provedbena odluka Komisije оd 18. prosinca 2013. o financijskom doprinosu Unije za 2013. za pokrivanje izdataka Francuske, Nizozemske, Njemačke, Portugala i Španjolske za suzbijanje organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8999)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8999)

58

2013/801/EU

*

Provedbena odluka Komisije оd 23. prosinca 2013. o osnivanju Izvršne agencije za inovacije i mreže te o stavljanju izvan snage Odluke 2007/60/EZ kako je izmijenjena Odlukom 2008/593/EZ

65

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

2013/802/EU

*

Odluka br. 1/2013 Vijeća za suradnju između EU-a i Iraka оd 8. listopada 2013. o donošenju svog Poslovnika i Poslovnika Odbora za suradnju

68

2013/803/EU

*

Odluka br. 2/2013 Vijeća za suradnju između EU-a i Iraka od 8. listopada 2013. o osnivanju tri specijalizirana pododbora i usvajanju njihovog mandata

74

*

Preporuka br. 1/2013 Vijeća za pristupanje EU - Maroko od 16. prosinca 2013. o provedbi akcijskog plana Europske politike susjedstva EU - Maroko kojim se uspostavlja napredni status (2013. – 2017.)

78

2013/804/EU

*

Odluka br. 1/2013 odbora Zajednice/Švicarske za unutarnji promet od 6. prosinca 2013. o izmjeni Priloga 1. Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o željezničkom i cestovnom prijevozu robe i putnika

79

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Uredba Vijeća (EZ) br. 1256/2008 od 16. prosinca 2008. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz varenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine i Rusije nakon postupka prema članku 5. Uredbe (EZ) br. 384/96, podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine i Rusije nakon postupka prema članku 5. Uredbe (EZ) br. 384/96, podrijetlom iz Tajlanda nakon revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. iste Uredbe, podrijetlom iz Ukrajine nakon revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. i privremene revizije prema članku 11. stavku 3. iste Uredbe, i o prekidu postupka u vezi uvoza istog proizvoda podrijetlom iz Bosne i Hercegovine i Turske (SL L 343, 19.12.2008., str. 1.) (Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 11, svezak 50, str. 236.) | 88 |

Ispravci

*

Ispravak Uredba Vijeća (EZ) br. 1256/2008 od 16. prosinca 2008. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz varenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine i Rusije nakon postupka prema članku 5. Uredbe (EZ) br. 384/96, podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine i Rusije nakon postupka prema članku 5. Uredbe (EZ) br. 384/96, podrijetlom iz Tajlanda nakon revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. iste Uredbe, podrijetlom iz Ukrajine nakon revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. i privremene revizije prema članku 11. stavku 3. iste Uredbe, i o prekidu postupka u vezi uvoza istog proizvoda podrijetlom iz Bosne i Hercegovine i Turske (SL L 343, 19.12.2008., str. 1.) (Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 11, svezak 50, str. 236.)

(SL L 343, 19.12.2008., str. 1.) (Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 11, svezak 50, str. 236.)

88

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 24.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 352/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1407/2013

оd 18. prosinca 2013.

o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na de minimis potpore

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (1),

nakon objave nacrta ove Uredbe (2),

nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom za državne potpore,

budući da:

| (1) | Državno financiranje koje ispunjuje kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora smatra se državnom potporom te se na temelju članka 108. stavka 3. Ugovora mora prijaviti Komisiji. Međutim, u skladu s člankom 109. Ugovora, Vijeće može odrediti kategorije potpore koje se izuzimaju od te obveze prijave. U skladu s člankom 108. stavkom 4. Ugovora, Komisija može donijeti uredbe koje se odnose na te kategorije državnih potpora. Na temelju Uredbe (EZ) br. 994/98, Vijeće je u skladu s člankom 109. Ugovora odlučilo da de minimis potpore mogu predstavljati takvu kategoriju. Na temelju toga smatra se da de minimis potpore dodijeljene jednom poduzetniku u određenom razdoblju koje ne premašuju određen utvrđeni iznos, ne ispunjuju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora te stoga ne podliježu postupku prijave. |
| --- | --- |

(1)

Državno financiranje koje ispunjuje kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora smatra se državnom potporom te se na temelju članka 108. stavka 3. Ugovora mora prijaviti Komisiji. Međutim, u skladu s člankom 109. Ugovora, Vijeće može odrediti kategorije potpore koje se izuzimaju od te obveze prijave. U skladu s člankom 108. stavkom 4. Ugovora, Komisija može donijeti uredbe koje se odnose na te kategorije državnih potpora. Na temelju Uredbe (EZ) br. 994/98, Vijeće je u skladu s člankom 109. Ugovora odlučilo da de minimis potpore mogu predstavljati takvu kategoriju. Na temelju toga smatra se da de minimis potpore dodijeljene jednom poduzetniku u određenom razdoblju koje ne premašuju određen utvrđeni iznos, ne ispunjuju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora te stoga ne podliježu postupku prijave.

| (2) | Komisija je u brojnim odlukama pojasnila pojam potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Komisija je izložila i svoju politiku koja se odnosi na gornju granicu za de minimis potpore ispod koje se može smatrati da se članak 107. stavak 1. Ugovora ne primjenjuje, prvotno u svojoj obavijesti o de minimis pravilu za državne potpore (3), a zatim u uredbama Komisije (EZ) br. 69/2001 (4) i (EZ) br. 1998/2006 (5). Uzimajući u obzir iskustvo stečeno u primjeni Uredbe (EZ) br. 1998/2006 smatra se primjerenim preispitati neke od uvjeta utvrđenih tom Uredbom i zamijeniti je. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je u brojnim odlukama pojasnila pojam potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Komisija je izložila i svoju politiku koja se odnosi na gornju granicu za de minimis potpore ispod koje se može smatrati da se članak 107. stavak 1. Ugovora ne primjenjuje, prvotno u svojoj obavijesti o de minimis pravilu za državne potpore (3), a zatim u uredbama Komisije (EZ) br. 69/2001 (4) i (EZ) br. 1998/2006 (5). Uzimajući u obzir iskustvo stečeno u primjeni Uredbe (EZ) br. 1998/2006 smatra se primjerenim preispitati neke od uvjeta utvrđenih tom Uredbom i zamijeniti je.

| (3) | Primjereno je zadržati gornju granicu od 200 000 EUR za iznos de minimis potpore koju može primiti jedan poduzetnik po državi članici tijekom bilo kojeg trogodišnjeg razdoblja. Ta je gornja granica i dalje potrebna kako bi se osiguralo da se ni za jednu mjeru obuhvaćenu ovom Uredbom ne može smatrati da utječe na trgovinu među državama članicama ili da se njome narušava tržišno natjecanje odnosno prijeti njegovim narušavanjem. |
| --- | --- |

(3)

Primjereno je zadržati gornju granicu od 200 000 EUR za iznos de minimis potpore koju može primiti jedan poduzetnik po državi članici tijekom bilo kojeg trogodišnjeg razdoblja. Ta je gornja granica i dalje potrebna kako bi se osiguralo da se ni za jednu mjeru obuhvaćenu ovom Uredbom ne može smatrati da utječe na trgovinu među državama članicama ili da se njome narušava tržišno natjecanje odnosno prijeti njegovim narušavanjem.

| (4) | Za potrebe pravila o tržišnom natjecanju utvrđenih u Ugovoru, poduzetnik je svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost bez obzira na njegov pravni status ili način financiranja (6). Sud Europske unije odlučio je da se svi subjekti koje kontrolira (na pravnoj ili de facto osnovi) isti subjekt trebaju smatrati jednim poduzetnikom (7). Radi pravne sigurnosti i smanjenja administrativnog opterećenja u ovoj Uredbi treba navesti iscrpan popis jasnih kriterija za utvrđivanje slučajeva kada se dva ili više poduzeća u istoj državi članici moraju smatrati jednim poduzetnikom. Komisija je iz utvrđenih kriterija za definiranje „povezanih poduzeća” u definiciji malih i srednjih poduzeća (MSP) u Preporuci Komisije 2003/361/EZ (8) i Prilogu I. Uredbi Komisije (EZ) br. 800/2008 (9) odabrala one koji su prikladni za potrebe ove Uredbe. Tijela javne vlasti već su upoznata s tim kriterijima te ih se, s obzirom na područje primjene ove Uredbe, treba primjenjivati na mala i srednja poduzeća kao i na velike poduzetnike. Tim se kriterijima treba osigurati da se za primjenu de minimis pravila skupina povezanih poduzeća smatra jednim poduzetnikom, ali da se poduzeća koja nemaju nikakve druge međusobne odnose osim što su izravno povezana s istim javnim tijelom ili tijelima ne smatraju međusobno povezanima. Tako se uzima u obzir posebno stanje poduzeća koja nadzire isto javno tijelo ili tijela, a koja mogu imati nezavisno pravo odlučivanja. |
| --- | --- |

(4)

Za potrebe pravila o tržišnom natjecanju utvrđenih u Ugovoru, poduzetnik je svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost bez obzira na njegov pravni status ili način financiranja (6). Sud Europske unije odlučio je da se svi subjekti koje kontrolira (na pravnoj ili de facto osnovi) isti subjekt trebaju smatrati jednim poduzetnikom (7). Radi pravne sigurnosti i smanjenja administrativnog opterećenja u ovoj Uredbi treba navesti iscrpan popis jasnih kriterija za utvrđivanje slučajeva kada se dva ili više poduzeća u istoj državi članici moraju smatrati jednim poduzetnikom. Komisija je iz utvrđenih kriterija za definiranje „povezanih poduzeća” u definiciji malih i srednjih poduzeća (MSP) u Preporuci Komisije 2003/361/EZ (8) i Prilogu I. Uredbi Komisije (EZ) br. 800/2008 (9) odabrala one koji su prikladni za potrebe ove Uredbe. Tijela javne vlasti već su upoznata s tim kriterijima te ih se, s obzirom na područje primjene ove Uredbe, treba primjenjivati na mala i srednja poduzeća kao i na velike poduzetnike. Tim se kriterijima treba osigurati da se za primjenu de minimis pravila skupina povezanih poduzeća smatra jednim poduzetnikom, ali da se poduzeća koja nemaju nikakve druge međusobne odnose osim što su izravno povezana s istim javnim tijelom ili tijelima ne smatraju međusobno povezanima. Tako se uzima u obzir posebno stanje poduzeća koja nadzire isto javno tijelo ili tijela, a koja mogu imati nezavisno pravo odlučivanja.

| (5) | Kako bi se uzela u obzir mala prosječna veličina poduzetnika koji djeluju u sektoru cestovnog teretnog prometa, primjereno je odrediti gornju granicu od 100 000 EUR za poduzetnike koji se bave cestovnim prijevozom tereta za najamninu ili naknadu. Pružanje integrirane usluge u kojoj prijevoz čini samo jedan dio, npr. usluge selidbe, poštanske ili kurirske usluge ili usluge prikupljanja i obrade otpada, ne bi se smjele smatrati uslugom prijevoza. S obzirom na prekoračenje kapaciteta u tom sektoru i na ciljeve prometne politike u pogledu zagušenja cesta i teretnog prometa, iz područja primjene ove Uredbe potrebno je isključiti potporu za nabavu vozila za cestovni prijevoz tereta poduzetnicima koji obavljaju cestovni prijevoz tereta za najamninu ili naknadu. S obzirom na razvoj sektora cestovnog putničkog prometa više nije primjereno primjenjivati nižu gornju granicu na taj sektor. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se uzela u obzir mala prosječna veličina poduzetnika koji djeluju u sektoru cestovnog teretnog prometa, primjereno je odrediti gornju granicu od 100 000 EUR za poduzetnike koji se bave cestovnim prijevozom tereta za najamninu ili naknadu. Pružanje integrirane usluge u kojoj prijevoz čini samo jedan dio, npr. usluge selidbe, poštanske ili kurirske usluge ili usluge prikupljanja i obrade otpada, ne bi se smjele smatrati uslugom prijevoza. S obzirom na prekoračenje kapaciteta u tom sektoru i na ciljeve prometne politike u pogledu zagušenja cesta i teretnog prometa, iz područja primjene ove Uredbe potrebno je isključiti potporu za nabavu vozila za cestovni prijevoz tereta poduzetnicima koji obavljaju cestovni prijevoz tereta za najamninu ili naknadu. S obzirom na razvoj sektora cestovnog putničkog prometa više nije primjereno primjenjivati nižu gornju granicu na taj sektor.

| (6) | S obzirom na posebna pravila koja se primjenjuju u sektorima primarne proizvodnje poljoprivrednih proizvoda, ribarstva i akvakulture te na rizik da bi iznosi potpore koji su ispod gornje granice utvrđene ovom Uredbom svejedno mogli ispunjavati kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora, ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na te sektore. |
| --- | --- |

(6)

S obzirom na posebna pravila koja se primjenjuju u sektorima primarne proizvodnje poljoprivrednih proizvoda, ribarstva i akvakulture te na rizik da bi iznosi potpore koji su ispod gornje granice utvrđene ovom Uredbom svejedno mogli ispunjavati kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora, ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na te sektore.

| (7) | S obzirom na sličnosti između prerade poljoprivrednih proizvoda i nepoljoprivrednih proizvoda i njihova stavljanja u promet, ovu Uredbu treba primjenjivati na preradu i stavljanje u promet poljoprivrednih proizvoda pod uvjetom da su zadovoljeni određeni uvjeti. U tom smislu, ni djelatnosti na poljoprivrednom dobru koje su potrebne za pripremanje proizvoda za prvu prodaju, kao što su žetva, spremanje ili vršidba žita, ili pakiranje jaja, ni prva prodaja daljnjim prodavateljima ili prerađivačima, ne bi se smjele smatrati preradom ili stavljanjem na tržište. |
| --- | --- |

(7)

S obzirom na sličnosti između prerade poljoprivrednih proizvoda i nepoljoprivrednih proizvoda i njihova stavljanja u promet, ovu Uredbu treba primjenjivati na preradu i stavljanje u promet poljoprivrednih proizvoda pod uvjetom da su zadovoljeni određeni uvjeti. U tom smislu, ni djelatnosti na poljoprivrednom dobru koje su potrebne za pripremanje proizvoda za prvu prodaju, kao što su žetva, spremanje ili vršidba žita, ili pakiranje jaja, ni prva prodaja daljnjim prodavateljima ili prerađivačima, ne bi se smjele smatrati preradom ili stavljanjem na tržište.

| (8) | Sud Europske unije utvrdio je da, nakon što Unija pravno uredi uspostavu zajedničke organizacije tržišta u određenom sektoru poljoprivrede, države članice imaju obvezu ne provoditi nikakve mjere kojima bi se mogla narušiti takva organizacija ili stvoriti izuzeci od nje (10). Iz tog se razloga ova Uredba ne bi trebala primjenjivati na potpore čiji je iznos utvrđen na temelju cijene ili količine kupljenih proizvoda ili proizvoda stavljenih na tržište. Ona se ne bi smjela primjenjivati ni na potpore koje su povezane s obvezom dijeljenja potpore s primarnim proizvođačima. |
| --- | --- |

(8)

Sud Europske unije utvrdio je da, nakon što Unija pravno uredi uspostavu zajedničke organizacije tržišta u određenom sektoru poljoprivrede, države članice imaju obvezu ne provoditi nikakve mjere kojima bi se mogla narušiti takva organizacija ili stvoriti izuzeci od nje (10). Iz tog se razloga ova Uredba ne bi trebala primjenjivati na potpore čiji je iznos utvrđen na temelju cijene ili količine kupljenih proizvoda ili proizvoda stavljenih na tržište. Ona se ne bi smjela primjenjivati ni na potpore koje su povezane s obvezom dijeljenja potpore s primarnim proizvođačima.

| (9) | Ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na potpore za izvoz ili potpore koje se uvjetuju uporabom domaćih proizvoda umjesto uvoznih. Ona se posebno ne bi smjela primjenjivati na potpore kojima se financira osnivanje distribucijske mreže u drugim državama članicama i trećim zemljama te upravljanje takvom mrežom. Potpore za troškove sudjelovanja na sajmovima, odnosno troškove studija ili savjetodavnih usluga potrebnih za uvođenje novog ili postojećeg proizvoda na novo tržište u drugoj državi članici ili trećoj zemlji obično ne čine potporu za izvoz. |
| --- | --- |

(9)

Ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na potpore za izvoz ili potpore koje se uvjetuju uporabom domaćih proizvoda umjesto uvoznih. Ona se posebno ne bi smjela primjenjivati na potpore kojima se financira osnivanje distribucijske mreže u drugim državama članicama i trećim zemljama te upravljanje takvom mrežom. Potpore za troškove sudjelovanja na sajmovima, odnosno troškove studija ili savjetodavnih usluga potrebnih za uvođenje novog ili postojećeg proizvoda na novo tržište u drugoj državi članici ili trećoj zemlji obično ne čine potporu za izvoz.

| (10) | Trogodišnje razdoblje koje se uzima u obzir za potrebe ove Uredbe potrebno je ocjenjivati na pomičnoj osnovi tako da se pri svakoj novoj dodjeli de minimis potpore uzme u obzir ukupan iznos de minimis potpora dodijeljenih u predmetnoj fiskalnoj godini te tijekom prethodne dvije fiskalne godine. |
| --- | --- |

(10)

Trogodišnje razdoblje koje se uzima u obzir za potrebe ove Uredbe potrebno je ocjenjivati na pomičnoj osnovi tako da se pri svakoj novoj dodjeli de minimis potpore uzme u obzir ukupan iznos de minimis potpora dodijeljenih u predmetnoj fiskalnoj godini te tijekom prethodne dvije fiskalne godine.

| (11) | Ako poduzetnik djeluje u sektorima koji su isključeni iz područja primjene ove Uredbe, a djeluje i u drugim sektorima ili ima druge djelatnosti, ova bi se Uredba trebala primjenjivati na te druge sektore ili djelatnosti uz uvjet da dotična država članica osigura, na primjeren način, na primjer razdvajanjem djelatnosti ili troškova, da djelatnosti u isključenim sektorima ne ostvaruju korist od de minimis potpore. Isto načelo treba primjenjivati ako poduzetnik djeluje u sektoru na koji se primjenjuju niže gornje granice de minimis potpore. Ako se ne može osigurati da djelatnosti u sektorima na koje se primjenjuju niže gornje granice de minimis potpore ostvaruju korist od de minimis potpore samo do te niže granice, na sve djelatnosti poduzetnika treba primijeniti najnižu gornju granicu. |
| --- | --- |

(11)

Ako poduzetnik djeluje u sektorima koji su isključeni iz područja primjene ove Uredbe, a djeluje i u drugim sektorima ili ima druge djelatnosti, ova bi se Uredba trebala primjenjivati na te druge sektore ili djelatnosti uz uvjet da dotična država članica osigura, na primjeren način, na primjer razdvajanjem djelatnosti ili troškova, da djelatnosti u isključenim sektorima ne ostvaruju korist od de minimis potpore. Isto načelo treba primjenjivati ako poduzetnik djeluje u sektoru na koji se primjenjuju niže gornje granice de minimis potpore. Ako se ne može osigurati da djelatnosti u sektorima na koje se primjenjuju niže gornje granice de minimis potpore ostvaruju korist od de minimis potpore samo do te niže granice, na sve djelatnosti poduzetnika treba primijeniti najnižu gornju granicu.

| (12) | Ovom Uredbom treba utvrditi pravila kojima će se onemogućiti zaobilaženje najviših iznosa potpora utvrđenih u posebnim uredbama ili odlukama Komisije. Ona bi trebala sadržavati i jasna pravila o pribrajanju koja se mogu jednostavno primjenjivati. |
| --- | --- |

(12)

Ovom Uredbom treba utvrditi pravila kojima će se onemogućiti zaobilaženje najviših iznosa potpora utvrđenih u posebnim uredbama ili odlukama Komisije. Ona bi trebala sadržavati i jasna pravila o pribrajanju koja se mogu jednostavno primjenjivati.

| (13) | Ovom Uredbom ne isključuje se mogućnost da se mjera ne smatra državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora iz razloga različitih od onih koji su utvrđeni u ovoj Uredbi, primjerice zato što je mjera u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu ili zato što mjera ne uključuje prijenos državnih sredstava. Naime, sredstva koja dodjeljuje Unija i kojima centralizirano upravlja Komisija, a koja nisu izravno ili neizravno pod nadzorom države članice ne čine državnu potporu i ne treba ih uzimati u obzir pri utvrđivanju poštuje li se odgovarajuća gornja granica. |
| --- | --- |

(13)

Ovom Uredbom ne isključuje se mogućnost da se mjera ne smatra državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora iz razloga različitih od onih koji su utvrđeni u ovoj Uredbi, primjerice zato što je mjera u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu ili zato što mjera ne uključuje prijenos državnih sredstava. Naime, sredstva koja dodjeljuje Unija i kojima centralizirano upravlja Komisija, a koja nisu izravno ili neizravno pod nadzorom države članice ne čine državnu potporu i ne treba ih uzimati u obzir pri utvrđivanju poštuje li se odgovarajuća gornja granica.

| (14) | U svrhu transparentnosti, jednakog tretmana i učinkovitog nadzora, ova bi se Uredba trebala primjenjivati samo na de minimis potpore za koje je moguće prethodno točno izračunati bruto novčanu protuvrijednost bez potrebe za procjenom rizika („transparentne potpore”). Takav precizan izračun može se, primjerice, izvršiti za bespovratna sredstva, subvencije kamata, ograničene porezne olakšice ili druge instrumente kojima se predviđa gornja granica te tako osigurava da se ne premaši primjenjiva gornja vrijednost. Određivanje gornje granice znači da sve dok točan iznos potpore nije poznat ili još uvijek nije poznat, država članica mora pretpostaviti da je on jednak gornjoj vrijednosti kako bi se osiguralo da više mjera potpore zajedno ne prelazi gornju granicu utvrđenu u ovoj Uredbi i primjenjivati pravila o pribrajanju. |
| --- | --- |

(14)

U svrhu transparentnosti, jednakog tretmana i učinkovitog nadzora, ova bi se Uredba trebala primjenjivati samo na de minimis potpore za koje je moguće prethodno točno izračunati bruto novčanu protuvrijednost bez potrebe za procjenom rizika („transparentne potpore”). Takav precizan izračun može se, primjerice, izvršiti za bespovratna sredstva, subvencije kamata, ograničene porezne olakšice ili druge instrumente kojima se predviđa gornja granica te tako osigurava da se ne premaši primjenjiva gornja vrijednost. Određivanje gornje granice znači da sve dok točan iznos potpore nije poznat ili još uvijek nije poznat, država članica mora pretpostaviti da je on jednak gornjoj vrijednosti kako bi se osiguralo da više mjera potpore zajedno ne prelazi gornju granicu utvrđenu u ovoj Uredbi i primjenjivati pravila o pribrajanju.

| (15) | U svrhu transparentnosti, jednakog tretmana i pravilne primjene gornje granice za de minimis potpore, sve bi države članice trebale primjenjivati isti način izračunavanja. Radi lakšeg izračunavanja, iznose potpora koji nisu u obliku novčanih potpora potrebno je pretvoriti u njihovu bruto novčanu protuvrijednost. Pri izračunavanju novčane protuvrijednosti transparentnih oblika potpora koji nemaju oblik bespovratnih sredstava i potpora koje se isplaćuju u više obroka potrebno je primijeniti tržišne kamatne stope koje prevladavaju u trenutku dodjela takvih potpora. S ciljem jedinstvene, transparentne i jednostavne primjene pravila o državnim potporama primjenjivima za potrebe ove Uredbe, tržišnim stopama u smislu ove Uredbe potrebno je smatrati referentne stope kako su određene u Komunikaciji Komisije o reviziji metode za utvrđivanje referentnih kamatnih i diskontnih stopa (11). |
| --- | --- |

(15)

U svrhu transparentnosti, jednakog tretmana i pravilne primjene gornje granice za de minimis potpore, sve bi države članice trebale primjenjivati isti način izračunavanja. Radi lakšeg izračunavanja, iznose potpora koji nisu u obliku novčanih potpora potrebno je pretvoriti u njihovu bruto novčanu protuvrijednost. Pri izračunavanju novčane protuvrijednosti transparentnih oblika potpora koji nemaju oblik bespovratnih sredstava i potpora koje se isplaćuju u više obroka potrebno je primijeniti tržišne kamatne stope koje prevladavaju u trenutku dodjela takvih potpora. S ciljem jedinstvene, transparentne i jednostavne primjene pravila o državnim potporama primjenjivima za potrebe ove Uredbe, tržišnim stopama u smislu ove Uredbe potrebno je smatrati referentne stope kako su određene u Komunikaciji Komisije o reviziji metode za utvrđivanje referentnih kamatnih i diskontnih stopa (11).

| (16) | Potpore sadržane u zajmovima, uključujući de minimis potpore za rizično financiranje u obliku zajmova, treba smatrati transparentnim de minimis potporama ako je bruto novčana protuvrijednost izračunana na temelju tržišnih kamatnih stopa koje prevladavaju u trenutku dodjele potpore. Radi pojednostavnjenja postupka za kratkoročne zajmove male vrijednosti, ova bi Uredba trebala sadržavati jasno i lako primjenjivo pravilo kojim se uzima u obzir i iznos zajma i njegovo trajanje. Na temelju iskustva Komisije, može se smatrati da je bruto novčana protuvrijednost zajma jednaka gornjoj granici za de minimis potpore ako je zajam osiguran kolateralom kojim se pokriva najmanje 50 % zajma i iznosi 1 000 000 EUR u razdoblju od pet godina ili 500 000 EUR u razdoblju od deset godina. S obzirom na poteškoće povezane s određivanjem bruto novčane protuvrijednosti potpore dodijeljene poduzetnicima koji možda neće moći otplatiti zajam, to se pravilo ne bi trebalo primjenjivati na takve poduzetnike. |
| --- | --- |

(16)

Potpore sadržane u zajmovima, uključujući de minimis potpore za rizično financiranje u obliku zajmova, treba smatrati transparentnim de minimis potporama ako je bruto novčana protuvrijednost izračunana na temelju tržišnih kamatnih stopa koje prevladavaju u trenutku dodjele potpore. Radi pojednostavnjenja postupka za kratkoročne zajmove male vrijednosti, ova bi Uredba trebala sadržavati jasno i lako primjenjivo pravilo kojim se uzima u obzir i iznos zajma i njegovo trajanje. Na temelju iskustva Komisije, može se smatrati da je bruto novčana protuvrijednost zajma jednaka gornjoj granici za de minimis potpore ako je zajam osiguran kolateralom kojim se pokriva najmanje 50 % zajma i iznosi 1 000 000 EUR u razdoblju od pet godina ili 500 000 EUR u razdoblju od deset godina. S obzirom na poteškoće povezane s određivanjem bruto novčane protuvrijednosti potpore dodijeljene poduzetnicima koji možda neće moći otplatiti zajam, to se pravilo ne bi trebalo primjenjivati na takve poduzetnike.

| (17) | Potpore sadržane u dokapitalizacijama ne bi se smjelo smatrati transparentnim de minimis potporama osim ako ukupan iznos javne dokapitalizacije ne premašuje gornju granicu za de minimis potpore. Potpore sadržane u mjerama rizičnog financiranja u obliku vlasničkih ili kvazivlasničkih ulaganja, kako su navedene u novim smjernicama o rizičnom financiranju (12), ne bi se smjelo smatrati transparentnim de minimis potporama, osim ako se takvom mjerom pribavlja kapital koji ne premašuje gornju granicu za de minimis potpore. |
| --- | --- |

(17)

Potpore sadržane u dokapitalizacijama ne bi se smjelo smatrati transparentnim de minimis potporama osim ako ukupan iznos javne dokapitalizacije ne premašuje gornju granicu za de minimis potpore. Potpore sadržane u mjerama rizičnog financiranja u obliku vlasničkih ili kvazivlasničkih ulaganja, kako su navedene u novim smjernicama o rizičnom financiranju (12), ne bi se smjelo smatrati transparentnim de minimis potporama, osim ako se takvom mjerom pribavlja kapital koji ne premašuje gornju granicu za de minimis potpore.

| (18) | Potpore sadržane u jamstvima, uključujući de minimis potpore za rizično financiranje u obliku jamstava, treba smatrati transparentnima ako je bruto novčana protuvrijednost izračunana na temelju premija sigurne luke utvrđenih u obavijesti Komisije za dotičnu vrstu poduzetnika (13). Radi pojednostavnjenja postupka za kratkoročna jamstva kojima se osigurava 80 % iznosa relativno malog zajma, ova bi Uredba trebala sadržavati jasno i lako primjenjivo pravilo kojim se uzima u obzir i iznos predmetnog zajma i trajanje jamstva. To se pravilo ne bi trebalo primjenjivati na jamstva za predmetne transakcije koja ne čine zajam, kao što su jamstva za transakcije dionicama. Ako jamstvo ne premašuje 80 % predmetnog zajma, zajamčeni iznos ne premašuje 1 500 000 EUR i trajanje jamstva ne premašuje pet godina, može se smatrati da jamstvo ima bruto novčanu protuvrijednost koja ne prelazi gornju granicu za de minimis potpore. Isto se primjenjuje ako jamstvo ne premašuje 80 % predmetnog zajma, zajamčeni iznos ne premašuje 750 000 EUR i trajanje jamstva ne premašuje deset godina. Osim toga, države članice mogu primijeniti metode izračuna bruto novčane protuvrijednosti jamstva o kojima je Komisija obaviještena u skladu s nekom drugom uredbom Komisije iz područja državnih potpora koja se primjenjivala u tom trenutku i koju Komisija smatra usklađenom s Obavijesti o jamstvima ili bilo kojom obavijesti koja je zamjenjuje, uz uvjet da se prihvaćene metode izričito odnose na vrstu jamstva i vrstu transakcije o kojima je riječ u kontekstu primjene ove Uredbe. S obzirom na poteškoće povezane s određivanjem bruto novčane protuvrijednosti potpore dodijeljene poduzetnicima koji možda neće moći otplatiti zajam, ovo se pravilo ne bi trebalo primjenjivati na takve poduzetnike. |
| --- | --- |

(18)

Potpore sadržane u jamstvima, uključujući de minimis potpore za rizično financiranje u obliku jamstava, treba smatrati transparentnima ako je bruto novčana protuvrijednost izračunana na temelju premija sigurne luke utvrđenih u obavijesti Komisije za dotičnu vrstu poduzetnika (13). Radi pojednostavnjenja postupka za kratkoročna jamstva kojima se osigurava 80 % iznosa relativno malog zajma, ova bi Uredba trebala sadržavati jasno i lako primjenjivo pravilo kojim se uzima u obzir i iznos predmetnog zajma i trajanje jamstva. To se pravilo ne bi trebalo primjenjivati na jamstva za predmetne transakcije koja ne čine zajam, kao što su jamstva za transakcije dionicama. Ako jamstvo ne premašuje 80 % predmetnog zajma, zajamčeni iznos ne premašuje 1 500 000 EUR i trajanje jamstva ne premašuje pet godina, može se smatrati da jamstvo ima bruto novčanu protuvrijednost koja ne prelazi gornju granicu za de minimis potpore. Isto se primjenjuje ako jamstvo ne premašuje 80 % predmetnog zajma, zajamčeni iznos ne premašuje 750 000 EUR i trajanje jamstva ne premašuje deset godina. Osim toga, države članice mogu primijeniti metode izračuna bruto novčane protuvrijednosti jamstva o kojima je Komisija obaviještena u skladu s nekom drugom uredbom Komisije iz područja državnih potpora koja se primjenjivala u tom trenutku i koju Komisija smatra usklađenom s Obavijesti o jamstvima ili bilo kojom obavijesti koja je zamjenjuje, uz uvjet da se prihvaćene metode izričito odnose na vrstu jamstva i vrstu transakcije o kojima je riječ u kontekstu primjene ove Uredbe. S obzirom na poteškoće povezane s određivanjem bruto novčane protuvrijednosti potpore dodijeljene poduzetnicima koji možda neće moći otplatiti zajam, ovo se pravilo ne bi trebalo primjenjivati na takve poduzetnike.

| (19) | Ako se program de minimis potpora provodi preko financijskih posrednika, treba osigurati da oni ne primaju nikakvu državnu potporu. To se, na primjer, može učiniti tako da se od financijskih posrednika koji se koriste državnim jamstvima zatraži plaćanje premije koja vrijedi na tržištu ili potpuno prenošenje svih pogodnosti na krajnje korisnike, ili poštovanjem, i na razini posrednika, gornje granice za de minimis potpore i drugih uvjeta iz ove Uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Ako se program de minimis potpora provodi preko financijskih posrednika, treba osigurati da oni ne primaju nikakvu državnu potporu. To se, na primjer, može učiniti tako da se od financijskih posrednika koji se koriste državnim jamstvima zatraži plaćanje premije koja vrijedi na tržištu ili potpuno prenošenje svih pogodnosti na krajnje korisnike, ili poštovanjem, i na razini posrednika, gornje granice za de minimis potpore i drugih uvjeta iz ove Uredbe.

| (20) | Po primitku prijave države članice Komisija može ispitati doseže li mjera koja nije u obliku bespovratnih sredstava, zajma, jamstva, dokapitalizacije ili mjere rizičnog financiranja u obliku vlasničkog ili kvazivlasničkog ulaganja, bruto novčanu protuvrijednost koja ne premašuje gornju granicu za de minimis potpore te može li stoga biti obuhvaćena područjem primjene ove Uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Po primitku prijave države članice Komisija može ispitati doseže li mjera koja nije u obliku bespovratnih sredstava, zajma, jamstva, dokapitalizacije ili mjere rizičnog financiranja u obliku vlasničkog ili kvazivlasničkog ulaganja, bruto novčanu protuvrijednost koja ne premašuje gornju granicu za de minimis potpore te može li stoga biti obuhvaćena područjem primjene ove Uredbe.

| (21) | Komisija je dužna osigurati poštovanje pravila o državnim potporama, a u skladu s načelom suradnje utvrđenom u članku 4. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji, države članice trebale bi olakšati izvršenje tog zadatka uspostavom instrumenata potrebnih kako bi se osiguralo da ukupan iznos de minimis potpora koje se na temelju de minimis pravila dodjeljuju jednom poduzetniku ne premašuje ukupnu dopuštenu gornju granicu. U tu bi svrhu pri dodjeli de minimis potpore država članica trebala predmetnog poduzetnika obavijestiti o dodijeljenom iznosu de minimis potpore i o tome da je riječ o de minimis potpori, izričito se pozivajući na ovu Uredbu. Od država članica treba zatražiti da prate dodijeljenu potporu kako bi se spriječilo premašivanje primjenjivih gornjih granica i osiguralo poštovanje pravila o kumulaciji. U svrhu poštovanja te obveze, prije dodjele takve potpore predmetna država članica mora od poduzetnika dobiti izjavu o drugim de minimis potporama obuhvaćenima ovom Uredbom ili drugim uredbama o de minimis potporama, a koje je poduzetnik primio tijekom predmetne fiskalne godine i u prethodne dvije fiskalne godine. Kao alternativno rješenje državama članicama treba omogućiti da uspostave središnji registar s potpunim informacijama o dodijeljenim de minimis potporama i provjeravaju poštuje li se gornja granica za svaku novu dodijeljenu potporu. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je dužna osigurati poštovanje pravila o državnim potporama, a u skladu s načelom suradnje utvrđenom u članku 4. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji, države članice trebale bi olakšati izvršenje tog zadatka uspostavom instrumenata potrebnih kako bi se osiguralo da ukupan iznos de minimis potpora koje se na temelju de minimis pravila dodjeljuju jednom poduzetniku ne premašuje ukupnu dopuštenu gornju granicu. U tu bi svrhu pri dodjeli de minimis potpore država članica trebala predmetnog poduzetnika obavijestiti o dodijeljenom iznosu de minimis potpore i o tome da je riječ o de minimis potpori, izričito se pozivajući na ovu Uredbu. Od država članica treba zatražiti da prate dodijeljenu potporu kako bi se spriječilo premašivanje primjenjivih gornjih granica i osiguralo poštovanje pravila o kumulaciji. U svrhu poštovanja te obveze, prije dodjele takve potpore predmetna država članica mora od poduzetnika dobiti izjavu o drugim de minimis potporama obuhvaćenima ovom Uredbom ili drugim uredbama o de minimis potporama, a koje je poduzetnik primio tijekom predmetne fiskalne godine i u prethodne dvije fiskalne godine. Kao alternativno rješenje državama članicama treba omogućiti da uspostave središnji registar s potpunim informacijama o dodijeljenim de minimis potporama i provjeravaju poštuje li se gornja granica za svaku novu dodijeljenu potporu.

| (22) | Prije dodjele svake de minimis potpore svaka država članica treba potvrditi da se novom de minimis potporom u dotičnoj državi članici neće premašiti gornja granica za de minimis potpore na nacionalnoj razini te da su ispunjeni ostali uvjeti iz ove Uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Prije dodjele svake de minimis potpore svaka država članica treba potvrditi da se novom de minimis potporom u dotičnoj državi članici neće premašiti gornja granica za de minimis potpore na nacionalnoj razini te da su ispunjeni ostali uvjeti iz ove Uredbe.

| (23) | Uzimajući u obzir iskustvo Komisije, posebno učestalost kojom je općenito potrebno preoblikovati politiku državnih potpora, potrebno je ograničiti razdoblje primjene ove Uredbe. Ako se rok važenja ove Uredbe ne produži nakon njegova isteka, državama članicama u vezi s de minimis potporama iz ove Uredbe treba omogućiti razdoblje prilagodbe od šest mjeseci, |
| --- | --- |

(23)

Uzimajući u obzir iskustvo Komisije, posebno učestalost kojom je općenito potrebno preoblikovati politiku državnih potpora, potrebno je ograničiti razdoblje primjene ove Uredbe. Ako se rok važenja ove Uredbe ne produži nakon njegova isteka, državama članicama u vezi s de minimis potporama iz ove Uredbe treba omogućiti razdoblje prilagodbe od šest mjeseci,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Područje primjene

1.   Ova se Uredba primjenjuje na potpore koje se dodjeljuju poduzetnicima u svim sektorima, osim na:

| (a) | potpore koje se dodjeljuju poduzetnicima koji djeluju u sektorima ribarstva i akvakulture, kako je obuhvaćeno Uredbom (EZ) br. 104/2000 (14); |
| --- | --- |

(a)

potpore koje se dodjeljuju poduzetnicima koji djeluju u sektorima ribarstva i akvakulture, kako je obuhvaćeno Uredbom (EZ) br. 104/2000 (14);

| (b) | potpore koje se dodjeljuju poduzetnicima koji djeluju u primarnoj proizvodnji poljoprivrednih proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

potpore koje se dodjeljuju poduzetnicima koji djeluju u primarnoj proizvodnji poljoprivrednih proizvoda;

| (c) | potpore koje se dodjeljuju poduzetnicima koji djeluju u sektoru prerade i stavljanja na tržište poljoprivrednih proizvoda, u sljedećim slučajevima:






  i. | ako je iznos potpore fiksno utvrđen na temelju cijene ili količine takvih proizvoda kupljenih od primarnih proizvođača odnosno koje na tržište stavljaju poduzetnici u pitanju; |
| --- | --- | --- |

(c)

potpore koje se dodjeljuju poduzetnicima koji djeluju u sektoru prerade i stavljanja na tržište poljoprivrednih proizvoda, u sljedećim slučajevima:

i.

ako je iznos potpore fiksno utvrđen na temelju cijene ili količine takvih proizvoda kupljenih od primarnih proizvođača odnosno koje na tržište stavljaju poduzetnici u pitanju;

| ii. | ako su potpore uvjetovane njihovim djelomičnim ili potpunim prenošenjem na primarne proizvođače; |
| --- | --- |

ii.

ako su potpore uvjetovane njihovim djelomičnim ili potpunim prenošenjem na primarne proizvođače;

| (d) | potpore za djelatnosti usmjerene izvozu u treće zemlje ili države članice, odnosno potpore koje su izravno povezane s izvezenim količinama, s uspostavom i funkcioniranjem distribucijske mreže ili s drugim tekućim troškovima povezanima s izvoznom djelatnošću; |
| --- | --- |

(d)

potpore za djelatnosti usmjerene izvozu u treće zemlje ili države članice, odnosno potpore koje su izravno povezane s izvezenim količinama, s uspostavom i funkcioniranjem distribucijske mreže ili s drugim tekućim troškovima povezanima s izvoznom djelatnošću;

| (e) | potpore koje se uvjetuju uporabom domaćih proizvoda umjesto uvezenih. |
| --- | --- |

(e)

potpore koje se uvjetuju uporabom domaćih proizvoda umjesto uvezenih.

2.   Ako poduzetnik djeluje u sektorima navedenima u stavku 1. točkama (a), (b) ili (c) i djeluje u jednom ili više sektora ili ima druge djelatnosti koje su obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe, ova se Uredba primjenjuje na potpore dodijeljene u vezi s tim drugim sektorima ili djelatnostima, uz uvjet da dotična država članica osigura, na primjeren način, na primjer razdvajanjem djelatnosti ili troškova, da djelatnosti u sektorima koji su isključeni iz područja primjene ove Uredbe ne ostvaruju korist od de minimis potpore dodijeljene na temelju ove Uredbe.

Članak 2.

Definicije

1.   Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „poljoprivredni proizvodi” znači proizvodi koji su navedeni u Prilogu I. Ugovoru, osim proizvoda ribarstva i akvakulture obuhvaćenih Uredbom Vijeća (EZ) br. 104/2000; |
| --- | --- |

(a)

„poljoprivredni proizvodi” znači proizvodi koji su navedeni u Prilogu I. Ugovoru, osim proizvoda ribarstva i akvakulture obuhvaćenih Uredbom Vijeća (EZ) br. 104/2000;

| (b) | „prerada poljoprivrednih proizvoda” znači svi postupci prerade poljoprivrednog proizvoda koji za ishod imaju proizvod koji je također poljoprivredni proizvod, osim u poljoprivrednim djelatnostima potrebnima za pripremu životinjskog ili biljnog proizvoda za prvu prodaju; |
| --- | --- |

(b)

„prerada poljoprivrednih proizvoda” znači svi postupci prerade poljoprivrednog proizvoda koji za ishod imaju proizvod koji je također poljoprivredni proizvod, osim u poljoprivrednim djelatnostima potrebnima za pripremu životinjskog ili biljnog proizvoda za prvu prodaju;

| (c) | „stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda” znači držanje ili izlaganje s ciljem prodaje, ponuda za prodaju, isporuka ili bilo koji drugi način stavljanja na tržište, osim prve prodaje primarnog proizvođača preprodavačima ili prerađivačima te svih aktivnosti kojima se proizvod priprema za takvu prvu prodaju; prodaja primarnog proizvođača krajnjim potrošačima smatra se stavljanjem na tržište ako se odvija u posebnim prostorima namijenjenima za tu svrhu. |
| --- | --- |

(c)

„stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda” znači držanje ili izlaganje s ciljem prodaje, ponuda za prodaju, isporuka ili bilo koji drugi način stavljanja na tržište, osim prve prodaje primarnog proizvođača preprodavačima ili prerađivačima te svih aktivnosti kojima se proizvod priprema za takvu prvu prodaju; prodaja primarnog proizvođača krajnjim potrošačima smatra se stavljanjem na tržište ako se odvija u posebnim prostorima namijenjenima za tu svrhu.

2.   Za potrebe ove Uredbe pojmom „jedan poduzetnik” obuhvaćena su sva poduzeća koja su u najmanje jednom od sljedećih međusobnih odnosa:

| (a) | jedno poduzeće ima većinu glasačkih prava dioničara ili članova u drugom poduzeću; |
| --- | --- |

(a)

jedno poduzeće ima većinu glasačkih prava dioničara ili članova u drugom poduzeću;

| (b) | jedno poduzeće ima pravo imenovati ili smijeniti većinu članova upravnog, upravljačkog ili nadzornog tijela drugog poduzeća; |
| --- | --- |

(b)

jedno poduzeće ima pravo imenovati ili smijeniti većinu članova upravnog, upravljačkog ili nadzornog tijela drugog poduzeća;

| (c) | jedno poduzeće ima pravo ostvarivati vladajući utjecaj na drugo poduzeće prema ugovoru sklopljenom s tim poduzećem ili prema odredbi statuta ili društvenog ugovora tog poduzeća; |
| --- | --- |

(c)

jedno poduzeće ima pravo ostvarivati vladajući utjecaj na drugo poduzeće prema ugovoru sklopljenom s tim poduzećem ili prema odredbi statuta ili društvenog ugovora tog poduzeća;

| (d) | jedno poduzeće koje je dioničar ili član u drugom poduzeće, kontrolira samo, u skladu s dogovorom s drugim dioničarima ili članovima tog poduzeća, većinu glasačkih prava dioničara ili glasačkih prava članova u tom poduzeću. |
| --- | --- |

(d)

jedno poduzeće koje je dioničar ili član u drugom poduzeće, kontrolira samo, u skladu s dogovorom s drugim dioničarima ili članovima tog poduzeća, većinu glasačkih prava dioničara ili glasačkih prava članova u tom poduzeću.

Poduzeća koja su u bilo kojem od odnosa navedenih u prvom podstavku točkama (a) do (d) preko jednog ili više drugih poduzeća isto se tako smatraju jednim poduzetnikom.

Članak 3.

De minimis potpore

1.   Ako mjere potpore ispunjuju uvjete predviđene ovom Uredbom, smatra se da ne ispunjuju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora te se stoga izuzimaju od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora.

2.   Ukupan iznos de minimis potpore koja se po državi članici dodjeljuje jednom poduzetniku ne smije prelaziti 200 000 EUR tijekom bilo kojeg razdoblja od tri fiskalne godine.

Ukupan iznos de minimis potpore koja se po državi članici dodjeljuje jednom poduzetniku koji obavlja cestovni prijevoz tereta za najamninu ili naknadu ne smije premašiti 100 000 EUR tijekom bilo kojeg razdoblja od tri fiskalne godine. Ta de minimis potpora ne smije se koristiti za kupovinu vozila za cestovni prijevoz tereta.

3.   Ako poduzetnik obavlja cestovni prijevoz tereta za najamninu ili naknadu te druge djelatnosti na koje se primjenjuje gornja granica od 200 000 EUR, gornja granica od 200 000 EUR primjenjuje se na poduzetnika uz uvjet da dotična država članica osigura, na primjeren način, na primjer razdvajanjem djelatnosti ili troškova, da korist od djelatnosti cestovnog prijevoza robe ne premašuje 100 000 EUR i da se nijedna de minimis potpora ne koristi za kupovinu vozila za cestovni prijevoz tereta.

4.   De minimis potpora smatra se dodijeljenom u trenutku kada poduzetnik u skladu s odgovarajućim nacionalnim pravnim poretkom stekne zakonsko pravo na primanje potpore, neovisno o datumu isplate de minimis potpore poduzetniku.

5.   Gornje granice utvrđene u stavku 2. primjenjuju se bez obzira na oblik de minimis potpora ili na cilj koji se namjerava postići te neovisno o tome financira li se potpora koju dodjeljuje država članica u cijelosti ili djelomično iz sredstava koja su podrijetlom iz Unije. Razdoblje od tri godine određuje se na temelju fiskalne godine koju poduzetnik primjenjuje u državi članici u pitanju.

6.   Za potrebe gornjih granica iz stavka 2. ovog članka potpore se izražavaju kao bespovratna novčana sredstva. Svi iznosi koji se primjenjuju bruto su iznosi, tj. iznosi prije odbitka poreza i drugih naknada. Ako se potpora ne dodjeljuje u obliku bespovratnih sredstava, iznos potpore jednak je bruto novčanoj protuvrijednosti potpore.

Potpore koje se isplaćuju u više obroka diskontiraju se na vrijednost potpore u trenutku njezine dodjele. Kamatna stopa koja se primjenjuje pri diskontiranju je diskontna kamatna stopa koja se primjenjuje u trenutku dodjele.

7.   Ako bi se dodjelom novih de minimis potpora mogla premašiti odgovarajuća gornja granica iz stavka 2., ni jedna od tih novih potpora ne može imati koristi od ove Uredbe.

8.   U slučaju spajanja i preuzimanja, pri utvrđivanju prelazi li se primjenjiva gornja granica bilo kojom novom de minimis potporom dodijeljenom novom poduzetniku ili poduzetniku preuzimatelju, u obzir se uzimaju sve prethodne de minimis potpore dodijeljene bilo kojem od poduzetnika uključenih u postupak spajanja. De minimis potpore koje su propisno dodijeljene prije spajanja ili preuzimanja i dalje su u skladu sa zakonom.

9.   Ako se jedan poduzetnik podijeli na dva ili više zasebnih poduzetnika, de minimis potpora dodijeljena prije podjele dodjeljuje se poduzetniku koji je od nje ostvario korist, što je načelno poduzetnik koji je preuzeo djelatnosti za koje je korištena de minimis potpora. Ako takva raspodjela nije moguća, de minimis potpora razmjerno se dodjeljuje na temelju knjigovodstvene vrijednosti vlasničkog kapitala novih poduzetnika na datum stupanja na snagu podjele.

Članak 4.

Izračun bruto novčane protuvrijednosti

1.   Ova se Uredba primjenjuje samo na potpore za koje je moguće prethodno točno izračunati bruto novčanu protuvrijednost bez potrebe za procjenom rizika („transparentne potpore”).

2.   Potpore sadržane u bespovratnim sredstvima ili subvencioniranim kamatnim stopama smatraju se transparentnim de minimis potporama.

3.   Potpore sadržane u zajmovima smatraju se transparentnim de minimis potporama ako:

| (a) | korisnik nije predmet skupnog stečajnog postupka niti ispunjuje kriterije za pokretanje skupnog stečajnog postupka na zahtjev njegovih vjerovnika u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. U slučaju velikih poduzetnika, korisnik je u situaciji koja odgovara najmanje kreditnom rejtingu B-; i |
| --- | --- |

(a)

korisnik nije predmet skupnog stečajnog postupka niti ispunjuje kriterije za pokretanje skupnog stečajnog postupka na zahtjev njegovih vjerovnika u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. U slučaju velikih poduzetnika, korisnik je u situaciji koja odgovara najmanje kreditnom rejtingu B-; i

| (b) | zajam je osiguran kolateralom koji pokriva najmanje 50 % zajma i zajam iznosi 1 000 000 EUR (ili 500 000 EUR za poduzetnike koji obavljaju cestovni prijevoz tereta) u razdoblju od pet godina ili 500 000 EUR (ili 250 000 EUR za poduzetnike koji obavljaju cestovni prijevoz tereta) u razdoblju od deset godina; ako je zajam manji od ovih iznosa i/ili odobren je na razdoblje kraće od pet odnosno deset godina, bruto novčana protuvrijednost tog zajma izračunava se kao razmjerni dio gornje granice utvrđene u članku 3. stavku 2.; ili |
| --- | --- |

(b)

zajam je osiguran kolateralom koji pokriva najmanje 50 % zajma i zajam iznosi 1 000 000 EUR (ili 500 000 EUR za poduzetnike koji obavljaju cestovni prijevoz tereta) u razdoblju od pet godina ili 500 000 EUR (ili 250 000 EUR za poduzetnike koji obavljaju cestovni prijevoz tereta) u razdoblju od deset godina; ako je zajam manji od ovih iznosa i/ili odobren je na razdoblje kraće od pet odnosno deset godina, bruto novčana protuvrijednost tog zajma izračunava se kao razmjerni dio gornje granice utvrđene u članku 3. stavku 2.; ili

| (c) | bruto novčana protuvrijednost izračunana na temelju referentne stope koja se primjenjivala u trenutku dodjele. |
| --- | --- |

(c)

bruto novčana protuvrijednost izračunana na temelju referentne stope koja se primjenjivala u trenutku dodjele.

4.   Potpore sadržane u dokapitalizacijama smatraju se transparentnim de minimis potporama samo ako ukupan iznos javne dokapitalizacije ne premašuje gornju granicu za de minimis potpore.

5.   Potpore sadržane u mjerama rizičnog financiranja u obliku vlasničkog ili kvazivlasničkog ulaganja smatraju se transparentnim de minimis potporama samo ako kapital dodijeljen jednom poduzetniku ne premašuje gornju granicu za de minimis potpore.

6.   Potpore sadržane u jamstvima smatraju se transparentnim de minimis potporama ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | korisnik nije predmet skupnog stečajnog postupka niti ispunjuje kriterije za pokretanje skupnog stečajnog postupka na zahtjev njegovih vjerovnika u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. U slučaju velikih poduzetnika, korisnik je u situaciji koja odgovara najmanje kreditnom rejtingu B-; i |
| --- | --- |

(a)

korisnik nije predmet skupnog stečajnog postupka niti ispunjuje kriterije za pokretanje skupnog stečajnog postupka na zahtjev njegovih vjerovnika u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. U slučaju velikih poduzetnika, korisnik je u situaciji koja odgovara najmanje kreditnom rejtingu B-; i

| (b) | jamstvo ne premašuje 80 % predmetnog zajma i zajamčeni je iznos 1 500 000 EUR (ili 750 000 EUR za poduzetnike koji obavljaju cestovni prijevoz tereta), a razdoblje trajanja jamstva je pet godina ili ako je zajamčeni iznos 750 000 EUR (ili 375 000 EUR za poduzetnike koji obavljaju cestovni prijevoz tereta), a trajanje jamstva je deset godina; ako je zajamčeni iznos manji od navedenih iznosa i/ili je razdoblje trajanja jamstva kraće od pet odnosno deset godina, bruto novčana protuvrijednost izračunava se kao odgovarajući razmjerni dio primjenjive gornje granice iz članka 3. stavka 2; ili |
| --- | --- |

(b)

jamstvo ne premašuje 80 % predmetnog zajma i zajamčeni je iznos 1 500 000 EUR (ili 750 000 EUR za poduzetnike koji obavljaju cestovni prijevoz tereta), a razdoblje trajanja jamstva je pet godina ili ako je zajamčeni iznos 750 000 EUR (ili 375 000 EUR za poduzetnike koji obavljaju cestovni prijevoz tereta), a trajanje jamstva je deset godina; ako je zajamčeni iznos manji od navedenih iznosa i/ili je razdoblje trajanja jamstva kraće od pet odnosno deset godina, bruto novčana protuvrijednost izračunava se kao odgovarajući razmjerni dio primjenjive gornje granice iz članka 3. stavka 2; ili

| (c) | bruto novčana vrijednost potpore izračunana je na temelju premija sigurne luke utvrđenih u obavijesti Komisije; ili |
| --- | --- |

(c)

bruto novčana vrijednost potpore izračunana je na temelju premija sigurne luke utvrđenih u obavijesti Komisije; ili

| (d) | prije provedbe,






  i. | metode izračuna bruto novčane protuvrijednosti jamstva prijavljene su Komisiji u skladu s nekom drugom uredbom Komisije iz područja državnih potpora koja se primjenjivala u tom trenutku i Komisija ih smatra usklađenima s Obavijesti o jamstvima ili bilo kojom drugom obavijesti koja je zamjenjuje; i |
| --- | --- | --- |

(d)

prije provedbe,

i.

metode izračuna bruto novčane protuvrijednosti jamstva prijavljene su Komisiji u skladu s nekom drugom uredbom Komisije iz područja državnih potpora koja se primjenjivala u tom trenutku i Komisija ih smatra usklađenima s Obavijesti o jamstvima ili bilo kojom drugom obavijesti koja je zamjenjuje; i

| ii. | te se metode izričito odnose na vrstu jamstva i vrstu transakcije o kojima je riječ u kontekstu primjene ove Uredbe. |
| --- | --- |

ii.

te se metode izričito odnose na vrstu jamstva i vrstu transakcije o kojima je riječ u kontekstu primjene ove Uredbe.

7.   Potpore sadržane u ostalim instrumentima smatraju se transparentnim de minimis potporama ako je u okviru dotičnog instrumenta određena gornja vrijednost kojom se osigurava da se ne premaši primjenjiva gornja granica.

Članak 5.

Kumulacija

1.   De minimis potpore koje se dodjeljuju u skladu s ovom Uredbom mogu se kumulirati s de minimis potporama dodijeljenima u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 360/2012 (15) do gornjih granica utvrđenih u ovoj Uredbi. Mogu se pribrajati de minimis potporama dodijeljenima u skladu s drugim uredbama o de minimis potporama do odgovarajuće gornje granice utvrđene člankom 3. stavkom 2. ove Uredbe.

2.   De minimis potpore ne kumuliraju se s državnim potporama u vezi s istim prihvatljivim troškovima ili s državnim potporama za istu mjeru rizičnog financiranja ako bi takva kumulacija prelazila primjenjivi najviši intenzitet ili iznos potpore koji je u konkretnim okolnostima svakog pojedinog slučaja utvrđen uredbom o skupnom izuzeću odnosno odlukom Komisije. De minimis potpore koje nisu dodijeljene za određene opravdane troškove ili se njima ne mogu pripisati mogu se kumulirati s drugim državnim potporama dodijeljenima u skladu s uredbom o skupnom izuzeću ili odlukom Komisije.

Članak 6.

Praćenje

1.   Ako država članica poduzetniku namjerava dodijeliti de minimis potporu u skladu s ovom Uredbom, ona tog poduzetnika pismeno obavješćuje o predviđenom iznosu potpore izraženom u obliku bruto novčane protuvrijednosti potpore, kao i tome da je riječ o de minimis potpori, izričito se pozivajući na ovu Uredbu te navodeći njezin naziv i podatke o objavi u Službenom listu Europske unije. Ako se de minimis potpora dodjeljuje u skladu s ovom Uredbom različitim poduzetnicima na temelju programa u skladu s kojim se tim poduzetnicima dodjeljuju različiti iznosi pojedinačnih potpora, predmetna država članica može odlučiti tu obvezu ispuniti obavještavajući poduzetnike o fiksnom iznosu koji odgovara najvišem iznosu potpora koji se dodjeljuje u okviru tog programa. U takvom slučaju, taj utvrđeni iznos koristit će se za utvrđivanje je li dosegnuta gornja granica iz članka 3. stavka 2. Prije dodjeljivanja potpore država članica od dotičnog poduzetnika mora dobiti izjavu, u pisanom ili elektroničkom obliku, o svakoj de minimis potpori na koju se primjenjuje ova Uredba ili druge uredbe o de minimis potporama, primljenoj tijekom prethodne dvije fiskalne godine i u tekućoj fiskalnoj godini.

2.   Ako je država članica osnovala središnji registar de minimis potpora koji sadržava potpune informacije o svim de minimis potporama koje dodijeli bilo koje tijelo unutar te države članice, stavak 1. prestaje se primjenjivati od trenutka kada se registrom obuhvati razdoblje od tri fiskalne godine.

3.   Država članica dodjeljuje nove de minimis potpore u skladu s ovom Uredbom tek nakon što utvrdi da to neće povisiti ukupan iznos de minimis potpora koji je taj poduzetnik primio do razine koja premašuje odgovarajuću gornju granicu iz članka 3. stavka 2. i da su ispunjeni svi uvjeti predviđeni ovom Uredbom.

4.   Države članice bilježe i prikupljaju sve informacije u vezi s primjenom ove Uredbe. Takvi zapisi sadržavaju sve informacije koje su potrebne kako bi se pokazalo da su ispunjeni uvjeti iz ove Uredbe. Zapisi o pojedinim de minimis potporama čuvaju se 10 fiskalnih godina od datuma kada su dodijeljene. Zapisi koje se odnose na program de minimis potpora čuvaju se 10 fiskalnih godina od datuma kada je dodijeljena posljednja pojedinačna potpora u okviru takvog programa.

5.   Predmetna država članica na pisani zahtjev u roku od 20 radnih dana ili u dužem roku koji je naveden u tom zahtjevu dostavlja Komisiji sve informacije koje Komisija smatra potrebnima kako bi ocijenila jesu li ispunjeni uvjeti iz ove Uredbe, a posebno o ukupnom iznosu de minimis potpora koje je bilo koji poduzetnik primio na temelju ove Uredbe ili drugih uredaba o de minimis potporama.

Članak 7.

Prijelazne odredbe

1.   Ova se Uredba primjenjuje na potpore dodijeljene prije njezina stupanja na snagu ako potpora ispunjuje sve uvjete utvrđene u ovoj Uredbi. Sve potpore koje ne ispunjuju te uvjete Komisija procjenjuje u skladu s primjenjivim okvirima, smjernicama, komunikacijama i obavijestima.

2.   Za sve de minimis potpore koje su dodijeljene od 2. veljače 2001. do 30. lipnja 2007. koje ispunjavaju uvjete iz Uredbe (EZ) br. 69/2001, smatra se da ne ispunjavaju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora te se stoga izuzimaju od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora.

3.   Smatra se da nijedna de minimis potpora dodijeljena između 1. siječnja 2007. i 30. lipnja 2014. koja ispunjuje uvjete iz Uredbe (EZ) br. 1998/2006 ne ispunjuje sve kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora te se stoga te potpore izuzimaju od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora.

4.   Nakon isteka razdoblja važenja ove Uredbe svi programi de minimis potpora koji ispunjuju uvjete iz ove Uredbe ostaju obuhvaćeni ovom Uredbom još šest mjeseci.

Članak 8.

Stupanje na snagu i razdoblje primjene

Ova Uredba stupa na snagu 1. siječnja 2014.

Primjenjuje se do 31. prosinca 2020.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. prosinca 2013.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 142, 14.5.1998., str. 1.

1

(2)  SL C 229, 8.8.2013., str. 1.

2

(3)  Obavijest Komisije o de minimis pravilu za državne potpore (SL C 68, 6.3.1996., str. 9.).

3

de minimis

(4)  Uredba Komisije (EZ) br. 69/2001 od 12. siječnja 2001. o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na de minimis potpore (SL L 10, 13.1.2001., str. 30.).

4

de minimis

(5)  Uredba Komisije (EZ) br. 1998/2006 od 15. prosinca 2006. o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora na de minimis potpore (SL L 379, 28.12.2006., str. 5.).

5

de minimis

(6)  Predmet C-222/04 Ministero dell’Economia e delle Finanze protiv Cassa di Risparmio di Firenze SpA et al. [2006] I-289.

6

Ministero dell’Economia e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA et al.

(7)  Predmet C-382/99 Nizozemska protiv Komisije [2002] ECR I-5163.

7

Nizozemska

Komisije

(8)  Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikro, malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str 36.).

8

(9)  Uredba Komisije (EZ) br. 800/2008 od 6. kolovoza 2008. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora sukladnima sa zajedničkim tržištem u primjeni članaka 87. i 88. Ugovora (SL L 214, 9.8.2008., str. 3.).

9

(10)  Predmet C-456/00 Francuska protiv Komisije [2002] ECR I-11949.

10

Francuska

Komisije

(11)  Komunikacija Komisije o reviziji metode za utvrđivanje referentnih kamatnih i diskontnih stopa (SL C 14, 19.1.2008., str. 6.).

11

(12)  Smjernice Zajednice o državnim potporama za promicanje ulaganja rizičnog kapitala u mala i srednja poduzeća (SL C 194, 18.8.2006., str. 2.).

12

(13)  Na primjer, Obavijest Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstva (SL C 155, 20.6.2008., str. 10.).

13

(14)  Uredba Vijeća (EZ) br. 104/2000 od 17. prosinca 1999. o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture (SL L 17, 21.1.2000., str. 22.).

14

(15)  Uredba Komisije (EU) br. 360/2012 od 25. travnja 2012. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na de minimis potpore koje se dodjeljuju poduzetnicima koji pružaju usluge od općeg gospodarskog interesa (SL L 114, 26.4.2012., str. 8.).

15

de minimis

---

| 24.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 352/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 352/9

---

UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1408/2013

оd 18. prosinca 2013.

o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na potpore de minimis u poljoprivrednom sektoru

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (1),

nakon objavljivanja nacrta ove Uredbe (2),

nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom za državne potpore,

budući da:

| (1) | Državno financiranje koje ispunjava kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora predstavlja državnu potporu te se na temelju članka 108. stavka 3. Ugovora mora prijaviti Komisiji. Međutim, u skladu s člankom 109. Ugovora Vijeće može odrediti kategorije potpora koje se izuzimaju od te obveze prijave. U skladu s člankom 108. stavkom 4. Ugovora Komisija može donijeti uredbe koje se odnose na te kategorije državnih potpora. Na temelju Uredbe (EZ) br. 994/98, Vijeće je u skladu s člankom 109. Ugovora odlučilo da se potpore de minimis mogu smatrati takvom kategorijom. Na temelju toga smatra se da potpore de minimis dodijeljene jednom poduzetniku u određenom razdoblju koje ne premašuju određen utvrđeni iznos ne ispunjavaju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora te stoga ne podliježu postupku prijave. |
| --- | --- |

(1)

Državno financiranje koje ispunjava kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora predstavlja državnu potporu te se na temelju članka 108. stavka 3. Ugovora mora prijaviti Komisiji. Međutim, u skladu s člankom 109. Ugovora Vijeće može odrediti kategorije potpora koje se izuzimaju od te obveze prijave. U skladu s člankom 108. stavkom 4. Ugovora Komisija može donijeti uredbe koje se odnose na te kategorije državnih potpora. Na temelju Uredbe (EZ) br. 994/98, Vijeće je u skladu s člankom 109. Ugovora odlučilo da se potpore de minimis mogu smatrati takvom kategorijom. Na temelju toga smatra se da potpore de minimis dodijeljene jednom poduzetniku u određenom razdoblju koje ne premašuju određen utvrđeni iznos ne ispunjavaju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora te stoga ne podliježu postupku prijave.

| (2) | Komisija je u brojnim odlukama pojasnila pojam potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Komisija je izložila i svoju politiku koja se odnosi na gornju granicu za potpore de minimis ispod koje se može smatrati da se članak 107. stavak 1. Ugovora ne primjenjuje, prvotno u svojoj obavijesti o pravilu de minimis za državne potpore (3), a zatim u uredbama Komisije (EZ) br. 69/2001 (4) i (EZ) br 1998/2006 (5). S obzirom na posebna pravila koja se primjenjuju u sektoru poljoprivrede i zbog rizika da bi čak i neznatni iznosi potpora mogli ispunjavati kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora, sektor poljoprivrede ili njegovi dijelovi isključeni su iz područja primjene tih uredaba. Komisija je već donijela niz uredaba u kojima se utvrđuju pravila o potporama de minimis u poljoprivrednom sektoru, od kojih je najnovija Uredba Komisije (EZ) br 1535/2007 (6). S obzirom na iskustvo stečeno u primjeni Uredbe (EZ) br. 1535/2007, primjereno je preispitati neke od uvjeta utvrđenih u toj Uredbi i zamijeniti je. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je u brojnim odlukama pojasnila pojam potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Komisija je izložila i svoju politiku koja se odnosi na gornju granicu za potpore de minimis ispod koje se može smatrati da se članak 107. stavak 1. Ugovora ne primjenjuje, prvotno u svojoj obavijesti o pravilu de minimis za državne potpore (3), a zatim u uredbama Komisije (EZ) br. 69/2001 (4) i (EZ) br 1998/2006 (5). S obzirom na posebna pravila koja se primjenjuju u sektoru poljoprivrede i zbog rizika da bi čak i neznatni iznosi potpora mogli ispunjavati kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora, sektor poljoprivrede ili njegovi dijelovi isključeni su iz područja primjene tih uredaba. Komisija je već donijela niz uredaba u kojima se utvrđuju pravila o potporama de minimis u poljoprivrednom sektoru, od kojih je najnovija Uredba Komisije (EZ) br 1535/2007 (6). S obzirom na iskustvo stečeno u primjeni Uredbe (EZ) br. 1535/2007, primjereno je preispitati neke od uvjeta utvrđenih u toj Uredbi i zamijeniti je.

| (3) | U svjetlu iskustva Komisije u primjeni Uredbe (EZ) br. 1535/2007, najveći iznos potpora jednom poduzetniku u razdoblju od tri godine potrebno je povećati na 15 000 EUR, dok se gornja vrijednost na nacionalnoj razini treba povećati na 1 % godišnje vrijednosti proizvodnje. Tim se novim gornjim granicama i dalje osigurava da se za svaku mjeru obuhvaćenu ovom Uredbom može smatrati da ne utječe na trgovinu među državama članicama ili da se njome ne narušava tržišno natjecanje odnosno ne prijeti njegovim narušavanjem. |
| --- | --- |

(3)

U svjetlu iskustva Komisije u primjeni Uredbe (EZ) br. 1535/2007, najveći iznos potpora jednom poduzetniku u razdoblju od tri godine potrebno je povećati na 15 000 EUR, dok se gornja vrijednost na nacionalnoj razini treba povećati na 1 % godišnje vrijednosti proizvodnje. Tim se novim gornjim granicama i dalje osigurava da se za svaku mjeru obuhvaćenu ovom Uredbom može smatrati da ne utječe na trgovinu među državama članicama ili da se njome ne narušava tržišno natjecanje odnosno ne prijeti njegovim narušavanjem.

| (4) | Za potrebe pravila o tržišnom natjecanju utvrđenih u Ugovoru poduzetnik je svaki subjekt koji se bavi gospodarskom djelatnošću bez obzira na njegov pravni status ili način financiranja (7). Sud Europske unije odlučio je da se svi subjekti koje kontrolira (na pravnoj ili de facto osnovi) isti subjekt trebaju smatrati jednim poduzetnikom (8). Radi pravne sigurnosti i smanjenja administrativnog opterećenja u ovoj Uredbi treba navesti iscrpan popis jasnih kriterija za utvrđivanje slučajeva kada se dva ili više poduzeća u jednoj državi članici moraju smatrati jednim poduzetnikom. Komisija je iz dobro utvrđenih kriterija za definiranje „povezanih poduzeća” u definiciji malih i srednjih poduzeća (MSP) u Preporuci Komisije 2003/361/EZ (9) i Prilogu I. Uredbi Komisije (EZ) br. 800/2008) (10) odabrala one koji su prikladni za potrebe ove Uredbe. Tijela javne vlasti već su upoznata s tim kriterijima te se oni, s obzirom na područje primjene ove Uredbe, trebaju primjenjivati i na mala i srednja poduzeća i na velike poduzetnike. Tim se kriterijima treba osigurati da se za primjenu pravila de minimis skupina povezanih poduzeća smatra jednim poduzetnikom, ali da se poduzeća koja nemaju nikakve druge međusobne odnose, osim što je svako od njih izravno povezano s istim javnim tijelom ili tijelima, ne smatraju međusobno povezanima. Tako se uzima u obzir posebno stanje poduzeća koja nadzire isto javno tijelo ili tijela, koja mogu imati nezavisno pravo odlučivanja. Isto tako, tim bi se kriterijima trebalo osigurati da se pojedinačni članovi pravne osobe ili skupine fizičkih ili pravnih osoba ne smatraju, samo zbog tog razloga, povezanima ako se nacionalnim pravom predviđa da takvi pojedinačni članovi preuzimaju prava i obveze usporedive s onima pojedinačnih poljoprivrednika koji imaju status upravitelja gospodarstva, posebno u pogledu njihova ekonomskog, socijalnog i poreznog statusa, i ako su ti pojedinačni članovi pridonijeli jačanju poljoprivrednih struktura dotičnih pravnih osoba ili skupina. |
| --- | --- |

(4)

Za potrebe pravila o tržišnom natjecanju utvrđenih u Ugovoru poduzetnik je svaki subjekt koji se bavi gospodarskom djelatnošću bez obzira na njegov pravni status ili način financiranja (7). Sud Europske unije odlučio je da se svi subjekti koje kontrolira (na pravnoj ili de facto osnovi) isti subjekt trebaju smatrati jednim poduzetnikom (8). Radi pravne sigurnosti i smanjenja administrativnog opterećenja u ovoj Uredbi treba navesti iscrpan popis jasnih kriterija za utvrđivanje slučajeva kada se dva ili više poduzeća u jednoj državi članici moraju smatrati jednim poduzetnikom. Komisija je iz dobro utvrđenih kriterija za definiranje „povezanih poduzeća” u definiciji malih i srednjih poduzeća (MSP) u Preporuci Komisije 2003/361/EZ (9) i Prilogu I. Uredbi Komisije (EZ) br. 800/2008) (10) odabrala one koji su prikladni za potrebe ove Uredbe. Tijela javne vlasti već su upoznata s tim kriterijima te se oni, s obzirom na područje primjene ove Uredbe, trebaju primjenjivati i na mala i srednja poduzeća i na velike poduzetnike. Tim se kriterijima treba osigurati da se za primjenu pravila de minimis skupina povezanih poduzeća smatra jednim poduzetnikom, ali da se poduzeća koja nemaju nikakve druge međusobne odnose, osim što je svako od njih izravno povezano s istim javnim tijelom ili tijelima, ne smatraju međusobno povezanima. Tako se uzima u obzir posebno stanje poduzeća koja nadzire isto javno tijelo ili tijela, koja mogu imati nezavisno pravo odlučivanja. Isto tako, tim bi se kriterijima trebalo osigurati da se pojedinačni članovi pravne osobe ili skupine fizičkih ili pravnih osoba ne smatraju, samo zbog tog razloga, povezanima ako se nacionalnim pravom predviđa da takvi pojedinačni članovi preuzimaju prava i obveze usporedive s onima pojedinačnih poljoprivrednika koji imaju status upravitelja gospodarstva, posebno u pogledu njihova ekonomskog, socijalnog i poreznog statusa, i ako su ti pojedinačni članovi pridonijeli jačanju poljoprivrednih struktura dotičnih pravnih osoba ili skupina.

| (5) | Zbog sličnosti između prerade i stavljanja na tržište poljoprivrednih i nepoljoprivrednih proizvoda, prerada i stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda obuhvaćeni su područjem primjene Uredbe Komisije (EU) br. 1407/2013 (11). |
| --- | --- |

(5)

Zbog sličnosti između prerade i stavljanja na tržište poljoprivrednih i nepoljoprivrednih proizvoda, prerada i stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda obuhvaćeni su područjem primjene Uredbe Komisije (EU) br. 1407/2013 (11).

| (6) | Sud Europske unije utvrdio je da, nakon što Unija pravno uredi uspostavu zajedničke organizacije tržišta u određenom sektoru poljoprivrede, države članice imaju obvezu ne provoditi nikakve mjere koje bi takvu organizaciju mogle narušiti ili stvoriti iznimke od nje (12). Zbog tog se razloga ova Uredba ne treba primjenjivati na potpore čiji je iznos utvrđen na temelju cijene ili količine kupljenih proizvoda ili proizvoda stavljenih na tržište. Isto se tako ne bi trebala primjenjivati na poticajne mjere koje su povezane s obvezom da se potpore dijele s primarnim proizvođačima. |
| --- | --- |

(6)

Sud Europske unije utvrdio je da, nakon što Unija pravno uredi uspostavu zajedničke organizacije tržišta u određenom sektoru poljoprivrede, države članice imaju obvezu ne provoditi nikakve mjere koje bi takvu organizaciju mogle narušiti ili stvoriti iznimke od nje (12). Zbog tog se razloga ova Uredba ne treba primjenjivati na potpore čiji je iznos utvrđen na temelju cijene ili količine kupljenih proizvoda ili proizvoda stavljenih na tržište. Isto se tako ne bi trebala primjenjivati na poticajne mjere koje su povezane s obvezom da se potpore dijele s primarnim proizvođačima.

| (7) | Ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na potpore za izvoz ili potpore koje se uvjetuju uporabom domaćih proizvoda umjesto uvoznih. Ona se posebno ne bi smjela primjenjivati na potpore kojima se financira osnivanje i djelovanje distribucijske mreže u drugim državama članicama ili trećim zemljama. Potpore za troškove sudjelovanja na sajmovima, odnosno troškove studija ili savjetodavnih usluga potrebnih za uvođenje novog ili postojećeg proizvoda na novo tržište u drugoj državi članici ili trećoj zemlji obično ne predstavljaju izvozne potpore. |
| --- | --- |

(7)

Ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na potpore za izvoz ili potpore koje se uvjetuju uporabom domaćih proizvoda umjesto uvoznih. Ona se posebno ne bi smjela primjenjivati na potpore kojima se financira osnivanje i djelovanje distribucijske mreže u drugim državama članicama ili trećim zemljama. Potpore za troškove sudjelovanja na sajmovima, odnosno troškove studija ili savjetodavnih usluga potrebnih za uvođenje novog ili postojećeg proizvoda na novo tržište u drugoj državi članici ili trećoj zemlji obično ne predstavljaju izvozne potpore.

| (8) | Trogodišnje razdoblje koje se uzima u obzir za potrebe ove Uredbe treba se pomicati prema datumu procjene, tako da je za svaku novu dodjelu potpore de minimis potrebno uzeti u obzir ukupan iznos potpora de minimis dodijeljenih u predmetnoj fiskalnoj godini i tijekom prethodne dvije fiskalne godine. |
| --- | --- |

(8)

Trogodišnje razdoblje koje se uzima u obzir za potrebe ove Uredbe treba se pomicati prema datumu procjene, tako da je za svaku novu dodjelu potpore de minimis potrebno uzeti u obzir ukupan iznos potpora de minimis dodijeljenih u predmetnoj fiskalnoj godini i tijekom prethodne dvije fiskalne godine.

| (9) | Ako se poduzetnik bavi primarnom proizvodnjom poljoprivrednih proizvoda i također djeluje u drugim sektorima ili ima druge djelatnosti obuhvaćene područjem primjene Uredbe (EU) br. 1407/2013, odredbe te Uredbe trebaju se primjenjivati na potporu koja se dodjeljuje u vezi s tim drugim sektorima ili djelatnostima, pod uvjetom da predmetna država članica na primjeren način, primjerice razdvajanjem djelatnosti ili troškova, osigura da primarna proizvodnja poljoprivrednih proizvoda ne ostvaruje korist od potpora de minimis koje se dodjeljuju u skladu s tom Uredbom. |
| --- | --- |

(9)

Ako se poduzetnik bavi primarnom proizvodnjom poljoprivrednih proizvoda i također djeluje u drugim sektorima ili ima druge djelatnosti obuhvaćene područjem primjene Uredbe (EU) br. 1407/2013, odredbe te Uredbe trebaju se primjenjivati na potporu koja se dodjeljuje u vezi s tim drugim sektorima ili djelatnostima, pod uvjetom da predmetna država članica na primjeren način, primjerice razdvajanjem djelatnosti ili troškova, osigura da primarna proizvodnja poljoprivrednih proizvoda ne ostvaruje korist od potpora de minimis koje se dodjeljuju u skladu s tom Uredbom.

| (10) | Ako poduzetnik djeluje u primarnoj proizvodnji poljoprivrednih proizvoda, kao i sektoru ribarstva i akvakulture, Uredba Komisije (EZ) br. 875/2007 (13) treba se primjenjivati na potporu koja se dodjeljuje u vezi sa sektorom ribarstva i akvakulture pod uvjetom da predmetna država članica na primjeren način, primjerice razdvajanjem djelatnosti ili troškova, osigura da primarna proizvodnja poljoprivrednih proizvoda ne ostvaruje korist od potpora de minimis koje se dodjeljuju u skladu s tom Uredbom. |
| --- | --- |

(10)

Ako poduzetnik djeluje u primarnoj proizvodnji poljoprivrednih proizvoda, kao i sektoru ribarstva i akvakulture, Uredba Komisije (EZ) br. 875/2007 (13) treba se primjenjivati na potporu koja se dodjeljuje u vezi sa sektorom ribarstva i akvakulture pod uvjetom da predmetna država članica na primjeren način, primjerice razdvajanjem djelatnosti ili troškova, osigura da primarna proizvodnja poljoprivrednih proizvoda ne ostvaruje korist od potpora de minimis koje se dodjeljuju u skladu s tom Uredbom.

| (11) | Ovom se Uredbom trebaju utvrditi pravila kako bi se spriječilo izbjegavanje primjene propisa o maksimalnim intenzitetima potpora utvrđenih u posebnim uredbama ili odlukama Komisije. Ona bi trebala sadržavati i jasna pravila o pribrajanju koja se mogu jednostavno primjenjivati. |
| --- | --- |

(11)

Ovom se Uredbom trebaju utvrditi pravila kako bi se spriječilo izbjegavanje primjene propisa o maksimalnim intenzitetima potpora utvrđenih u posebnim uredbama ili odlukama Komisije. Ona bi trebala sadržavati i jasna pravila o pribrajanju koja se mogu jednostavno primjenjivati.

| (12) | Ovom se Uredbom ne isključuje mogućnost da se mjera može ne smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora iz razloga različitih od onih koji su utvrđeni u ovoj Uredbi, primjerice zato što je mjera u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu ili zato što mjera ne uključuje prijenos državnih sredstava. Posebice, sredstva koja dodjeljuje Unija i kojima centralizirano upravlja Komisija i koja nisu izravno ili neizravno pod nadzorom države članice ne predstavljaju državne potpore i ne trebaju se uzimati u obzir pri utvrđivanju poštovanja primjenjivih gornjih granica ili gornjih vrijednosti na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(12)

Ovom se Uredbom ne isključuje mogućnost da se mjera može ne smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora iz razloga različitih od onih koji su utvrđeni u ovoj Uredbi, primjerice zato što je mjera u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu ili zato što mjera ne uključuje prijenos državnih sredstava. Posebice, sredstva koja dodjeljuje Unija i kojima centralizirano upravlja Komisija i koja nisu izravno ili neizravno pod nadzorom države članice ne predstavljaju državne potpore i ne trebaju se uzimati u obzir pri utvrđivanju poštovanja primjenjivih gornjih granica ili gornjih vrijednosti na nacionalnoj razini.

| (13) | S ciljem transparentnosti, jednakog tretmana i učinkovitog praćenja, ova se Uredba treba primjenjivati samo na potpore de minimis za koje je moguće unaprijed (ex ante) točno izračunati bruto novčanu protuvrijednost a da pritom nije potrebno provesti procjenu rizika („transparentna potpora”). Takav precizan izračun može se, primjerice, izvršiti za nepovratna sredstva, subvencionirane kamatne stope, ograničene porezne olakšice ili druge instrumente kojima se predviđa gornja granica te tako osigurava da se ne premaši primjenjiva gornja granica. Određivanje gornje granice znači da sve dok točan iznos potpora nije poznat ili još uvijek nije poznat, država članica mora pretpostaviti da je on jednak gornjoj granici kako bi se osiguralo da različite mjere potpore zajedno ne prelaze gornju granicu utvrđenu u ovoj Uredbi te primjenjivati pravila o kumulaciji. |
| --- | --- |

(13)

S ciljem transparentnosti, jednakog tretmana i učinkovitog praćenja, ova se Uredba treba primjenjivati samo na potpore de minimis za koje je moguće unaprijed (ex ante) točno izračunati bruto novčanu protuvrijednost a da pritom nije potrebno provesti procjenu rizika („transparentna potpora”). Takav precizan izračun može se, primjerice, izvršiti za nepovratna sredstva, subvencionirane kamatne stope, ograničene porezne olakšice ili druge instrumente kojima se predviđa gornja granica te tako osigurava da se ne premaši primjenjiva gornja granica. Određivanje gornje granice znači da sve dok točan iznos potpora nije poznat ili još uvijek nije poznat, država članica mora pretpostaviti da je on jednak gornjoj granici kako bi se osiguralo da različite mjere potpore zajedno ne prelaze gornju granicu utvrđenu u ovoj Uredbi te primjenjivati pravila o kumulaciji.

| (14) | S ciljem transparentnosti, jednakog postupanja i pravilne primjene gornje granice za potpore de minimis, sve države članice trebale bi primjenjivati isti način izračuna. Kako bi se takav izračun olakšao, potrebno je iznose potpora koje se ne dodjeljuju u gotovini preračunati u njihovu bruto novčanu protuvrijednost. Pri izračunu bruto novčane protuvrijednosti transparentnih vrsta potpora, osim nepovratnih sredstava i potpora koje se isplaćuju u više obroka, zahtijeva se primjena tržišnih kamatnih stopa valjanih u trenutku odobrenja takve potpore. S ciljem jedinstvene, transparentne i jednostavne primjene pravila o državnim potporama, tržišnim kamatnim stopama primjenjivima za potrebe ove Uredbe trebaju se smatrati referentne kamatne stope kako su određene u Komunikaciji Komisije o reviziji metode za utvrđivanje referentnih kamatnih i diskontnih stopa (14). |
| --- | --- |

(14)

S ciljem transparentnosti, jednakog postupanja i pravilne primjene gornje granice za potpore de minimis, sve države članice trebale bi primjenjivati isti način izračuna. Kako bi se takav izračun olakšao, potrebno je iznose potpora koje se ne dodjeljuju u gotovini preračunati u njihovu bruto novčanu protuvrijednost. Pri izračunu bruto novčane protuvrijednosti transparentnih vrsta potpora, osim nepovratnih sredstava i potpora koje se isplaćuju u više obroka, zahtijeva se primjena tržišnih kamatnih stopa valjanih u trenutku odobrenja takve potpore. S ciljem jedinstvene, transparentne i jednostavne primjene pravila o državnim potporama, tržišnim kamatnim stopama primjenjivima za potrebe ove Uredbe trebaju se smatrati referentne kamatne stope kako su određene u Komunikaciji Komisije o reviziji metode za utvrđivanje referentnih kamatnih i diskontnih stopa (14).

| (15) | Potpore sadržane u zajmovima, uključujući potpore de minimis za rizično financiranje u obliku zajmova, treba smatrati transparentnim potporama de minimis ako je bruto novčana protuvrijednost izračunana na temelju tržišnih kamatnih stopa na snazi u trenutku dodjele potpore. Kako bi se pojednostavnio tretman kratkoročnih zajmova male vrijednosti, ovom Uredbom trebalo bi propisati jasno pravilo koje se lako primjenjuje i kojim se uzima u obzir kako iznos zajma tako i njegovo trajanje. Na temelju iskustva Komisije, za zajmove koji su osigurani kolateralom koji pokriva najmanje 50 % zajma i koji ne prelazi 75 000 EUR i trajanje od pet godina ili 37 500 EUR i trajanje od deset godina može se smatrati da imaju bruto novčanu protuvrijednost koja ne prelazi gornju granicu za potpore de minimis. S obzirom na poteškoće povezane s određivanjem bruto novčane protuvrijednosti potpore dodijeljene poduzetnicima koji možda neće moći otplatiti zajam, to se pravilo ne bi trebalo primjenjivati na takve poduzetnike |
| --- | --- |

(15)

Potpore sadržane u zajmovima, uključujući potpore de minimis za rizično financiranje u obliku zajmova, treba smatrati transparentnim potporama de minimis ako je bruto novčana protuvrijednost izračunana na temelju tržišnih kamatnih stopa na snazi u trenutku dodjele potpore. Kako bi se pojednostavnio tretman kratkoročnih zajmova male vrijednosti, ovom Uredbom trebalo bi propisati jasno pravilo koje se lako primjenjuje i kojim se uzima u obzir kako iznos zajma tako i njegovo trajanje. Na temelju iskustva Komisije, za zajmove koji su osigurani kolateralom koji pokriva najmanje 50 % zajma i koji ne prelazi 75 000 EUR i trajanje od pet godina ili 37 500 EUR i trajanje od deset godina može se smatrati da imaju bruto novčanu protuvrijednost koja ne prelazi gornju granicu za potpore de minimis. S obzirom na poteškoće povezane s određivanjem bruto novčane protuvrijednosti potpore dodijeljene poduzetnicima koji možda neće moći otplatiti zajam, to se pravilo ne bi trebalo primjenjivati na takve poduzetnike

| (16) | Potpore sadržane u dokapitalizacijama ne bi se smjelo smatrati transparentnim potporama de minimis, osim ako ukupan iznos javne dokapitalizacije ne premašuje gornju granicu za potpore de minimis. Potpore sadržane u mjerama rizičnog financiranja u obliku vlasničkih ili kvazivlasničkih ulaganja, kako su navedene u novim smjernicama o rizičnom financiranju (15), ne bi se smjelo smatrati transparentnim potporama de minimis, osim ako se takvom mjerom pribavlja kapital koji ne premašuje gornju granicu za potpore de minimis. |
| --- | --- |

(16)

Potpore sadržane u dokapitalizacijama ne bi se smjelo smatrati transparentnim potporama de minimis, osim ako ukupan iznos javne dokapitalizacije ne premašuje gornju granicu za potpore de minimis. Potpore sadržane u mjerama rizičnog financiranja u obliku vlasničkih ili kvazivlasničkih ulaganja, kako su navedene u novim smjernicama o rizičnom financiranju (15), ne bi se smjelo smatrati transparentnim potporama de minimis, osim ako se takvom mjerom pribavlja kapital koji ne premašuje gornju granicu za potpore de minimis.

| (17) | Potpore sadržane u jamstvima, uključujući potpore de minimis za rizično financiranje u obliku jamstava, trebaju se smatrati transparentnima ako je bruto novčana protuvrijednost izračunana na temelju premija sigurne luke utvrđenih u obavijesti Komisije za dotičnu vrstu poduzetnika (16). Kako bi se pojednostavnio tretman kratkoročnih jamstava kojima se osigurava do 80 % zajma razmjerno male vrijednosti, ovom bi se Uredbom trebalo propisati jasno pravilo koje se lako primjenjuje i kojim se uzima u obzir kako iznos predmetnog zajma tako i trajanje jamstva. To pravilo ne bi se trebalo primjenjivati na jamstva za predmetne transakcije koje ne čine zajam kao što su jamstva za transakcije dionicama. Ako jamstvo ne prelazi 80 % predmetnog zajma, zajamčeni iznos ne prelazi 112 500 EUR i trajanje jamstva ne prelazi pet godina, može se smatrati da jamstvo ima bruto novčanu protuvrijednost koja ne prelazi gornju granicu za potpore de minimis. Isto se primjenjuje ako jamstvo ne prelazi 80 % predmetnog zajma, zajamčeni iznos ne prelazi 56 250 EUR i trajanje jamstva ne prelazi deset godina. Nadalje, države članice mogu uporabiti metodologiju kako bi izračunale bruto novčanu protuvrijednost jamstva koja je Komisiji bila prijavljena temeljem druge Uredbe Komisije iz područja državnih potpora, koja je bila primjenjiva u to vrijeme i koju je Komisija prihvatila kao usklađenu s Obavijesti o jamstvu, ili bilo kojom sljedećom obavijesti, pod uvjetom da se prihvaćena metodologija izričito odnosi na vrstu jamstva i vrstu temeljne transakcije o kojima je riječ u kontekstu primjene ove Uredbe. S obzirom na poteškoće povezane s određivanjem bruto novčane protuvrijednosti potpore dodijeljene poduzetnicima koji možda neće moći otplatiti zajam, to se pravilo ne bi trebalo primjenjivati na takve poduzetnike. |
| --- | --- |

(17)

Potpore sadržane u jamstvima, uključujući potpore de minimis za rizično financiranje u obliku jamstava, trebaju se smatrati transparentnima ako je bruto novčana protuvrijednost izračunana na temelju premija sigurne luke utvrđenih u obavijesti Komisije za dotičnu vrstu poduzetnika (16). Kako bi se pojednostavnio tretman kratkoročnih jamstava kojima se osigurava do 80 % zajma razmjerno male vrijednosti, ovom bi se Uredbom trebalo propisati jasno pravilo koje se lako primjenjuje i kojim se uzima u obzir kako iznos predmetnog zajma tako i trajanje jamstva. To pravilo ne bi se trebalo primjenjivati na jamstva za predmetne transakcije koje ne čine zajam kao što su jamstva za transakcije dionicama. Ako jamstvo ne prelazi 80 % predmetnog zajma, zajamčeni iznos ne prelazi 112 500 EUR i trajanje jamstva ne prelazi pet godina, može se smatrati da jamstvo ima bruto novčanu protuvrijednost koja ne prelazi gornju granicu za potpore de minimis. Isto se primjenjuje ako jamstvo ne prelazi 80 % predmetnog zajma, zajamčeni iznos ne prelazi 56 250 EUR i trajanje jamstva ne prelazi deset godina. Nadalje, države članice mogu uporabiti metodologiju kako bi izračunale bruto novčanu protuvrijednost jamstva koja je Komisiji bila prijavljena temeljem druge Uredbe Komisije iz područja državnih potpora, koja je bila primjenjiva u to vrijeme i koju je Komisija prihvatila kao usklađenu s Obavijesti o jamstvu, ili bilo kojom sljedećom obavijesti, pod uvjetom da se prihvaćena metodologija izričito odnosi na vrstu jamstva i vrstu temeljne transakcije o kojima je riječ u kontekstu primjene ove Uredbe. S obzirom na poteškoće povezane s određivanjem bruto novčane protuvrijednosti potpore dodijeljene poduzetnicima koji možda neće moći otplatiti zajam, to se pravilo ne bi trebalo primjenjivati na takve poduzetnike.

| (18) | Ako se program potpora de minimis provodi preko financijskih posrednika, treba osigurati da oni ne primaju nikakvu državnu potporu. To se može učiniti, primjerice, tako da se od financijskih posrednika koji se koriste državnim jamstvima traži plaćanje premije koja vrijedi na tržištu ili potpuno prenošenje svih pogodnosti na krajnje korisnike, odnosno poštovanjem gornje vrijednosti za potpore de minimis i drugih uvjeta iz ove Uredbe i na razini posrednika. |
| --- | --- |

(18)

Ako se program potpora de minimis provodi preko financijskih posrednika, treba osigurati da oni ne primaju nikakvu državnu potporu. To se može učiniti, primjerice, tako da se od financijskih posrednika koji se koriste državnim jamstvima traži plaćanje premije koja vrijedi na tržištu ili potpuno prenošenje svih pogodnosti na krajnje korisnike, odnosno poštovanjem gornje vrijednosti za potpore de minimis i drugih uvjeta iz ove Uredbe i na razini posrednika.

| (19) | Po primitku prijave države članice Komisija može ispitati doseže li mjera, koja nije u obliku nepovratnih sredstava, zajma, jamstva, dokapitalizacije ili mjere rizičnog financiranja u obliku vlasničkog ili kvazivlasničkog ulaganja, bruto novčanu protuvrijednost koja ne prelazi gornju granicu za potpore de minimis te može li stoga biti obuhvaćena područjem primjene ove Uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Po primitku prijave države članice Komisija može ispitati doseže li mjera, koja nije u obliku nepovratnih sredstava, zajma, jamstva, dokapitalizacije ili mjere rizičnog financiranja u obliku vlasničkog ili kvazivlasničkog ulaganja, bruto novčanu protuvrijednost koja ne prelazi gornju granicu za potpore de minimis te može li stoga biti obuhvaćena područjem primjene ove Uredbe.

| (20) | Komisija je dužna osigurati da se poštuju pravila o državnoj potpori, dok bi države članice u skladu s načelom suradnje utvrđenom u članku 4. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji trebale olakšati izvršenje te zadaće uspostavom nužnih instrumenata kojima bi se osiguralo da ukupan iznos potpora de minimis koje se na temelju pravila de minimis dodjeljuju jednom poduzetniku ne prelazi ukupnu dopuštenu gornju granicu. U tu bi svrhu pri dodjeli potpora de minimis država članica trebala predmetnog poduzetnika obavijestiti o dodijeljenom iznosu de minimis potpora i o tome da je riječ o potpori de minimis, izričito se pozivajući na ovu Uredbu. Od država članica treba zahtijevati praćenje dodijeljenih potpora kako bi se osiguralo da se ne premaše odgovarajuće gornje granice i kako bi se osigurala usklađenost s kumulacijskim pravilima. Radi usklađivanja s tom obvezom, prije dodjele takve potpore predmetna država članica mora od poduzetnika dobiti izjavu o drugim potporama de minimis obuhvaćenima ovom Uredbom ili drugim uredbama o potporama de minimis, koje je poduzetnik primio tijekom predmetne fiskalne godine i u prethodne dvije fiskalne godine. Kao alternativno rješenje državama članicama treba omogućiti osnivanje središnjeg registra s potpunim informacijama o dodijeljenim potporama de minimis i provjeravanje da svaka dodijeljena potpora ne prelazi odgovarajuću gornju granicu. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je dužna osigurati da se poštuju pravila o državnoj potpori, dok bi države članice u skladu s načelom suradnje utvrđenom u članku 4. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji trebale olakšati izvršenje te zadaće uspostavom nužnih instrumenata kojima bi se osiguralo da ukupan iznos potpora de minimis koje se na temelju pravila de minimis dodjeljuju jednom poduzetniku ne prelazi ukupnu dopuštenu gornju granicu. U tu bi svrhu pri dodjeli potpora de minimis država članica trebala predmetnog poduzetnika obavijestiti o dodijeljenom iznosu de minimis potpora i o tome da je riječ o potpori de minimis, izričito se pozivajući na ovu Uredbu. Od država članica treba zahtijevati praćenje dodijeljenih potpora kako bi se osiguralo da se ne premaše odgovarajuće gornje granice i kako bi se osigurala usklađenost s kumulacijskim pravilima. Radi usklađivanja s tom obvezom, prije dodjele takve potpore predmetna država članica mora od poduzetnika dobiti izjavu o drugim potporama de minimis obuhvaćenima ovom Uredbom ili drugim uredbama o potporama de minimis, koje je poduzetnik primio tijekom predmetne fiskalne godine i u prethodne dvije fiskalne godine. Kao alternativno rješenje državama članicama treba omogućiti osnivanje središnjeg registra s potpunim informacijama o dodijeljenim potporama de minimis i provjeravanje da svaka dodijeljena potpora ne prelazi odgovarajuću gornju granicu.

| (21) | Prije dodjele svake nove potpore de minimis svaka država članica treba potvrditi da se novom potporom de minimis u dotičnoj državi članici neće premašiti ni gornja granica za potpore de minimis ni gornja vrijednost na nacionalnoj razini te da su ispunjeni ostali uvjeti iz ove Uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Prije dodjele svake nove potpore de minimis svaka država članica treba potvrditi da se novom potporom de minimis u dotičnoj državi članici neće premašiti ni gornja granica za potpore de minimis ni gornja vrijednost na nacionalnoj razini te da su ispunjeni ostali uvjeti iz ove Uredbe.

| (22) | Uzimajući u obzir iskustva Komisije, a posebno općenito učestalu potrebu da se politika državnih potpora revidira, potrebno je ograničiti rok primjene ove Uredbe. Ako se rok važenja ove Uredbe ne produlji nakon njegova isteka, državama članicama u vezi s potporama de minimis iz ove Uredbe treba omogućiti razdoblje prilagodbe od šest mjeseci, |
| --- | --- |

(22)

Uzimajući u obzir iskustva Komisije, a posebno općenito učestalu potrebu da se politika državnih potpora revidira, potrebno je ograničiti rok primjene ove Uredbe. Ako se rok važenja ove Uredbe ne produlji nakon njegova isteka, državama članicama u vezi s potporama de minimis iz ove Uredbe treba omogućiti razdoblje prilagodbe od šest mjeseci,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Područje primjene

1.   Ova se Uredba primjenjuje na potpore dodijeljene poduzetnicima koji se bave primarnom proizvodnjom poljoprivrednih proizvoda, uz iznimku:

| (a) | potpora čiji je iznos određen na temelju cijene ili količine proizvoda stavljenih na tržište; |
| --- | --- |

(a)

potpora čiji je iznos određen na temelju cijene ili količine proizvoda stavljenih na tržište;

| (b) | potpora za djelatnosti povezane s izvozom prema trećim zemljama ili državama članicama, odnosno potpora koje su u izravnoj vezi s izvezenim količinama, uspostavom i djelovanjem distribucijske mreže ili drugim tekućim izdacima koji su povezani s izvoznom djelatnošću; |
| --- | --- |

(b)

potpora za djelatnosti povezane s izvozom prema trećim zemljama ili državama članicama, odnosno potpora koje su u izravnoj vezi s izvezenim količinama, uspostavom i djelovanjem distribucijske mreže ili drugim tekućim izdacima koji su povezani s izvoznom djelatnošću;

| (c) | potpora koje se uvjetuju uporabom domaćih proizvoda umjesto uvoznih. |
| --- | --- |

(c)

potpora koje se uvjetuju uporabom domaćih proizvoda umjesto uvoznih.

2.   Ako se poduzetnik bavi primarnom proizvodnjom poljoprivrednih proizvoda i također djeluje u jednom ili više sektora ili ima druge djelatnosti obuhvaćene područjem primjene Uredbe (EU) br. 1407/2013, ta se Uredba primjenjuje na potporu koja se dodjeljuje u vezi s tim drugim sektorima ili djelatnostima, pod uvjetom da predmetna država članica na primjeren način, primjerice razdvajanjem djelatnosti ili troškova, osigura da primarna proizvodnja poljoprivrednih proizvoda ne ostvaruje korist od potpora de minimis koje se dodjeljuju u skladu s tom Uredbom.

3.   Ako poduzetnik djeluje u primarnoj proizvodnji poljoprivrednih proizvoda, kao i sektoru ribarstva i akvakulture, odredbe Uredba (EZ) br. 875/2007 primjenjuju se na potporu koja se dodjeljuje u vezi sa sektorom ribarstva i akvakulture pod uvjetom da predmetna država članica na primjeren način, primjerice razdvajanjem djelatnosti ili troškova, osigura da primarna proizvodnja poljoprivrednih proizvoda ne ostvaruje korist od potpora de minimis koje se dodjeljuju u skladu s tom Uredbom.

Članak 2.

Definicije

1.   Za potrebe ove Uredbe, „poljoprivredni proizvodi” znači proizvodi iz Priloga I. Ugovoru, uz iznimku proizvoda ribarstva i akvakulture obuhvaćenih Uredbom Vijeća (EZ) br. 104/2000 (17).

2.   Za potrebe ove Uredbe pojmom „jedan poduzetnik” obuhvaćena su sva poduzeća koja su u najmanje jednom od sljedećih međusobnih odnosa:

| (a) | jedno poduzeće ima većinu glasačkih prava dioničara ili članova u drugom poduzeću; |
| --- | --- |

(a)

jedno poduzeće ima većinu glasačkih prava dioničara ili članova u drugom poduzeću;

| (b) | jedno poduzeće ima pravo imenovati ili smijeniti većinu članova upravnog, upravljačkog ili nadzornog tijela drugog poduzeća; |
| --- | --- |

(b)

jedno poduzeće ima pravo imenovati ili smijeniti većinu članova upravnog, upravljačkog ili nadzornog tijela drugog poduzeća;

| (c) | jedno poduzeće ima pravo ostvarivati vladajući utjecaj na drugo poduzeće prema ugovoru sklopljenom s tim poduzećem ili prema odredbi statuta ili društvenog ugovora tog poduzeća; |
| --- | --- |

(c)

jedno poduzeće ima pravo ostvarivati vladajući utjecaj na drugo poduzeće prema ugovoru sklopljenom s tim poduzećem ili prema odredbi statuta ili društvenog ugovora tog poduzeća;

| (d) | jedno poduzeće, koje je dioničar ili član u drugom poduzeću, kontrolira samo, u skladu s dogovorom s drugim dioničarima ili članovima tog poduzeća, većinu glasačkih prava dioničara ili glasačkih prava članova u tom poduzeću. |
| --- | --- |

(d)

jedno poduzeće, koje je dioničar ili član u drugom poduzeću, kontrolira samo, u skladu s dogovorom s drugim dioničarima ili članovima tog poduzeća, većinu glasačkih prava dioničara ili glasačkih prava članova u tom poduzeću.

Poduzeća koja su u bilo kojem od odnosa navedenih u prvom podstavku točkama (a) do (d) preko jednog ili više drugih poduzeća isto se tako smatraju jednim poduzetnikom.

Članak 3.

Potpore de minimis

1.   Ako mjere potpore ispunjavaju uvjete propisane ovom Uredbom, smatra se da ne ispunjavaju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora te se stoga izuzimaju od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora.

2.   Ukupan iznos potpora de minimis koja se po državi članici dodjeljuje jednom poduzetniku ne smije prelaziti 15 000 EUR tijekom bilo kojeg razdoblja od tri fiskalne godine.

3.   Kumulativni iznos potpora de minimis dodijeljenih po državi članici poduzetnicima koji se bave primarnom proizvodnjom poljoprivrednih proizvoda u bilo kojem razdoblju od tri fiskalne godine ne smije prelaziti gornje vrijednosti na nacionalnoj razini utvrđene u Prilogu.

4.   Potpora de minimis smatra se dodijeljenom u trenutku kada poduzetnik u skladu s odgovarajućim nacionalnim pravnim poretkom stekne zakonsko pravo na primanje potpore, neovisno o datumu isplate potpore de minimis poduzetniku.

5.   Gornje granice utvrđene u stavku 2. te gornja vrijednost na nacionalnoj razini predviđena u stavku 3. primjenjuju se bez obzira na oblik potpora de minimis ili na cilj koji se namjerava postići te neovisno o tome financira li se potpora koju dodjeljuje država članica u cijelosti ili djelomično iz sredstava koja su podrijetlom iz Unije. Razdoblje od tri fiskalne godine utvrđuje se na temelju fiskalnih godina koje poduzetnik primjenjuje u predmetnoj državi članici.

6.   Za potrebe gornje granice utvrđene u stavku 2. i gornje vrijednosti na nacionalnoj razini iz stavka 3., potpore se izražavaju u obliku gotovinskih bespovratnih sredstava. Svi iznosi koji se primjenjuju bruto su iznosi, to jest iznosi prije odbitka poreza ili drugih naknada. Ako se potpora ne dodjeljuje u obliku nepovratnih sredstava, iznos potpore jednak je bruto novčanoj protuvrijednosti potpore.

Potpore koje se isplaćuju u više obroka diskontiraju se na njihovu vrijednost u trenutku dodjele. Kamatna stopa koja se primjenjuje pri diskontiranju jest diskontirana kamatna stopa koja se primjenjuje u trenutku dodjele.

7.   Ako bi se dodjelom novih potpora de minimis premašila gornja granica za potpore de minimis utvrđena u stavku 2. ili gornja vrijednost na nacionalnoj razini predviđena stavkom 3., ni jedna od tih novih potpora ne može ostvarivati korist na temelju ove Uredbe.

8.   U slučaju spajanja ili preuzimanja, pri utvrđivanju prelazi li se gornja granica ili gornja vrijednost na nacionalnoj razini bilo kojom novom potporom de minimis dodijeljenom novom poduzetniku ili poduzetniku preuzimatelju u obzir se uzimaju sve prethodne potpore de minimis dodijeljene bilo kojem od poduzetnika uključenih u postupak spajanja. Potpore de minimis koje su propisno dodijeljene prije spajanja ili preuzimanja i dalje su u skladu sa zakonom.

9.   Ako se jedan poduzetnik podijeli na dva ili više zasebnih poduzetnika, de minimis potpore dodijeljene prije podjele dodjeljuju se poduzetniku koji je ostvarivao korist od te potpore, a to je u načelu poduzetnik koji preuzima djelatnosti za koje se koristila potpora de minimis. Ako takva raspodjela nije moguća, potpore de minimis razmjerno se dodjeljuju na temelju knjigovodstvene vrijednosti vlasničkog kapitala novih poduzetnika na datum stupanja na snagu podjele.

Članak 4.

Izračun bruto novčane protuvrijednosti

1.   Ova se Uredba primjenjuje samo na potpore čiju je bruto novčanu protuvrijednost moguće unaprijed (ex ante) točno izračunati, bruto novčanu protuvrijednost a da pritom nije potrebno provesti procjenu rizika („transparentna potpora”).

2.   Potpore sadržane u nepovratnim sredstvima ili subvencioniranim kamatnim stopama smatraju se transparentnim potporama de minimis.

3.   Potpore sadržane u zajmovima smatraju se transparentnim potporama de minimis ako:

| (a) | korisnik ne podliježe kolektivnom stečajnom postupku niti ne ispunjuje kriterije za pokretanje kolektivnog stečajnog postupka na zahtjev njegovih vjerovnika u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. U slučaju velikih poduzetnika, korisnik je u situaciji koja odgovara najmanje kreditnom rejtingu B; i |
| --- | --- |

(a)

korisnik ne podliježe kolektivnom stečajnom postupku niti ne ispunjuje kriterije za pokretanje kolektivnog stečajnog postupka na zahtjev njegovih vjerovnika u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. U slučaju velikih poduzetnika, korisnik je u situaciji koja odgovara najmanje kreditnom rejtingu B; i

| (b) | je zajam osiguran kolateralom koji pokriva najmanje 50 % zajma i zajam iznosi 75 000 EUR tijekom pet godina ili 37 500 EUR tijekom deset godina; ako je zajam manji od tih iznosa i/ili odobren je na razdoblje kraće od pet odnosno deset godina, bruto novčana protuvrijednost tog zajma izračunava se kao razmjerni dio gornje granice utvrđene u članku 3. stavku 2.; ili |
| --- | --- |

(b)

je zajam osiguran kolateralom koji pokriva najmanje 50 % zajma i zajam iznosi 75 000 EUR tijekom pet godina ili 37 500 EUR tijekom deset godina; ako je zajam manji od tih iznosa i/ili odobren je na razdoblje kraće od pet odnosno deset godina, bruto novčana protuvrijednost tog zajma izračunava se kao razmjerni dio gornje granice utvrđene u članku 3. stavku 2.; ili

| (c) | bruto novčana protuvrijednost izračunana na temelju referentne stope koja se primjenjivala u trenutku dodjele. |
| --- | --- |

(c)

bruto novčana protuvrijednost izračunana na temelju referentne stope koja se primjenjivala u trenutku dodjele.

4.   Potpore sadržane u dokapitalizacijama smatraju se transparentnim potporama de minimis samo ako ukupan iznos javne dokapitalizacije ne prelazi gornju granicu za potpore de minimis.

5.   Potpore sadržane u mjerama rizičnog financiranja u obliku vlasničkog ili kvazivlasničkog ulaganja smatraju se transparentnim potporama de minimis samo ako kapital dodijeljen jednom poduzetniku ne prelazi gornju granicu za potpore de minimis.

6.   Potpore sadržane u jamstvima smatraju se transparentnim potporama de minimis ako:

| (a) | korisnik ne podliježe kolektivnom stečajnom postupku niti ne ispunjuje kriterije za pokretanje kolektivnog stečajnog postupka na zahtjev njegovih vjerovnika u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. U slučaju velikih poduzetnika, korisnik je u situaciji koja odgovara najmanje kreditnom rejtingu B; i |
| --- | --- |

(a)

korisnik ne podliježe kolektivnom stečajnom postupku niti ne ispunjuje kriterije za pokretanje kolektivnog stečajnog postupka na zahtjev njegovih vjerovnika u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. U slučaju velikih poduzetnika, korisnik je u situaciji koja odgovara najmanje kreditnom rejtingu B; i

| (b) | jamstvo ne prelazi 80 % predmetnog zajma i zajamčeni iznos je 112 500 EUR i trajanje jamstva je pet godina ili zajamčeni iznos je 56 250 EUR i trajanje jamstva je deset godina; ako je zajamčeni iznos manji od tih iznosa i/ili je jamstvo za razdoblje kraće od pet odnosno deset godina, bruto novčana protuvrijednost tog jamstva izračunava se kao razmjerni dio gornje granice utvrđene u članku 3. stavku 2.; ili |
| --- | --- |

(b)

jamstvo ne prelazi 80 % predmetnog zajma i zajamčeni iznos je 112 500 EUR i trajanje jamstva je pet godina ili zajamčeni iznos je 56 250 EUR i trajanje jamstva je deset godina; ako je zajamčeni iznos manji od tih iznosa i/ili je jamstvo za razdoblje kraće od pet odnosno deset godina, bruto novčana protuvrijednost tog jamstva izračunava se kao razmjerni dio gornje granice utvrđene u članku 3. stavku 2.; ili

| (c) | bruto novčana vrijednost potpore izračunana je na temelju premija sigurne luke utvrđenih u obavijesti Komisije; ili |
| --- | --- |

(c)

bruto novčana vrijednost potpore izračunana je na temelju premija sigurne luke utvrđenih u obavijesti Komisije; ili

| (d) | prije provedbe,






  i. | Komisiji je bila prijavljena uporabljena metodologija za izračunavanje bruto novčane protuvrijednosti jamstva temeljem druge Uredbe Komisije iz područja državnih potpora, koja je bila primjenjiva u to vrijeme i koju je Komisija prihvatila kao usklađenu s Obavijesti o jamstvu, ili bilo kojom sljedećom obavijesti; i |
| --- | --- | --- |

(d)

prije provedbe,

i.

Komisiji je bila prijavljena uporabljena metodologija za izračunavanje bruto novčane protuvrijednosti jamstva temeljem druge Uredbe Komisije iz područja državnih potpora, koja je bila primjenjiva u to vrijeme i koju je Komisija prihvatila kao usklađenu s Obavijesti o jamstvu, ili bilo kojom sljedećom obavijesti; i

| ii. | ta se metodologija izričito odnosi na vrstu jamstva i vrstu temeljne transakcije o kojima je riječ u kontekstu primjene ove Uredbe. |
| --- | --- |

ii.

ta se metodologija izričito odnosi na vrstu jamstva i vrstu temeljne transakcije o kojima je riječ u kontekstu primjene ove Uredbe.

7.   Potpore sadržane u ostalim instrumentima smatraju se transparentnim potporama de minimis ako je u okviru dotičnog instrumenta određena gornja vrijednost kojom se osigurava da se ne premaši primjenjiva gornja granica.

Članak 5.

Kumulacija

1.   Ako se poduzetnik bavi primarnom proizvodnjom poljoprivrednih proizvoda i također djeluje u jednom ili više sektora ili ima druge djelatnosti obuhvaćene područjem primjene Uredbe (EU) br. 1407/2013, potpore de minimis koje se dodjeljuju za djelatnosti u sektoru poljoprivredne proizvodnje u skladu s ovom Uredbom mogu se pribrajati potporama de minimis dodijeljenima u vezi s tim drugim sektorom/sektorima ili djelatnostima do primjenjive gornje granice iz članka 3. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1407/2013, pod uvjetom da predmetna država članica na primjeren način, primjerice razdvajanjem djelatnosti ili troškova, osigura da primarna proizvodnja poljoprivrednih proizvoda ne ostvaruje korist od potpora de minimis koje se dodjeljuju u skladu s Uredbom (EU) br. 1407/2013.

2.   Ako poduzetnik djeluje u primarnoj proizvodnji poljoprivrednih proizvoda, kao i sektoru ribarstva i akvakulture, potpore de minimis dodijeljene za djelatnosti u sektoru poljoprivredne proizvodnje u skladu s ovom Uredbom mogu se pribrajati potporama de minimis za djelatnosti u sektoru ribarstva i akvakulture u skladu s Uredbom (EZ) br. 875/2007 do gornje granice utvrđene tom Uredbom, pod uvjetom da predmetna država članica na primjeren način, primjerice razdvajanjem djelatnosti ili troškova, osigura da primarna proizvodnja poljoprivrednih proizvoda ne ostvaruju korist od potpora de minimis koje se dodjeljuju u skladu s Uredbom (EZ) br. 875/2007.

3.   Potpore de minimis ne kumuliraju se s državnim potporama u vezi s istim prihvatljivim troškovima ili s državnim potporama za istu mjeru rizičnog financiranja ako bi takva kumulacija prelazila primjenjivi najviši intenzitet ili iznos koji je u konkretnim okolnostima svakog pojedinog slučaja utvrđen uredbom o skupnom izuzeću odnosno odlukom Komisije. Potpore de minimis koje nisu dodijeljene za posebne opravdane troškove ili nisu na njih primjenjive mogu se pribrajati ostalim državnim potporama dodijeljenima na temelju uredbe o skupnom izuzeću ili odluke Komisije.

Članak 6.

Praćenje

1.   Ako država članica poduzetniku namjerava dodijeliti potporu de minimis u skladu s ovom Uredbom, ona tog poduzetnika pisanim putem obavješćuje o predviđenom iznosu potpore izraženom u obliku bruto novčane protuvrijednosti potpore, kao i tome da je riječ o potpori de minimis, izričito se pozivajući na ovu Uredbu i navodeći njezin naziv i podatke o objavi u Službenom listu Europske unije. Ako se potpore de minimis u skladu s ovom Uredbom dodjeljuju različitim poduzetnicima na temelju programa potpore, a iznosi su pojedinačnih potpora koje se dodjeljuju tim poduzetnicima različiti, predmetna država članica može odabrati da tu obvezu ispuni tako da poduzetnike obavijesti o fiksnom iznosu koji odgovara najvišem iznosu potpore koja se dodjeljuje u okviru tog programa potpore. U tom slučaju fiksni se iznos primjenjuje kako bi se utvrdilo je li dosegnuta gornja granica iz članka 3. stavka 2. te je li premašena gornja vrijednost na nacionalnoj razini predviđena u članku 3. stavku 3. Prije dodjeljivanja potpore država članica od dotičnog poduzetnika mora dobiti izjavu, u pisanom ili elektroničkom obliku, o svakoj potpori de minimis na koju se primjenjuje ova Uredba ili druge uredbe o potporama de minimis, primljenoj tijekom prethodne dvije fiskalne godine i u tekućoj fiskalnoj godini.

2.   Ako je država članica osnovala središnji registar potpora de minimis koji sadržava potpune informacije o svim potporama de minimis koje dodijeli bilo koje tijelo unutar te države članice, stavak 1. prestaje se primjenjivati od trenutka kada se registrom obuhvati razdoblje od tri fiskalne godine.

3.   Država članica dodjeljuje nove potpore de minimis u skladu s ovom Uredbom samo nakon što je provjerila da se time ukupan iznos potpora de minimis koje su dodijeljene predmetnom poduzetniku neće povećati na razinu višu od gornje granice utvrđene u članku 3. stavku 2. i gornje vrijednosti na nacionalnoj razini predviđene u članku 3. stavku 3. te da su ispunjeni svi uvjeti iz ove Uredbe.

4.   Države članice bilježe i prikupljaju sve informacije povezane s primjenom ove Uredbe. Takva evidencija sadržava sve informacije potrebne za dokazivanje ispunjavanja uvjeta iz ove Uredbe. Zapisi koje se odnose na pojedinačne potpore de minimis čuvaju se deset fiskalnih godina od datuma kada je potpora dodijeljena. Zapisi koje se odnose na program potpora de minimis čuvaju se deset godina od datuma kada je dodijeljena posljednja pojedinačna potpora u okviru takvog programa.

5.   Na pisani zahtjev Komisije i u roku od 20 radnih dana ili duljem roku ako je tako utvrđeno u zahtjevu, predmetna država članica Komisiji dostavlja sve informacije koje Komisija smatra potrebnima kako bi ocijenila jesu li ispunjeni uvjeti iz ove Uredbe, a posebno o ukupnom iznosu potpora de minimis koje je bilo koji poduzetnik primio na temelju ove Uredbe ili drugih uredaba o potporama de minimis.

Članak 7.

Prijelazne odredbe

1.   Ova se Uredba primjenjuje na potpore dodijeljene prije njezinog stupanja na snagu ako potpora ispunjuje sve uvjete utvrđene u ovoj Uredbi. Sve potpore koje ne ispunjavaju te uvjete Komisija procjenjuje u skladu s mjerodavnim okvirima, smjernicama, komunikacijama i obavijestima.

2.   Za svaku pojedinačnu potporu de minimis koja je dodijeljena između 1. siječnja 2005. i 30. lipnja 2008. i koja ispunjava uvjete iz Uredbe (EZ) br. 1860/2004 smatra se da ne ispunjava sve kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora te se stoga izuzima od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora.

3.   Za svaku pojedinačnu potporu de minimis koja je dodijeljena između 1. siječnja 2008. i 30. lipnja 2014. i koja ispunjava uvjete iz Uredbe (EZ) br. 1535/2007 smatra se da ne ispunjava sve kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora te se stoga izuzima od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora.

4.   Nakon isteka važenja ove Uredbe svaki program potpora de minimis koji ispunjava uvjete iz ove Uredbe ostaje obuhvaćen ovom Uredbom u razdoblju od još šest mjeseci.

Članak 8.

Stupanje na snagu i razdoblje primjene

Ova Uredba stupa na snagu 1. siječnja 2014.

Primjenjuje se do 31. prosinca 2020.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. prosinca 2013.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 142, 14.5.1998., str. 1.

1

(2)  SL C 227, 6.8.2013., str. 3.

2

(3)  Obavijest Komisije o pravilu de minimis za državne potpore (SL C 68, 6.3.1996., str. 9.).

3

de minimis

(4)  Uredba Komisije (EZ) br. 69/2001 od 12. siječnja 2001. o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na potpore de minimis (SL L 10, 13.1.2001., str. 30.).

4

de minimis

(5)  Uredba Komisije (EZ) br. 1998/2006 od 15. prosinca 2006. o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na potpore de minimis (SL L 379, 28.12.2006., str. 5.).

5

de minimis

(6)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1535/2007 od 20. prosinca 2007. o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-a na potpore male vrijednosti u sektoru poljoprivredne proizvodnje (SL L 337, 21.12.2007., str. 35.).

6

(7)  Predmet C-222/04 Ministero dell’Economia e delle Finanze protiv Cassa di Risparmio di Firenze SpA et al. [2006] ECR I-289.

7

Ministero dell’Economia e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA et al.

(8)  Predmet C-382/99 Nizozemska protiv Komisije [2002] ECR I-5163.

8

Nizozemska

Komisije

(9)  Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikro, malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

9

(10)  Uredba Komisije (EZ) br. 800/2008 od 6. kolovoza 2008. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora sukladnima sa zajedničkim tržištem u primjeni članaka 87. i 88. Ugovora (SL L 214, 9.8.2008., str. 3.).

10

(11)  Uredba Komisije (EU) br. 1407/2013 od 18. prosinca 2013. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na potpore de minimis (vidjeti str. 1 ovoga Službenog lista).

11

de minimis

(12)  Predmet C-456/00 Francuska protiv Komisije [2002] I-11949.

12

Francuska

Komisije

(13)  Uredba Komisije (EZ) br. 875/2007 od 24. srpnja 2007. o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na potpore male vrijednosti u sektoru ribarstva koja izmjenjuje Uredbu (EZ) br. 1860/2004 (SL L 193, 25.7.2007., str. 6.).

13

(14)  Komunikacija Komisije o reviziji metode za utvrđivanje referentnih kamatnih i diskontnih stopa (SL C 14, 19.1.2008., str. 6.).

14

(15)  Smjernice Zajednice o državnim potporama u cilju promicanja ulaganja rizičnog kapitala u mala i srednja poduzeća (SL L 194, 18.8.2006., str. 2.).

15

(16)  Na primjer, Obavijest Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na države potpore u obliku jamstva (SL C 155, 20.6.2008., str. 10.).

16

(17)  Uredba Vijeća (EZ) br. 104/2000 od 17. prosinca 1999. o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture (SL L 17, 21.1.2000., str. 22.).

17

---

PRILOG

Najveći kumulativni iznosi potpora de minimis koji se po državi članici dodjeljuju poduzetnicima u sektoru poljoprivredne proizvodnje iz članka 3. stavka 3.

| (EUR) |
| --- |
| Država članica | Najveći iznosi potpora de minimis |
| Belgija | 76 070 000 |
| Bugarska | 43 490 000 |
| Češka | 48 340 000 |
| Danska | 105 750 000 |
| Njemačka | 522 890 000 |
| Estonija | 8 110 000 |
| Irska | 66 280 000 |
| Grčka | 109 260 000 |
| Španjolska | 413 750 000 |
| Francuska | 722 240 000 |
| Hrvatska | 28 610 000 |
| Italija | 475 080 000 |
| Cipar | 7 060 000 |
| Latvija | 10 780 000 |
| Litva | 25 860 000 |
| Luksemburg | 3 520 000 |
| Mađarska | 77 600 000 |
| Malta | 1 290 000 |
| Nizozemska | 254 330 000 |
| Austrija | 71 540 000 |
| Poljska | 225 700 000 |
| Portugal | 62 980 000 |
| Rumunjska | 180 480 000 |
| Slovenija | 12 320 000 |
| Slovačka | 22 950 000 |
| Finska | 46 330 000 |
| Švedska | 57 890 000 |
| Ujedinjena Kraljevina | 270 170 000 |

(EUR)

Država članica

Najveći iznosi potpora de minimis

Belgija

76 070 000

Bugarska

43 490 000

Češka

48 340 000

Danska

105 750 000

Njemačka

522 890 000

Estonija

8 110 000

Irska

66 280 000

Grčka

109 260 000

Španjolska

413 750 000

Francuska

722 240 000

Hrvatska

28 610 000

Italija

475 080 000

Cipar

7 060 000

Latvija

10 780 000

Litva

25 860 000

Luksemburg

3 520 000

Mađarska

77 600 000

Malta

1 290 000

Nizozemska

254 330 000

Austrija

71 540 000

Poljska

225 700 000

Portugal

62 980 000

Rumunjska

180 480 000

Slovenija

12 320 000

Slovačka

22 950 000

Finska

46 330 000

Švedska

57 890 000

Ujedinjena Kraljevina

270 170 000

---

| 24.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 352/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 352/18

---

UREDBA (EU) br. 1409/2013 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 28. studenoga 2013.

o statistici platnog prometa

(ESB/2013/43)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a osobito njegov članak 5.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. i članak 6. stavak 4.,

uzimajući u obzir mišljenje Europske komisije,

budući da:

| (1) | Europskoj središnjoj banci (ESB) za ispunjenje njezinih zadaća potrebna je statistika platnog prometa po državama i komparativna statistika platnog prometa. Članak 2. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98 propisuje da se podaci mogu prikupljati u području statistike platnog prometa i statistike platnih sustava. Ovi podaci neophodni su za utvrđivanje i praćenje događaja na tržištima plaćanja u državama članicama te za pomoć u promicanju nesmetanog funkcioniranja platnih sustava. |
| --- | --- |

(1)

Europskoj središnjoj banci (ESB) za ispunjenje njezinih zadaća potrebna je statistika platnog prometa po državama i komparativna statistika platnog prometa. Članak 2. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98 propisuje da se podaci mogu prikupljati u području statistike platnog prometa i statistike platnih sustava. Ovi podaci neophodni su za utvrđivanje i praćenje događaja na tržištima plaćanja u državama članicama te za pomoć u promicanju nesmetanog funkcioniranja platnih sustava.

| (2) | Članak 5. stavak 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (u daljnjem tekstu: Statut ESSB-a) zahtijeva od ESB-a da uz pomoć nacionalnih središnjih banaka prikuplja potrebne statističke podatke ili od nadležnih nacionalnih tijela ili izravno od gospodarskih subjekata kako bi preuzeo zadaće Europskog sustava središnjih banaka (ESSB-a). Članak 5. stavak 2. Statuta ESSB-a zahtijeva da nacionalne središnje banke, u mjeri u kojoj je to moguće, izvršavaju zadaće opisane u članku 5. stavku 1. |
| --- | --- |

(2)

Članak 5. stavak 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (u daljnjem tekstu: Statut ESSB-a) zahtijeva od ESB-a da uz pomoć nacionalnih središnjih banaka prikuplja potrebne statističke podatke ili od nadležnih nacionalnih tijela ili izravno od gospodarskih subjekata kako bi preuzeo zadaće Europskog sustava središnjih banaka (ESSB-a). Članak 5. stavak 2. Statuta ESSB-a zahtijeva da nacionalne središnje banke, u mjeri u kojoj je to moguće, izvršavaju zadaće opisane u članku 5. stavku 1.

| (3) | Eurosustav prikuplja podatke o plaćanjima sukladno Smjernici ESB/2007/9 (2). Radi povećanja kvalitete i pouzdanosti statistike platnog prometa i osiguranja potpune pokrivenosti izvještajne populacije, odgovarajući podaci trebali bi se prikupiti izravno od izvještajnih jedinica. |
| --- | --- |

(3)

Eurosustav prikuplja podatke o plaćanjima sukladno Smjernici ESB/2007/9 (2). Radi povećanja kvalitete i pouzdanosti statistike platnog prometa i osiguranja potpune pokrivenosti izvještajne populacije, odgovarajući podaci trebali bi se prikupiti izravno od izvještajnih jedinica.

| (4) | Metodologija prema kojoj se prikupljaju podaci o plaćanjima treba u obzir uzeti promjene u pravnom okviru za plaćanja u Europskoj uniji, a osobito Direktivu 2007/64/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Direktivu 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) i članak 5. Uredbe (EZ) br. 924/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (5). |
| --- | --- |

(4)

Metodologija prema kojoj se prikupljaju podaci o plaćanjima treba u obzir uzeti promjene u pravnom okviru za plaćanja u Europskoj uniji, a osobito Direktivu 2007/64/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Direktivu 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) i članak 5. Uredbe (EZ) br. 924/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (5).

| (5) | Može biti prikladno da nacionalne središnje banke od stvarne izvještajne populacije prikupljaju statističke podatke potrebne za ispunjavanje statističkih zahtjeva ESB-a u sklopu šireg statističkog izvještajnog okvira koji nacionalne središnje banke uspostavljaju na vlastitu odgovornost u skladu s pravom Unije odnosno nacionalnim pravom ili uspostavljenom praksom, a koji služi za druge statističke potrebe, pod uvjetom da nije ugroženo ispunjavanje statističkih zahtjeva ESB-a. Time se također može smanjiti teret izvještavanja. Kako bi se potakla transparentnost, u tim je slučajevima primjereno obavijestiti izvještajne jedinice da se podaci prikupljaju za ispunjavanje drugih statističkih potreba. U posebnim se slučajevima ESB za ispunjavanje svojih zahtjeva može oslanjati na statističke podatke prikupljene za te potrebe. |
| --- | --- |

(5)

Može biti prikladno da nacionalne središnje banke od stvarne izvještajne populacije prikupljaju statističke podatke potrebne za ispunjavanje statističkih zahtjeva ESB-a u sklopu šireg statističkog izvještajnog okvira koji nacionalne središnje banke uspostavljaju na vlastitu odgovornost u skladu s pravom Unije odnosno nacionalnim pravom ili uspostavljenom praksom, a koji služi za druge statističke potrebe, pod uvjetom da nije ugroženo ispunjavanje statističkih zahtjeva ESB-a. Time se također može smanjiti teret izvještavanja. Kako bi se potakla transparentnost, u tim je slučajevima primjereno obavijestiti izvještajne jedinice da se podaci prikupljaju za ispunjavanje drugih statističkih potreba. U posebnim se slučajevima ESB za ispunjavanje svojih zahtjeva može oslanjati na statističke podatke prikupljene za te potrebe.

| (6) | I dok je prihvaćeno da uredbe koje ESB donosi na temelju članka 34. stavka 1. Statuta ESSB-a ne dodjeljuju nikakva prava niti nameću obveze državama članicama čija valuta nije euro (u daljnjem tekstu: države članice izvan europodručja), članak 5. Statuta ESSB-a primjenjuje se i na države članice čija je valuta euro (u daljnjem tekstu: države članice europodručja) i na države članice izvan europodručja. Uvodna izjava 17 Uredbe (EZ) br. 2533/98 ukazuje na to da članak 5. Statuta ESSB-a, zajedno s člankom 4. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji, podrazumijeva obvezu izrade i provedbe na nacionalnoj razini svih mjera koje države članice izvan europodručja smatraju potrebnim da bi se prikupili statistički podaci potrebni za ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a i provele pravodobne pripreme u području statistike kako bi te države postale države članice europodručja. U skladu s time, primjena odredbi ove Uredbe može se proširiti i na nacionalne središnje banke država članica izvan europodručja putem suradnje tih nacionalnih središnjih banaka s Eurosustavom na temelju preporuke ESB-a. |
| --- | --- |

(6)

I dok je prihvaćeno da uredbe koje ESB donosi na temelju članka 34. stavka 1. Statuta ESSB-a ne dodjeljuju nikakva prava niti nameću obveze državama članicama čija valuta nije euro (u daljnjem tekstu: države članice izvan europodručja), članak 5. Statuta ESSB-a primjenjuje se i na države članice čija je valuta euro (u daljnjem tekstu: države članice europodručja) i na države članice izvan europodručja. Uvodna izjava 17 Uredbe (EZ) br. 2533/98 ukazuje na to da članak 5. Statuta ESSB-a, zajedno s člankom 4. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji, podrazumijeva obvezu izrade i provedbe na nacionalnoj razini svih mjera koje države članice izvan europodručja smatraju potrebnim da bi se prikupili statistički podaci potrebni za ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a i provele pravodobne pripreme u području statistike kako bi te države postale države članice europodručja. U skladu s time, primjena odredbi ove Uredbe može se proširiti i na nacionalne središnje banke država članica izvan europodručja putem suradnje tih nacionalnih središnjih banaka s Eurosustavom na temelju preporuke ESB-a.

| (7) | Potrebno je primijeniti standarde zaštite i upotrebe povjerljivih statističkih podataka kako su utvrđeni u članku 8. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2533/98. |
| --- | --- |

(7)

Potrebno je primijeniti standarde zaštite i upotrebe povjerljivih statističkih podataka kako su utvrđeni u članku 8. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2533/98.

| (8) | Potrebno je odrediti postupak za djelotvorno provođenje tehničkih izmjena priloga ovoj Smjernici, pod uvjetom da te izmjene ne dovode do promjena u temeljnom konceptualnom okviru niti utječu na teret izvještavanja. Pri provođenju tog postupka vodit će se računa o stajalištima Odbora za statistiku (STC) ESSB-a. Nacionalne središnje banke i drugi odbori ESSB-a mogu kroz STC predložiti takve tehničke izmjene priloga, |
| --- | --- |

(8)

Potrebno je odrediti postupak za djelotvorno provođenje tehničkih izmjena priloga ovoj Smjernici, pod uvjetom da te izmjene ne dovode do promjena u temeljnom konceptualnom okviru niti utječu na teret izvještavanja. Pri provođenju tog postupka vodit će se računa o stajalištima Odbora za statistiku (STC) ESSB-a. Nacionalne središnje banke i drugi odbori ESSB-a mogu kroz STC predložiti takve tehničke izmjene priloga,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe:

| (a) | „izvještajna jedinica” i „rezident” imaju isto značenje kao što je određeno člankom 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98; |
| --- | --- |

(a)

„izvještajna jedinica” i „rezident” imaju isto značenje kao što je određeno člankom 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98;

| (b) | „platna usluga”, „pružatelj platnih usluga”, „institucija za platni promet” i „sustav platnog prometa” imaju isto značenje kako je određeno u članku 4. Direktive 2007/64/EZ; |
| --- | --- |

(b)

„platna usluga”, „pružatelj platnih usluga”, „institucija za platni promet” i „sustav platnog prometa” imaju isto značenje kako je određeno u članku 4. Direktive 2007/64/EZ;

| (c) | „izdavatelj elektroničkog novca” i „institucija za elektronički novac” imaju isto značenje kako je određeno u članku 2. Direktive2009/110/EZ; |
| --- | --- |

(c)

„izdavatelj elektroničkog novca” i „institucija za elektronički novac” imaju isto značenje kako je određeno u članku 2. Direktive2009/110/EZ;

| (d) | „upravitelj platnog sustava” znači pravni subjekt koji je pravno odgovoran za upravljanje platnim sustavom. |
| --- | --- |

(d)

„upravitelj platnog sustava” znači pravni subjekt koji je pravno odgovoran za upravljanje platnim sustavom.

Članak 2.

Stvarna izvještajna populacija

1.   Stvarna izvještajna populacija sastoji se od pružatelja platnih usluga (uključujući izdavatelje elektroničkog novca) i/ili upravitelja platnog sustava.

2.   Na izvještajne jedinice u potpunosti se primjenjuju izvještajni zahtjevi.

Članak 3.

Statistički izvještajni zahtjevi

1.   Stvarna izvještajna populacija dostavlja statističke podatke nacionalnoj središnjoj banci države članice čiji je izvještajna jedinica rezident, kako je utvrđeno u Prilogu III., uzimajući u obzir pojašnjenja i definicije iz priloga I. i II.

2.   Nacionalne središnje banke utvrđuju i provode izvještajne mehanizme koje treba primjenjivati stvarna izvještajna populacija u skladu s nacionalnim osobitostima. Nacionalne središnje banke osiguravaju da ovi izvještajni mehanizmi pružaju statističke podatke zahtijevane temeljem ove Uredbe i omogućuju točnu provjeru usklađenosti s minimalnim standardima za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije određenima u Prilogu IV.

Članak 4.

Odstupanja

1.   Nacionalne središnje banke mogu izvještajnim jedinicama odobriti odstupanja u vezi s dijelom ili svim izvještajnim zahtjevima utvrđenim u ovoj Uredbi:

| (a) | u slučaju institucija za platni promet, ako ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 26. stavcima 1. i 2. Direktive 2007/64/EZ; |
| --- | --- |

(a)

u slučaju institucija za platni promet, ako ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 26. stavcima 1. i 2. Direktive 2007/64/EZ;

| (b) | u slučaju institucija za elektronički novac, ako ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 9. stavcima 1. i 2. Direktive 2009/110/EZ; |
| --- | --- |

(b)

u slučaju institucija za elektronički novac, ako ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 9. stavcima 1. i 2. Direktive 2009/110/EZ;

| (c) | u slučaju drugih pružatelja platnih usluga, koji nisu navedeni u točkama (a) i (b), ako ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 9. stavcima 1. i 2. Direktive 2009/110/EZ ili u članku 26. stavcima 1. i 2. Direktive 2007/64/EZ. |
| --- | --- |

(c)

u slučaju drugih pružatelja platnih usluga, koji nisu navedeni u točkama (a) i (b), ako ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 9. stavcima 1. i 2. Direktive 2009/110/EZ ili u članku 26. stavcima 1. i 2. Direktive 2007/64/EZ.

2.   Nacionalne središnje banke mogu izvještajnim jedinicama odobriti odstupanja na temelju stavka 1. samo ako te izvještajne jedinice na nacionalnoj razini ne doprinose statistički bitnom obuhvatu platnih transakcija za svaku vrstu platne usluge.

3.   Nacionalne središnje banke mogu izvještajnim jedinicama odobriti odstupanja u odnosu na izvještajne transakcije s nemonetarnim financijskim institucijama, ako: (a) zajednička vrijednost usluga utvrđenih u tablici 4. Priloga III., koju su pridonijele izvještajne jedinice koje ostvaruju korist od tog odstupanja, na nacionalnoj razini ne premašuje 5 % za svaku takvu uslugu; i (b) teret izvještavanja inače ne bi bio razmjeran s obzirom na veličinu tih izvještajnih jedinica.

4.   Ako nacionalna središnja banka odobri odstupanje sukladno stavku 1. ili 3., o tome obavještava ESB istovremeno s dostavom podataka sukladno članku 6. stavku 1.

5.   ESB objavljuje popis subjekata kojima su nacionalne središnje banke odobrile odstupanja.

Članak 5.

Popis pružatelja platnih usluga i upravitelja platnih sustava za statističke potrebe

1.   Izvršni odbor utvrđuje i vodi popis pružatelja platnih usluga, uključujući izdavatelje elektroničkog novca i upravitelje platnih sustava, na koje se primjenjuje ova Uredba. Popis će se temeljiti na postojećim popisima nadziranih pružatelja platnih usluga i upravitelja platnih sustava, a koje popise utvrđuju nacionalna tijela, ako su dostupni.

2.   Nacionalne središnje banke i ESB će popis iz stavka 1. i njegove ažurirane verzije učiniti dostupnima dotičnim izvještajnim jedinicama na odgovarajući način, uključujući elektroničkim putem, putem interneta ili, na zahtjev dotičnih izvještajnih jedinica, u papirnatom obliku.

3.   Popis iz stavka 1. ima samo informativni karakter. Međutim, ako je posljednja dostupna elektronička verzija popisa iz stavka 1. netočna, ESB neće izreći sankcije bilo kojem subjektu koji nije ispravno ispunio izvještajne zahtjeve pod uvjetom da se u dobroj vjeri pouzdao u netočan popis.

Članak 6.

Pravodobnost

1.   Statističke podatke, kako su utvrđeni u Prilogu III., nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u na godišnjoj osnovi do kraja poslovanja zadnjeg radnog dana svibnja nakon kraja godine na koji se odnose.

2.   Nacionalne središnje banke donose odluku o tome kada i s kojom učestalošću moraju primiti podatke od izvještajnih jedinica kako bi ispunile svoje rokove za izvješćivanje prema ESB-u i o tome obavješćuju izvještajne jedinice.

Članak 7.

Provjera i obvezno prikupljanje

Nacionalne središnje banke ostvaruju pravo na provjeru i obvezno prikupljanje podataka koje izvještajne jedinice moraju dostavljati u skladu s ovom Uredbom, ne dovodeći u pitanje pravo ESB-a da sam ostvari to pravo. Posebno, nacionalne središnje banke koriste se tim pravom kada izvještajna jedinica ne ispunjava minimalne standarde za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije određene u Prilogu IV.

Članak 8.

Prvo izvještavanje

Uz odstupanje iz članka 6., prvo izvještavanje sukladno ovoj Uredbi počinje u lipnju 2015. sa statističkim podacima koji se odnose na referentno razdoblje druge polovice kalendarske godine 2014. (odnosno sa srpnjem 2014.).

Članak 9.

Pojednostavnjeni postupak izmjena

Uzimajući u obzir stajališta STC-a, Izvršni odbor je ovlašten unijeti tehničke izmjene priloga ovoj Uredbi pod uvjetom da takve izmjene ne mijenjaju temeljni konceptualni okvir i ne utječu na teret izvještavanja. Izvršni odbor bez odgode izvješćuje Upravno vijeće o svim takvim izmjenama.

Članak 10.

Završna odredba

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana nakon njezine objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 28. studenoga 2013.

Za Upravno vijeće ESB-a

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  SL L 318, 27.11.1998., str. 8.

1

(2)  Smjernica ESB/2007/9 od 1. kolovoza 2007. o monetarnoj statistici, statistici financijskih institucija i statistici financijskih tržišta (SL L 341, 27.12.2007., str. 1.).

2

(3)  Direktiva 2007/64/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenog 2007. o uslugama platnog prometa na unutarnjem tržištu (SL L 319, 5.12.2007., str. 1.).

3

(4)  Direktiva 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o osnivanju, obavljanju djelatnosti i bonitetnom nadzoru poslovanja institucija za elektronički novac (SL L 267, 10.10.2009., str. 7.).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 924/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o prekograničnim plaćanjima u Zajednici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2560/2001 (SL L 266, 9.10.2009., str. 11.).

5

---

PRILOG I.

OPĆA STRUKTURA STATISTIKE PLATNOG PROMETA

DIO 1.   PREGLED

Dio 1.1   Pregled Tablica

| 1. | Europska središnja banka (ESB) sastavlja statistiku platnog prometa putem posebnog usklađenog prikupljanja podataka kojim na nacionalnoj razini upravlja svaka nacionalna središnja banka (NSB). Sastavljanje podataka strukturirano je u obliku dolje opisanih sedam tablica koje sadrže nacionalne podatke o svakoj državi članici čija je valuta euro (u daljnjem tekstu: država članica europodručja) koji se poslije objedinjuju u usporednim tablicama, koje pokrivaju sve države članice europodručja.






  Tablica | Opis glavnog sadržaja |
| --- | --- | --- |
| Tablica 1.
  Institucije koje nude platne usluge nemonetarnim financijskim institucijama | Raščlambe koje iskazuju broj prekonoćnih depozita, broj platnih računa, broj računa elektroničkog novca i neotplaćenu vrijednost na pohraniteljima elektroničkog novca koje su izdale kreditne institucije, institucije za elektronički novac, institucije za platni promet i drugi pružatelji platnih usluga i izdavatelji elektroničkog novca. |
| Tablica 2.
  Funkcije platnih kartica | Broj kartica izdanih od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga. Podaci na karticama sastavljaju se s raščlambom po funkciji na kartici. |
| Tablica 3.
  Uređaji za prihvat platnih kartica | Broj terminala osiguranih od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga. Podaci o terminalima razlikuju između bankomata (Automated teller machine (ATM)), terminala na prodajnom mjestu (POS) i terminala za kartice s funkcijom elektroničkog novca. |
| Tablica 4.
  Platne transakcije koje uključuju nemonetarne financijske institucije | Broj i vrijednost platnih transakcija koje su poslale i primile nemonetarne financijske institucije putem rezidentnih pružatelja platnih usluga. Transakcije se sastavljaju po platnoj usluzi sa zemljopisnom raščlambom. |
| Tablica 5.
  Platne transakcije po vrsti terminala uključujući nemonetarne financijske institucije | Broj i vrijednost platnih transakcija koje šalju nemonetarne financijske institucije putem pružatelja platnih usluga. Transakcije se sastavljaju po vrsti uključenog terminala sa zemljopisnom raščlambom. |
| Tablica 6.
  Sudjelovanje u izabranim platnim sustavima | Broj sudionika u svakom platnom sustavu koji se nalazi u državi, razlikujući izravne i neizravne sudionike te unutar izravnih sudionika s raščlambom po vrsti institucije. |
| Tablica 7.
  Plaćanja koja obrađuju izabrani platni sustavi | Broj i vrijednost platnih transakcija koje se obrađuju u svakom platnom sustavu koji se nalazi u državi, po platnoj usluzi sa zemljopisnom raščlambom. |

1.

Europska središnja banka (ESB) sastavlja statistiku platnog prometa putem posebnog usklađenog prikupljanja podataka kojim na nacionalnoj razini upravlja svaka nacionalna središnja banka (NSB). Sastavljanje podataka strukturirano je u obliku dolje opisanih sedam tablica koje sadrže nacionalne podatke o svakoj državi članici čija je valuta euro (u daljnjem tekstu: država članica europodručja) koji se poslije objedinjuju u usporednim tablicama, koje pokrivaju sve države članice europodručja.

Tablica

Opis glavnog sadržaja

Tablica 1.

Institucije koje nude platne usluge nemonetarnim financijskim institucijama

Raščlambe koje iskazuju broj prekonoćnih depozita, broj platnih računa, broj računa elektroničkog novca i neotplaćenu vrijednost na pohraniteljima elektroničkog novca koje su izdale kreditne institucije, institucije za elektronički novac, institucije za platni promet i drugi pružatelji platnih usluga i izdavatelji elektroničkog novca.

Tablica 2.

Funkcije platnih kartica

Broj kartica izdanih od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga. Podaci na karticama sastavljaju se s raščlambom po funkciji na kartici.

Tablica 3.

Uređaji za prihvat platnih kartica

Broj terminala osiguranih od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga. Podaci o terminalima razlikuju između bankomata (Automated teller machine (ATM)), terminala na prodajnom mjestu (POS) i terminala za kartice s funkcijom elektroničkog novca.

Tablica 4.

Platne transakcije koje uključuju nemonetarne financijske institucije

Broj i vrijednost platnih transakcija koje su poslale i primile nemonetarne financijske institucije putem rezidentnih pružatelja platnih usluga. Transakcije se sastavljaju po platnoj usluzi sa zemljopisnom raščlambom.

Tablica 5.

Platne transakcije po vrsti terminala uključujući nemonetarne financijske institucije

Broj i vrijednost platnih transakcija koje šalju nemonetarne financijske institucije putem pružatelja platnih usluga. Transakcije se sastavljaju po vrsti uključenog terminala sa zemljopisnom raščlambom.

Tablica 6.

Sudjelovanje u izabranim platnim sustavima

Broj sudionika u svakom platnom sustavu koji se nalazi u državi, razlikujući izravne i neizravne sudionike te unutar izravnih sudionika s raščlambom po vrsti institucije.

Tablica 7.

Plaćanja koja obrađuju izabrani platni sustavi

Broj i vrijednost platnih transakcija koje se obrađuju u svakom platnom sustavu koji se nalazi u državi, po platnoj usluzi sa zemljopisnom raščlambom.

Dio 1.2   Vrsta informacija

| 1. | Podaci o stanjima kako su sadržani u tablicama 1., 2., 3. i 6. odnose se na kraj razdoblja, odnosno pozicije na zadnji radni dan referentne kalendarske godine. Pokazatelji o neotplaćenoj vrijednosti na izdanim pohraniteljima elektroničkog novca sastavljaju se u eurima i odnose se na pohranitelje plaćanja nominirane u svim valutama. |
| --- | --- |

1.

Podaci o stanjima kako su sadržani u tablicama 1., 2., 3. i 6. odnose se na kraj razdoblja, odnosno pozicije na zadnji radni dan referentne kalendarske godine. Pokazatelji o neotplaćenoj vrijednosti na izdanim pohraniteljima elektroničkog novca sastavljaju se u eurima i odnose se na pohranitelje plaćanja nominirane u svim valutama.

| 2. | Podaci o tokovima kako su sadržani u tablicama 4., 5. i 7. odnose se na platne transakcije akumulirane kroz razdoblje, odnosno ukupnost za referentnu kalendarsku godinu. Pokazatelji o vrijednosti transakcija sastavljaju se u eurima i odnose se na platne transakcije nominirane u svim valutama. |
| --- | --- |

2.

Podaci o tokovima kako su sadržani u tablicama 4., 5. i 7. odnose se na platne transakcije akumulirane kroz razdoblje, odnosno ukupnost za referentnu kalendarsku godinu. Pokazatelji o vrijednosti transakcija sastavljaju se u eurima i odnose se na platne transakcije nominirane u svim valutama.

Dio 1.3   Konsolidacija unutar istog nacionalnog područja

| 1. | Za svaku državu članicu europodručja izvještajna populacija sastoji se od pružatelja platnih usluga i/ili upravitelja platnog sustava. |
| --- | --- |

1.

Za svaku državu članicu europodručja izvještajna populacija sastoji se od pružatelja platnih usluga i/ili upravitelja platnog sustava.

| 2. | Pružatelji platnih usluga su institucije osnovane i koje se nalaze na tom području, uključujući podređena društva nadređenih društava koja se nalaze izvan tog područja i podružnice institucija s glavnim uredom izvan tog područja.






  (a) | Podređena društva su samostalna društva u kojima drugi subjekt ima većinsko ili potpuno sudjelovanje. |
| --- | --- | --- |

2.

Pružatelji platnih usluga su institucije osnovane i koje se nalaze na tom području, uključujući podređena društva nadređenih društava koja se nalaze izvan tog područja i podružnice institucija s glavnim uredom izvan tog područja.

(a)

Podređena društva su samostalna društva u kojima drugi subjekt ima većinsko ili potpuno sudjelovanje.

| (b) | Podružnice su subjekti bez pravne osobnosti, nisu pravno samostalne i u potpunosti pripadaju nadređenom društvu. |
| --- | --- |

(b)

Podružnice su subjekti bez pravne osobnosti, nisu pravno samostalne i u potpunosti pripadaju nadređenom društvu.

| 3. | Iz statističkih razloga sljedeća se načela primjenjuju na konsolidaciju pružatelja platnih usluga unutar nacionalnih granica.






  (a) | Kada su nadređeno društvo i njegova podređena društva pružatelji platnih usluga koji se nalaze na istom nacionalnom teritoriju, nadređenom društvu dopušteno je konsolidiranje poslovanja tih podređenih društava u statističkim izvješćima. Ovo je primjenjivo samo u slučaju da su nadređeno društvo i njegova podređena društva klasificirana kao ista vrsta pružatelja platnih usluga. |
| --- | --- | --- |

3.

Iz statističkih razloga sljedeća se načela primjenjuju na konsolidaciju pružatelja platnih usluga unutar nacionalnih granica.

(a)

Kada su nadređeno društvo i njegova podređena društva pružatelji platnih usluga koji se nalaze na istom nacionalnom teritoriju, nadređenom društvu dopušteno je konsolidiranje poslovanja tih podređenih društava u statističkim izvješćima. Ovo je primjenjivo samo u slučaju da su nadređeno društvo i njegova podređena društva klasificirana kao ista vrsta pružatelja platnih usluga.

| (b) | Ako institucija ima podružnice koje se nalaze na teritoriju drugih država članica europodručja, sjedište ili glavni ured koji se nalaze u određenoj državi članici europodručja smatra te podružnice rezidentima drugih država članica europodručja. Suprotno tome, podružnica koja se nalazi u određenoj državi članici europodručja smatra sjedište ili glavni ured ili ostale podružnice iste institucije koji se nalaze na teritoriju drugih država članica europodručja rezidentima drugih država članica europodručja. |
| --- | --- |

(b)

Ako institucija ima podružnice koje se nalaze na teritoriju drugih država članica europodručja, sjedište ili glavni ured koji se nalaze u određenoj državi članici europodručja smatra te podružnice rezidentima drugih država članica europodručja. Suprotno tome, podružnica koja se nalazi u određenoj državi članici europodručja smatra sjedište ili glavni ured ili ostale podružnice iste institucije koji se nalaze na teritoriju drugih država članica europodručja rezidentima drugih država članica europodručja.

| (c) | Ako institucija ima podružnice koje se nalaze izvan teritorija država članica europodručja, sjedište ili glavni ured koji se nalaze u određenoj državi članici europodručja smatra te podružnice rezidentima ostatka svijeta. Suprotno tome, podružnica koja se nalazi u određenoj državi članici europodručja smatra sjedište ili glavni ured ili ostale podružnice iste institucije koji se nalaze izvan država članica europodručja rezidentima ostatka svijeta. |
| --- | --- |

(c)

Ako institucija ima podružnice koje se nalaze izvan teritorija država članica europodručja, sjedište ili glavni ured koji se nalaze u određenoj državi članici europodručja smatra te podružnice rezidentima ostatka svijeta. Suprotno tome, podružnica koja se nalazi u određenoj državi članici europodručja smatra sjedište ili glavni ured ili ostale podružnice iste institucije koji se nalaze izvan država članica europodručja rezidentima ostatka svijeta.

| 4. | Za potrebe statistike konsolidacija pružatelja platnih usluga preko nacionalnih granica nije dozvoljena. |
| --- | --- |

4.

Za potrebe statistike konsolidacija pružatelja platnih usluga preko nacionalnih granica nije dozvoljena.

| 5. | Ako je upravitelj platnog sustava odgovoran za nekoliko platnih sustava koji se nalaze na istom nacionalnom području, statistika za svaki platni sustav iskazuje se zasebno. |
| --- | --- |

5.

Ako je upravitelj platnog sustava odgovoran za nekoliko platnih sustava koji se nalaze na istom nacionalnom području, statistika za svaki platni sustav iskazuje se zasebno.

| 6. | Institucije koje se nalaze u izvanteritorijalnim financijskim središtima statistički se tretiraju kao rezidenti teritorija na kojima se ta središta nalaze. |
| --- | --- |

6.

Institucije koje se nalaze u izvanteritorijalnim financijskim središtima statistički se tretiraju kao rezidenti teritorija na kojima se ta središta nalaze.

DIO 2   POSEBNA OBILJEŽJA U TABLICAMA 2. DO 7.

Dio 2.1   Funkcije platnih kartica (tablica 2.)

| 1. | Ako „kartica s funkcijom plaćanja (osim kartica samo s funkcijom elektroničkog novca)” nudi nekoliko funkcija, broji se u svakoj primjenjivoj potkategoriji. Stoga, ukupan broj kartica s funkcijom plaćanja može biti manji od zbroja potkategorija. Kako bi se izbjeglo dvostruko obračunavanje, potkategorije se ne smiju zbrajati. |
| --- | --- |

1.

Ako „kartica s funkcijom plaćanja (osim kartica samo s funkcijom elektroničkog novca)” nudi nekoliko funkcija, broji se u svakoj primjenjivoj potkategoriji. Stoga, ukupan broj kartica s funkcijom plaćanja može biti manji od zbroja potkategorija. Kako bi se izbjeglo dvostruko obračunavanje, potkategorije se ne smiju zbrajati.

| 2. | „Kartica s funkcijom elektroničkog novca” može biti ili „kartica na koju se elektronički novac može izravno pohraniti” ili „kartica koja daje izravan pristup elektroničkom novcu pohranjenom na računima elektroničkog novca”. Stoga je ukupan broj kartica s funkcijom elektroničkog novca zbroj dviju potkategorija. |
| --- | --- |

2.

„Kartica s funkcijom elektroničkog novca” može biti ili „kartica na koju se elektronički novac može izravno pohraniti” ili „kartica koja daje izravan pristup elektroničkom novcu pohranjenom na računima elektroničkog novca”. Stoga je ukupan broj kartica s funkcijom elektroničkog novca zbroj dviju potkategorija.

| 3. | Ukupan broj kartica koje su izdali rezidentni pružatelji platnih usluga navodi se odvojeno u „ukupnom broju kartica (neovisno o broju funkcija na kartici)”. Ovaj pokazatelj ne mora nužno biti zbroj „kartica s gotovinskom funkcijom”, „kartica s funkcijom plaćanja” i „kartica s funkcijom elektroničkog novca”, budući da se te kategorije mogu međusobno isključivati. |
| --- | --- |

3.

Ukupan broj kartica koje su izdali rezidentni pružatelji platnih usluga navodi se odvojeno u „ukupnom broju kartica (neovisno o broju funkcija na kartici)”. Ovaj pokazatelj ne mora nužno biti zbroj „kartica s gotovinskom funkcijom”, „kartica s funkcijom plaćanja” i „kartica s funkcijom elektroničkog novca”, budući da se te kategorije mogu međusobno isključivati.

| 4. | Pokazatelj „kartica s kombiniranom debitnom i gotovinskom funkcijom te funkcijom elektroničkog novca” odnosi se na kartice koje izdaje pružatelj platnih usluga koji ima kombiniranu gotovinsku i debitnu funkciju te funkciju elektroničkog novca. Povrh toga, u svakoj od potkategorija iskazuju se:






  (a) | „kartice s gotovinskom funkcijom”; |
| --- | --- | --- |

4.

Pokazatelj „kartica s kombiniranom debitnom i gotovinskom funkcijom te funkcijom elektroničkog novca” odnosi se na kartice koje izdaje pružatelj platnih usluga koji ima kombiniranu gotovinsku i debitnu funkciju te funkciju elektroničkog novca. Povrh toga, u svakoj od potkategorija iskazuju se:

(a)

„kartice s gotovinskom funkcijom”;

| (b) | „kartice s debitnom funkcijom”; |
| --- | --- |

(b)

„kartice s debitnom funkcijom”;

| (c) | „kartice s funkcijom elektroničkog novca”. |
| --- | --- |

(c)

„kartice s funkcijom elektroničkog novca”.

| 5. | Ako kartica s kombiniranom funkcijom nudi dodatne funkcije, to se izvještava u odgovarajućoj potkategoriji. |
| --- | --- |

5.

Ako kartica s kombiniranom funkcijom nudi dodatne funkcije, to se izvještava u odgovarajućoj potkategoriji.

| 6. | Kartice se broje na strani izdavanja kartice neovisno o rezidentnosti imatelja kartice ili mjesta na kojem se nalazi račun s kojim je kartica povezana. |
| --- | --- |

6.

Kartice se broje na strani izdavanja kartice neovisno o rezidentnosti imatelja kartice ili mjesta na kojem se nalazi račun s kojim je kartica povezana.

| 7. | Svaka zemlja iskazuje broj kartica koje su izdali rezidentni pružatelji platnih usluga, neovisno o tome radi li se o karticama izdanima u suradnji s trećim osobama (co-branded). |
| --- | --- |

7.

Svaka zemlja iskazuje broj kartica koje su izdali rezidentni pružatelji platnih usluga, neovisno o tome radi li se o karticama izdanima u suradnji s trećim osobama (co-branded).

| 8. | Kartice u optjecaju uključene su neovisno o tome kada su izdane ili jesu li bile upotrijebljene. |
| --- | --- |

8.

Kartice u optjecaju uključene su neovisno o tome kada su izdane ili jesu li bile upotrijebljene.

| 9. | Uključene su kartice koje su izdane u okviru kartičnih shema, odnosno trostranih ili četverostranih shema. |
| --- | --- |

9.

Uključene su kartice koje su izdane u okviru kartičnih shema, odnosno trostranih ili četverostranih shema.

| 10. | Nisu uključene kartice koje su istekle ili su povučene. |
| --- | --- |

10.

Nisu uključene kartice koje su istekle ili su povučene.

| 11. | Kartice koje su izdali trgovci, odnosno maloprodajne kartice, nisu uključene, osim ako su izdane u suradnji s pružateljima usluga platnog prometa, odnosno ako se radi o co-branded karticama. |
| --- | --- |

11.

Kartice koje su izdali trgovci, odnosno maloprodajne kartice, nisu uključene, osim ako su izdane u suradnji s pružateljima usluga platnog prometa, odnosno ako se radi o co-branded karticama.

Dio 2.2   Uređaji za prihvat platnih kartica (tablica 3.)

| 1. | Izvješćuje se o svim terminalima koje osiguravaju rezidentni pružatelji platnih usluga, uključujući sve terminale koji se nalaze u državi izvjestiteljici i terminale koji se nalaze izvan države izvjestiteljice. |
| --- | --- |

1.

Izvješćuje se o svim terminalima koje osiguravaju rezidentni pružatelji platnih usluga, uključujući sve terminale koji se nalaze u državi izvjestiteljici i terminale koji se nalaze izvan države izvjestiteljice.

| 2. | Subjekt koji osigurava terminale je prihvatitelj, neovisno o vlasništvu na terminalima. Stoga se obračunavaju samo terminali koje osigurava prihvatitelj. |
| --- | --- |

2.

Subjekt koji osigurava terminale je prihvatitelj, neovisno o vlasništvu na terminalima. Stoga se obračunavaju samo terminali koje osigurava prihvatitelj.

| 3. | Terminali koje osiguravaju podružnice i/ili podređena društva pružatelja platnih usluga koji se nalazi u inozemstvu ne iskazuju se od strane nadređenog pružatelja platnih usluga, nego od strane podružnica i/ili samih podređenih društava. |
| --- | --- |

3.

Terminali koje osiguravaju podružnice i/ili podređena društva pružatelja platnih usluga koji se nalazi u inozemstvu ne iskazuju se od strane nadređenog pružatelja platnih usluga, nego od strane podružnica i/ili samih podređenih društava.

| 4. | Svaki terminal obračunava se pojedinačno čak i ako nekoliko terminala iste vrste postoji na jednoj lokaciji trgovca. |
| --- | --- |

4.

Svaki terminal obračunava se pojedinačno čak i ako nekoliko terminala iste vrste postoji na jednoj lokaciji trgovca.

| 5. | Ako bankomat nudi više funkcija, obračunava se u svakoj primjenjivoj potkategoriji. Stoga, ukupan broj bankomata može biti manji od zbroja potkategorija. Kako bi se izbjeglo dvostruko obračunavanje, potkategorije se ne smiju zbrajati. |
| --- | --- |

5.

Ako bankomat nudi više funkcija, obračunava se u svakoj primjenjivoj potkategoriji. Stoga, ukupan broj bankomata može biti manji od zbroja potkategorija. Kako bi se izbjeglo dvostruko obračunavanje, potkategorije se ne smiju zbrajati.

| 6. | POS terminali dijele se u dvije potkategorije: „terminali EFTPOS” i „terminali za kartice s funkcijom elektroničkog novca”. Ove potkategorije ne bi se trebale zbrajati budući da su „od toga” i ne bi iznosile ukupni broj. |
| --- | --- |

6.

POS terminali dijele se u dvije potkategorije: „terminali EFTPOS” i „terminali za kartice s funkcijom elektroničkog novca”. Ove potkategorije ne bi se trebale zbrajati budući da su „od toga” i ne bi iznosile ukupni broj.

| 7. | Ako terminal s funkcijom elektroničkog novca nudi više funkcija, obračunava se u svakoj primjenjivoj potkategoriji. Stoga, ukupan broj terminala za kartice s funkcijom elektroničkog novca može biti manji od zbroja potkategorija. Kako bi se izbjeglo dvostruko obračunavanje, potkategorije se ne smiju zbrajati. |
| --- | --- |

7.

Ako terminal s funkcijom elektroničkog novca nudi više funkcija, obračunava se u svakoj primjenjivoj potkategoriji. Stoga, ukupan broj terminala za kartice s funkcijom elektroničkog novca može biti manji od zbroja potkategorija. Kako bi se izbjeglo dvostruko obračunavanje, potkategorije se ne smiju zbrajati.

Dio 2.3   Platne transakcije koje uključuju nemonetarne financijske institucije (tablica 4.)

| 1. | Platne transakcije inicirane su od strane nemonetarnih financijskih institucija prema bilo kojoj protustranci, ili od strane pružatelja platnih usluga ako je protustranka nemonetarna financijska institucija. Ovo uključuje:






  (a) | platne transakcije koje se odvijaju između dva računa koja se vode kod različitih pružatelja platnih usluga i koje se izvršavaju preko posrednika, odnosno kada se plaćanja šalju drugom pružatelju platnih usluga ili platnom sustavu; i |
| --- | --- | --- |

1.

Platne transakcije inicirane su od strane nemonetarnih financijskih institucija prema bilo kojoj protustranci, ili od strane pružatelja platnih usluga ako je protustranka nemonetarna financijska institucija. Ovo uključuje:

(a)

platne transakcije koje se odvijaju između dva računa koja se vode kod različitih pružatelja platnih usluga i koje se izvršavaju preko posrednika, odnosno kada se plaćanja šalju drugom pružatelju platnih usluga ili platnom sustavu; i

| (b) | platne transakcije koje se odvijaju između dva računa koja se vode kod istih pružatelja platnih usluga, npr. interne bankovne transakcije (on-us transactions), pri čemu se transakcija namiruje bilo na računima pružatelja platnih usluga ili preko posrednika, odnosno drugog pružatelja platnih usluga ili platnog sustava. |
| --- | --- |

(b)

platne transakcije koje se odvijaju između dva računa koja se vode kod istih pružatelja platnih usluga, npr. interne bankovne transakcije (on-us transactions), pri čemu se transakcija namiruje bilo na računima pružatelja platnih usluga ili preko posrednika, odnosno drugog pružatelja platnih usluga ili platnog sustava.

| 2. | Platne transakcije koje inicira rezidentni pružatelj platnih usluga i izvršavaju se po posebnom transakcijskom redu, odnosno upotrebom platnog instrumenta, uključene su kao „transakcije po vrsti platne usluge”. |
| --- | --- |

2.

Platne transakcije koje inicira rezidentni pružatelj platnih usluga i izvršavaju se po posebnom transakcijskom redu, odnosno upotrebom platnog instrumenta, uključene su kao „transakcije po vrsti platne usluge”.

| 3. | Prijenosi novčanih sredstava između računa na isto ime te između različitih vrsta računa uključeni su sukladno upotrijebljenoj platnoj usluzi. Prijenosi između različitih vrsta računa uključuju, na primjer, prijenose s prenosivog depozita na račun s neprenosivim depozitom. |
| --- | --- |

3.

Prijenosi novčanih sredstava između računa na isto ime te između različitih vrsta računa uključeni su sukladno upotrijebljenoj platnoj usluzi. Prijenosi između različitih vrsta računa uključuju, na primjer, prijenose s prenosivog depozita na račun s neprenosivim depozitom.

| 4. | U odnosu na transakcije s više plaćanja obračunava se svaka pojedinačna platna transakcija. |
| --- | --- |

4.

U odnosu na transakcije s više plaćanja obračunava se svaka pojedinačna platna transakcija.

| 5. | Uključene su platne transakcije nominirane u stranoj valuti. Podaci se preračunavaju u euro upotrebljavajući referentni tečaj ESB-a ili tečajeve koje se primjenjuju na te transakcije. |
| --- | --- |

5.

Uključene su platne transakcije nominirane u stranoj valuti. Podaci se preračunavaju u euro upotrebljavajući referentni tečaj ESB-a ili tečajeve koje se primjenjuju na te transakcije.

| 6. | Nisu uključene platne transakcije koje inicira rezidentni pružatelj platnih usluga bez posebnog transakcijskog reda, odnosno bez upotrebe platne usluge, jednostavnim knjiženjem na račun nemonetarne financijske institucije. Ako se one ne mogu razlikovati, te se transakcije uključuju kao „transakcije prema vrsti platne usluge”. |
| --- | --- |

6.

Nisu uključene platne transakcije koje inicira rezidentni pružatelj platnih usluga bez posebnog transakcijskog reda, odnosno bez upotrebe platne usluge, jednostavnim knjiženjem na račun nemonetarne financijske institucije. Ako se one ne mogu razlikovati, te se transakcije uključuju kao „transakcije prema vrsti platne usluge”.

Ukupne platne transakcije

| 7. | Pokazatelj „ukupne platne transakcije koje uključuju nemonetarne financijske institucije” zbroj je šest međusobno isključujućih potkategorija: „kreditni transferi”, „izravna terećenja”, „kartična plaćanja karticama koje su izdali rezidentni pružatelji platnih usluga (osim kartica samo s funkcijom elektroničkog novca)”, „platne transakcije s elektroničkim novcem”, „čekovi” i „druge platne usluge”. |
| --- | --- |

7.

Pokazatelj „ukupne platne transakcije koje uključuju nemonetarne financijske institucije” zbroj je šest međusobno isključujućih potkategorija: „kreditni transferi”, „izravna terećenja”, „kartična plaćanja karticama koje su izdali rezidentni pružatelji platnih usluga (osim kartica samo s funkcijom elektroničkog novca)”, „platne transakcije s elektroničkim novcem”, „čekovi” i „druge platne usluge”.

Kreditni transferi

| 8. | Svaka transakcija raspodjeljuje se u samo jednu potkategoriju, odnosno. ili u „inicirano u papirnatom obliku” ili „inicirano elektroničkim putem”. Budući da su potkategorije međusobno isključive, ukupan broj kreditnih transfera je zbroj potkategorija. Isto načelo primjenjuje se na ukupnu vrijednost kreditnih transfera. |
| --- | --- |

8.

Svaka transakcija raspodjeljuje se u samo jednu potkategoriju, odnosno. ili u „inicirano u papirnatom obliku” ili „inicirano elektroničkim putem”. Budući da su potkategorije međusobno isključive, ukupan broj kreditnih transfera je zbroj potkategorija. Isto načelo primjenjuje se na ukupnu vrijednost kreditnih transfera.

| 9. | Kreditni transferi iskazani pod „inicirano elektroničkim putem” dalje su podijeljeni u „inicirano u datoteci/skupini” i „inicirano na osnovi jednog plaćanja”. Budući da su potkategorije međusobno isključive, ukupan broj elektronički iniciranih kreditnih transfera je zbroj potkategorija. Isto načelo primjenjuje se na ukupnu vrijednost elektronički iniciranih kreditnih transfera. |
| --- | --- |

9.

Kreditni transferi iskazani pod „inicirano elektroničkim putem” dalje su podijeljeni u „inicirano u datoteci/skupini” i „inicirano na osnovi jednog plaćanja”. Budući da su potkategorije međusobno isključive, ukupan broj elektronički iniciranih kreditnih transfera je zbroj potkategorija. Isto načelo primjenjuje se na ukupnu vrijednost elektronički iniciranih kreditnih transfera.

| 10. | Uključuje kreditne transfere provedene putem bankomata s funkcijom kreditnog transfera. |
| --- | --- |

10.

Uključuje kreditne transfere provedene putem bankomata s funkcijom kreditnog transfera.

| 11. | Kao kreditni transferi također se uključuju transakcije s gotovinom na jednom ili oba kraja platne transakcije i s upotrebom usluge platnog prometa za kreditni transfer. |
| --- | --- |

11.

Kao kreditni transferi također se uključuju transakcije s gotovinom na jednom ili oba kraja platne transakcije i s upotrebom usluge platnog prometa za kreditni transfer.

| 12. | Također se uključuju kreditni transferi upotrijebljeni za namiru nenamirenih stanja transakcija upotrebom kartica s kreditnom funkcijom ili funkcijom odgođenog terećenja računa. |
| --- | --- |

12.

Također se uključuju kreditni transferi upotrijebljeni za namiru nenamirenih stanja transakcija upotrebom kartica s kreditnom funkcijom ili funkcijom odgođenog terećenja računa.

| 13. | Kreditni transferi uključuju sve kreditne transfere Jedinstvenog područja plaćanja u eurima (SEPA) kao i transakcije izvan SEPA-e. Transakcije izvan SEPA-e također se iskazuju u potkategoriji „izvan SEPA-e”. |
| --- | --- |

13.

Kreditni transferi uključuju sve kreditne transfere Jedinstvenog područja plaćanja u eurima (SEPA) kao i transakcije izvan SEPA-e. Transakcije izvan SEPA-e također se iskazuju u potkategoriji „izvan SEPA-e”.

| 14. | Potkategorije „inicirano u datoteci/skupini” i „inicirano na osnovi jednog plaćanja” sadrže transakcije unutar i izvan SEPA-e. |
| --- | --- |

14.

Potkategorije „inicirano u datoteci/skupini” i „inicirano na osnovi jednog plaćanja” sadrže transakcije unutar i izvan SEPA-e.

| 15. | „Poslane domaće transakcije”, „poslane prekogranične transakcije” i „primljene prekogranične transakcije” sadrže transakcije i unutar i izvan SEPA-e. |
| --- | --- |

15.

„Poslane domaće transakcije”, „poslane prekogranične transakcije” i „primljene prekogranične transakcije” sadrže transakcije i unutar i izvan SEPA-e.

| 16. | Gotovinska plaćanja na račun upotrebom bankovnog obrasca nisu uključena u kreditne transfere. |
| --- | --- |

16.

Gotovinska plaćanja na račun upotrebom bankovnog obrasca nisu uključena u kreditne transfere.

Izravna terećenja

| 17. | Uključena su i jednokratna i ponavljajuća izravna terećenja. U slučaju ponavljajućih izravnih terećenja, svako pojedinačno plaćanje obračunava se kao jedna transakcija. |
| --- | --- |

17.

Uključena su i jednokratna i ponavljajuća izravna terećenja. U slučaju ponavljajućih izravnih terećenja, svako pojedinačno plaćanje obračunava se kao jedna transakcija.

| 18. | Uključena su izravna terećenja upotrijebljena za namiru nenamirenih stanja koja proistječu iz transakcija s upotrebom kartica s kreditnom funkcijom ili funkcijom odgođenog terećenja računa, budući da su to odvojena plaćanja imatelja kartice izdavatelju kartice. |
| --- | --- |

18.

Uključena su izravna terećenja upotrijebljena za namiru nenamirenih stanja koja proistječu iz transakcija s upotrebom kartica s kreditnom funkcijom ili funkcijom odgođenog terećenja računa, budući da su to odvojena plaćanja imatelja kartice izdavatelju kartice.

| 19. | Izravna terećenja dalje su podijeljena u „inicirano u datoteci/skupini” i „inicirano na osnovi jednog plaćanja”. Budući da su potkategorije međusobno isključive, ukupan broj izravnih terećenja je zbroj potkategorija. Isto načelo primjenjuje se na ukupnu vrijednost izravnih terećenja. |
| --- | --- |

19.

Izravna terećenja dalje su podijeljena u „inicirano u datoteci/skupini” i „inicirano na osnovi jednog plaćanja”. Budući da su potkategorije međusobno isključive, ukupan broj izravnih terećenja je zbroj potkategorija. Isto načelo primjenjuje se na ukupnu vrijednost izravnih terećenja.

| 20. | Izravna terećenja uključuju sva SEPA izravna terećenja i transakcije izvan SEPA-e. Transakcije izvan SEPA-e također se iskazuju u potkategoriji „izvan SEPA-e”. |
| --- | --- |

20.

Izravna terećenja uključuju sva SEPA izravna terećenja i transakcije izvan SEPA-e. Transakcije izvan SEPA-e također se iskazuju u potkategoriji „izvan SEPA-e”.

| 21. | Potkategorije „inicirano u datoteci/skupini” i „inicirano na osnovi jednog plaćanja” sadrže transakcije unutar i izvan SEPA-e. |
| --- | --- |

21.

Potkategorije „inicirano u datoteci/skupini” i „inicirano na osnovi jednog plaćanja” sadrže transakcije unutar i izvan SEPA-e.

| 22. | „Poslane domaće transakcije”, „poslane prekogranične transakcije” i „primljene prekogranične transakcije” sadrže transakcije i unutar i izvan SEPA-e. |
| --- | --- |

22.

„Poslane domaće transakcije”, „poslane prekogranične transakcije” i „primljene prekogranične transakcije” sadrže transakcije i unutar i izvan SEPA-e.

| 23. | Gotovinska plaćanja s računa upotrebom bankovnog obrasca nisu uključena u izravna terećenja. |
| --- | --- |

23.

Gotovinska plaćanja s računa upotrebom bankovnog obrasca nisu uključena u izravna terećenja.

Kartična plaćanja

| 24. | Iskazuju se platne transakcije s karticama koje izdaju rezidentni pružatelji platnih usluga, neovisno o mjestu brenda (brand) na temelju kojeg je transakcija izvršena. |
| --- | --- |

24.

Iskazuju se platne transakcije s karticama koje izdaju rezidentni pružatelji platnih usluga, neovisno o mjestu brenda (brand) na temelju kojeg je transakcija izvršena.

| 25. | Transakcije koje iskazuju pružatelji platnih usluga uključuju podatke o kartičnim transakcijama na virtualnim mjestima prodaje, npr. putem interneta ili telefona. |
| --- | --- |

25.

Transakcije koje iskazuju pružatelji platnih usluga uključuju podatke o kartičnim transakcijama na virtualnim mjestima prodaje, npr. putem interneta ili telefona.

| 26. | Platne transakcije izvršavaju se upotrebom kartica s debitnom funkcijom ili funkcijom odgođenog terećenja računa na terminalu ili kroz druge kanale. Iskazuju se sljedeće raščlambe transakcija kartičnih plaćanja:






  (a) | „plaćanja karticama s debitnom funkcijom”; |
| --- | --- | --- |

26.

Platne transakcije izvršavaju se upotrebom kartica s debitnom funkcijom ili funkcijom odgođenog terećenja računa na terminalu ili kroz druge kanale. Iskazuju se sljedeće raščlambe transakcija kartičnih plaćanja:

(a)

„plaćanja karticama s debitnom funkcijom”;

| (b) | „plaćanja karticama s funkcijom odgođenog terećenja računa”; |
| --- | --- |

(b)

„plaćanja karticama s funkcijom odgođenog terećenja računa”;

| (c) | „plaćanja karticama s kreditnom funkcijom”; |
| --- | --- |

(c)

„plaćanja karticama s kreditnom funkcijom”;

| (d) | „plaćanja karticama s debitnom funkcijom ili funkcijom odgođenog terećenja računa”; |
| --- | --- |

(d)

„plaćanja karticama s debitnom funkcijom ili funkcijom odgođenog terećenja računa”;

| (e) | „plaćanja karticama s kreditnom funkcijom ili funkcijom odgođenog terećenja računa”. |
| --- | --- |

(e)

„plaćanja karticama s kreditnom funkcijom ili funkcijom odgođenog terećenja računa”.

| 27. | Potkategorije „plaćanja karticama s debitnom funkcijom ili funkcijom odgođenog terećenja računa” i „plaćanja karticama s kreditnom funkcijom ili debitnom funkcijom” iskazuju se samo ako se posebna kartična funkcija ne može utvrditi. |
| --- | --- |

27.

Potkategorije „plaćanja karticama s debitnom funkcijom ili funkcijom odgođenog terećenja računa” i „plaćanja karticama s kreditnom funkcijom ili debitnom funkcijom” iskazuju se samo ako se posebna kartična funkcija ne može utvrditi.

| 28. | Svaka se transakcija iskazuje samo u jednoj potkategoriji. Budući da su potkategorije međusobno isključive, ukupan broj kartičnih plaćanja je zbroj potkategorija. Isto načelo primjenjuje se na ukupnu vrijednost kartičnih plaćanja. |
| --- | --- |

28.

Svaka se transakcija iskazuje samo u jednoj potkategoriji. Budući da su potkategorije međusobno isključive, ukupan broj kartičnih plaćanja je zbroj potkategorija. Isto načelo primjenjuje se na ukupnu vrijednost kartičnih plaćanja.

| 29. | Platne transakcije s karticama također se dijele u „inicirano na fizičkom EFTPOS-u” ili „inicirano daljinski”. Budući da su potkategorije međusobno isključive, ukupan broj kartičnih plaćanja je zbroj potkategorija. Isto načelo primjenjuje se na ukupnu vrijednost kartičnih plaćanja. |
| --- | --- |

29.

Platne transakcije s karticama također se dijele u „inicirano na fizičkom EFTPOS-u” ili „inicirano daljinski”. Budući da su potkategorije međusobno isključive, ukupan broj kartičnih plaćanja je zbroj potkategorija. Isto načelo primjenjuje se na ukupnu vrijednost kartičnih plaćanja.

| 30. | Nisu uključena kartična plaćanja karticama koje izdaju rezidentni pružatelji platnih usluga koje imaju samo funkciju elektroničkog novca. |
| --- | --- |

30.

Nisu uključena kartična plaćanja karticama koje izdaju rezidentni pružatelji platnih usluga koje imaju samo funkciju elektroničkog novca.

Platne transakcije s elektroničkim novcem.

| 31. | Svaka se transakcija raspodjeljuje u samo jednu potkategoriju, tj. „s karticom na koju se elektronički novac može izravno pohraniti” ili „s računima elektroničkog novca”. Budući da su potkategorije međusobno isključive, ukupan broj platnih transakcija s elektroničkim novcem je zbroj potkategorija. Isto načelo primjenjuje se na ukupnu vrijednost platnih transakcija s elektroničkim novcem. |
| --- | --- |

31.

Svaka se transakcija raspodjeljuje u samo jednu potkategoriju, tj. „s karticom na koju se elektronički novac može izravno pohraniti” ili „s računima elektroničkog novca”. Budući da su potkategorije međusobno isključive, ukupan broj platnih transakcija s elektroničkim novcem je zbroj potkategorija. Isto načelo primjenjuje se na ukupnu vrijednost platnih transakcija s elektroničkim novcem.

| 32. | Transakcije pod „s računima elektroničkog novca” dalje se dijele radi dostavljanja podataka o „onima kojima se pristupa putem kartice”. |
| --- | --- |

32.

Transakcije pod „s računima elektroničkog novca” dalje se dijele radi dostavljanja podataka o „onima kojima se pristupa putem kartice”.

Čekovi

| 33. | Uključena su podizanja gotovine s čekovima. |
| --- | --- |

33.

Uključena su podizanja gotovine s čekovima.

| 34. | Nisu uključena podizanja gotovine upotrebom bankovnih obrazaca. |
| --- | --- |

34.

Nisu uključena podizanja gotovine upotrebom bankovnih obrazaca.

| 35. | Čekovi koji su izdani, no nisu dostavljeni na obračun čekova, ne uključuju se. |
| --- | --- |

35.

Čekovi koji su izdani, no nisu dostavljeni na obračun čekova, ne uključuju se.

Prekogranične transakcije

| 36. | U slučaju poslanih transakcija, kako bi se izbjeglo dvostruko obračunavanje, prekogranične transakcije obračunavaju se u državi u kojoj transakcija započinje. |
| --- | --- |

36.

U slučaju poslanih transakcija, kako bi se izbjeglo dvostruko obračunavanje, prekogranične transakcije obračunavaju se u državi u kojoj transakcija započinje.

| 37. | U slučaju primljenih transakcija, kako bi se izbjeglo dvostruko obračunavanje, prekogranične transakcije obračunavaju se u državi u kojoj je transakcija primljena. |
| --- | --- |

37.

U slučaju primljenih transakcija, kako bi se izbjeglo dvostruko obračunavanje, prekogranične transakcije obračunavaju se u državi u kojoj je transakcija primljena.

| 38. | Razlika između „poslanih prekograničnih transakcija” i „primljenih prekograničnih transakcija” pokazuje neto priljev ili odljev transakcija u ili iz države izvjestiteljice. |
| --- | --- |

38.

Razlika između „poslanih prekograničnih transakcija” i „primljenih prekograničnih transakcija” pokazuje neto priljev ili odljev transakcija u ili iz države izvjestiteljice.

Tok sredstava

| 39. | Smjer toka sredstava ovisi o platnim uslugama i upotrijebljenom kanalu iniciranja.






  (a) | u slučaju kreditnih transfera, plaćanja elektroničkim novcem i sličnih transakcija kod kojih platitelj inicira transakciju, sudionik pošiljatelj je također pošiljatelj novčanih sredstava, a sudionik primatelj je primatelj novčanih sredstava; |
| --- | --- | --- |

39.

Smjer toka sredstava ovisi o platnim uslugama i upotrijebljenom kanalu iniciranja.

(a)

u slučaju kreditnih transfera, plaćanja elektroničkim novcem i sličnih transakcija kod kojih platitelj inicira transakciju, sudionik pošiljatelj je također pošiljatelj novčanih sredstava, a sudionik primatelj je primatelj novčanih sredstava;

| (b) | u slučaju izravnih terećenja, čekova, plaćanja elektroničkim novcem i sličnih transakcija kod kojih primatelj plaćanja inicira transakciju, sudionik pošiljatelj je primatelj novčanih sredstava, a sudionik primatelj je pošiljatelj novčanih sredstava; |
| --- | --- |

(b)

u slučaju izravnih terećenja, čekova, plaćanja elektroničkim novcem i sličnih transakcija kod kojih primatelj plaćanja inicira transakciju, sudionik pošiljatelj je primatelj novčanih sredstava, a sudionik primatelj je pošiljatelj novčanih sredstava;

| (c) | u slučaju kartičnih plaćanja, iako primatelj plaćanja inicira transakciju, postupanje prema ovoj Uredbi odgovara onome kod kojeg platitelj inicira transakciju. |
| --- | --- |

(c)

u slučaju kartičnih plaćanja, iako primatelj plaćanja inicira transakciju, postupanje prema ovoj Uredbi odgovara onome kod kojeg platitelj inicira transakciju.

Dio 2.4   Platne transakcije po vrsti terminala uključujući nemonetarne financijske institucije (tablica 5.)

| 1. | Svi pokazatelji u ovoj tablici odnose se na gotovinske ili bezgotovinske platne transakcije izvršene na fizičkom (ne virtualnom) terminalu. |
| --- | --- |

1.

Svi pokazatelji u ovoj tablici odnose se na gotovinske ili bezgotovinske platne transakcije izvršene na fizičkom (ne virtualnom) terminalu.

| 2. | Rezidentni pružatelji platnih usluga dostavljaju podatke o svim platnim transakcijama na terminalima pruženim (odnosno prihvaćenim) od strane pružatelja platnih usluga. |
| --- | --- |

2.

Rezidentni pružatelji platnih usluga dostavljaju podatke o svim platnim transakcijama na terminalima pruženim (odnosno prihvaćenim) od strane pružatelja platnih usluga.

| 3. | Rezidentni pružatelji platnih usluga dostavljaju podatke o svim platnim transakcijama, s karticama koje izdaju pružatelji platnih usluga na terminalima, osiguranim od strane nerezidentnih pružatelja platnih usluga. |
| --- | --- |

3.

Rezidentni pružatelji platnih usluga dostavljaju podatke o svim platnim transakcijama, s karticama koje izdaju pružatelji platnih usluga na terminalima, osiguranim od strane nerezidentnih pružatelja platnih usluga.

| 4. | Nadređeni pružatelji platnih usluga ne iskazuju platne transakcije na terminalima osiguranim od strane podružnica ili podređenih društava pružatelja platnih usluga u inozemstvu. |
| --- | --- |

4.

Nadređeni pružatelji platnih usluga ne iskazuju platne transakcije na terminalima osiguranim od strane podružnica ili podređenih društava pružatelja platnih usluga u inozemstvu.

| 5. | Transakcije po vrsti terminala raščlanjuju se u tri različite kategorije na temelju rezidentnosti pružatelja platnih usluga. Kategorije u točkama (a) i (b) dolje obračunavaju se na strani prihvatitelja, a kategorija pod točkom (c) dolje se broji na strani izdavatelja:






  (a) | platne transakcije na terminalima osiguranim od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga s karticama izdanim od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga; |
| --- | --- | --- |

5.

Transakcije po vrsti terminala raščlanjuju se u tri različite kategorije na temelju rezidentnosti pružatelja platnih usluga. Kategorije u točkama (a) i (b) dolje obračunavaju se na strani prihvatitelja, a kategorija pod točkom (c) dolje se broji na strani izdavatelja:

(a)

platne transakcije na terminalima osiguranim od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga s karticama izdanim od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga;

| (b) | platne transakcije na terminalima osiguranima od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga s karticama izdanim od strane nerezidentnih pružatelja platnih usluga; |
| --- | --- |

(b)

platne transakcije na terminalima osiguranima od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga s karticama izdanim od strane nerezidentnih pružatelja platnih usluga;

| (c) | platne transakcije na terminalima osiguranim od strane nerezidentnih pružatelja platnih usluga s karticama izdanim od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga. |
| --- | --- |

(c)

platne transakcije na terminalima osiguranim od strane nerezidentnih pružatelja platnih usluga s karticama izdanim od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga.

| 6. | Potkategorije unutar svake kategorije (a), (b) i (c) navedene u točki 5. ne bi se trebale zbrajati. |
| --- | --- |

6.

Potkategorije unutar svake kategorije (a), (b) i (c) navedene u točki 5. ne bi se trebale zbrajati.

| 7. | U ovoj tablici zemljopisna se raščlamba temelji na mjestu gdje se terminal nalazi. |
| --- | --- |

7.

U ovoj tablici zemljopisna se raščlamba temelji na mjestu gdje se terminal nalazi.

Dio 2.5   Sudjelovanje u izabranim platnim sustavima (tablica 6.)

| 1. | Ova tablica odnosi se na broj, vrstu i institucionalni sektor sudionika (neovisno o mjestu gdje se nalaze) u platnom sustavu. |
| --- | --- |

1.

Ova tablica odnosi se na broj, vrstu i institucionalni sektor sudionika (neovisno o mjestu gdje se nalaze) u platnom sustavu.

| 2. | Pokazatelj „broj sudionika” je zbroj dvije međusobno isključive potkategorije „izravni sudionici” i „neizravni sudionici”. |
| --- | --- |

2.

Pokazatelj „broj sudionika” je zbroj dvije međusobno isključive potkategorije „izravni sudionici” i „neizravni sudionici”.

| 3. | Pokazatelj „izravni sudionici” je zbroj tri međusobno isključive potkategorije „kreditne institucije”, „središnje banke” i „drugi izravni sudionici”. |
| --- | --- |

3.

Pokazatelj „izravni sudionici” je zbroj tri međusobno isključive potkategorije „kreditne institucije”, „središnje banke” i „drugi izravni sudionici”.

| 4. | Pokazatelj „ostali izravni sudionici” je zbroj četiri međusobno isključive potkategorije „javna uprava”, „organizacije za kliring i namiru”, „ostale financijske institucije” i „ostali”. |
| --- | --- |

4.

Pokazatelj „ostali izravni sudionici” je zbroj četiri međusobno isključive potkategorije „javna uprava”, „organizacije za kliring i namiru”, „ostale financijske institucije” i „ostali”.

Dio 2.6   Plaćanja obrađena od strane izabranih platnih sustava (tablica 7.)

| 1. | Ova se tablica odnosi na platne transakcije obrađene putem platnog sustava. |
| --- | --- |

1.

Ova se tablica odnosi na platne transakcije obrađene putem platnog sustava.

| 2. | Platne transakcije pružatelja platnih usluga na njegov vlastiti račun iskazuju se u odnosnom pokazatelju u tablici. |
| --- | --- |

2.

Platne transakcije pružatelja platnih usluga na njegov vlastiti račun iskazuju se u odnosnom pokazatelju u tablici.

| 3. | U slučaju platnog sustava u kojem drugi platni sustav, npr. podsustav platnog sustava, namiruje svoje pozicije, primjenjuju se sljedeća načela:






  (a) | sustav namire iskazuje stvaran broj operacija namire i stvaran namireni iznos; |
| --- | --- | --- |

3.

U slučaju platnog sustava u kojem drugi platni sustav, npr. podsustav platnog sustava, namiruje svoje pozicije, primjenjuju se sljedeća načela:

(a)

sustav namire iskazuje stvaran broj operacija namire i stvaran namireni iznos;

| (b) | kada se platne transakcije obračunavaju izvan platnog sustava i samo se neto pozicije namiruju putem platnog sustava, obračunavaju se samo transakcije za namiru neto pozicija, i one se dodjeljuju platnoj usluzi upotrijebljenoj za namiru transakcije. |
| --- | --- |

(b)

kada se platne transakcije obračunavaju izvan platnog sustava i samo se neto pozicije namiruju putem platnog sustava, obračunavaju se samo transakcije za namiru neto pozicija, i one se dodjeljuju platnoj usluzi upotrijebljenoj za namiru transakcije.

| 4. | Svaka se platna transakcija obračunava samo jednom na strani sudionika pošiljatelja, odnosno terećenje računa platitelja i odobrenje računa primatelja plaćanja ne obračunavaju se zasebno. Vidjeti odsjek o toku novčanih sredstava u dijelu 2.3 gore. |
| --- | --- |

4.

Svaka se platna transakcija obračunava samo jednom na strani sudionika pošiljatelja, odnosno terećenje računa platitelja i odobrenje računa primatelja plaćanja ne obračunavaju se zasebno. Vidjeti odsjek o toku novčanih sredstava u dijelu 2.3 gore.

| 5. | Za višestruke kreditne transfere, odnosno više plaćanja, svaka stavka plaćanja se obračunava. |
| --- | --- |

5.

Za višestruke kreditne transfere, odnosno više plaćanja, svaka stavka plaćanja se obračunava.

| 6. | U slučaju sustava netiranja iskazuje se bruto broj i vrijednost platnih transakcija, a ne rezultat nakon netiranja. |
| --- | --- |

6.

U slučaju sustava netiranja iskazuje se bruto broj i vrijednost platnih transakcija, a ne rezultat nakon netiranja.

| 7. | Platni sustavi razlikuju i iskazuju domaće i prekogranične transakcije prema rezidentnosti sudionika pošiljatelja i sudionika primatelja. Klasifikacija „domaće transakcije” ili „prekogranične transakcije” održava mjesto na kojem se nalaze uključene stranke. |
| --- | --- |

7.

Platni sustavi razlikuju i iskazuju domaće i prekogranične transakcije prema rezidentnosti sudionika pošiljatelja i sudionika primatelja. Klasifikacija „domaće transakcije” ili „prekogranične transakcije” održava mjesto na kojem se nalaze uključene stranke.

| 8. | Kako bi se izbjeglo dvostruko obračunavanje, prekogranične transakcije obračunavaju se u državi u kojoj transakcija započinje. |
| --- | --- |

8.

Kako bi se izbjeglo dvostruko obračunavanje, prekogranične transakcije obračunavaju se u državi u kojoj transakcija započinje.

| 9. | Pokazatelj „kartična plaćanja” uključuje transakcije na bankomatima ako se podaci ne mogu raščlaniti; inače se transakcije na bankomatima iskazuju u posebnom pokazatelju „transakcije na bankomatima”. |
| --- | --- |

9.

Pokazatelj „kartična plaćanja” uključuje transakcije na bankomatima ako se podaci ne mogu raščlaniti; inače se transakcije na bankomatima iskazuju u posebnom pokazatelju „transakcije na bankomatima”.

| 10. | Pokazatelj „kartična plaćanja” uključuje sve platne transakcije obrađene u platnom sustavu, neovisno o tome gdje je kartica izdana ili upotrijebljena. |
| --- | --- |

10.

Pokazatelj „kartična plaćanja” uključuje sve platne transakcije obrađene u platnom sustavu, neovisno o tome gdje je kartica izdana ili upotrijebljena.

| 11. | Isključene su opozvane platne transakcije. Uključene su transakcije koje kasnije podliježu transakciji odbijanja. |
| --- | --- |

11.

Isključene su opozvane platne transakcije. Uključene su transakcije koje kasnije podliježu transakciji odbijanja.

---

PRILOG II.

DEFINICIJE PODATAKA

| Pojam | Definicija |
| --- | --- |
| Bankomat (ATM (automated teller machine)) | Elektromehanički uređaj koji omogućava ovlaštenim korisnicima, koji obično koriste strojevima čitljive fizičke kartice, da podignu gotovinu sa svojih računa i/ili pristupe drugim uslugama, koje im omogućavaju, na primjer, postaviti upit o stanju, prenijeti sredstva ili položiti novac.
  Uređaj koji omogućuje samo upit o stanju na računu ne smatra se bankomatom.
  Bankomatom se može upravljati izravnom autorizacijom (online), uz zahtjev za autorizaciju u realnom vremenu, ili neizravnom autorizacijom (offline). |
| Bankomat s funkcijom kreditnog transfera (ATM with a credit transfer function) | Bankomat koji omogućuje ovlaštenim korisnicima provođenje kreditnih transfera upotrebom platne kartice. |
| Bankomat s funkcijom podizanja gotovine (ATM with a cash withdrawal function) | Bankomat koji omogućuje ovlaštenim korisnicima podizanje gotovine s njihovih računa upotrebom kartice s gotovinskom funkcijom. |
| Brend (Brand) | Poseban platni proizvod, posebno kartica za koju njezin vlasnik ima dozvolu za upotrebu na određenom području. |
| Broj prekonoćnih depozita (Number of overnight deposits) | Broj depozitnih računa koje je moguće zamijeniti za gotovinu i/ili koji su prenosivi na zahtjev na temelju čeka, naloga banci, knjiženja na teret ili na sličan način, bez znatnog kašnjenja, ograničenja li kazne. |
| Broj prekonoćnih depozita od toga: broj prekonoćnih depozita povezanih s internetom/osobnim računalom (Number of overnight deposits of which: number of internet/PC linked overnight deposits) | Broj prekonoćnih depozitnih računa koje imaju nemonetarne financijske institucije, kojima imatelj računa ima pristup i koje može upotrebljavati elektronički putem interneta ili pomoću računalnih bankovnih aplikacija pomoću tomu namijenjene programske opreme i telekomunikacijskih linija. |
| Broj prenosivih prekonoćnih depozita (Number of transferable overnight deposits) | Broj računa prekonoćnih depozita na kojima su depoziti koji su izravno prenosivi po naredbi radi plaćanja drugim gospodarskim subjektima uobičajenim sredstvima plaćanja, bez značajnog kašnjenja, ograničenja ili kazni. |
| Broj prenosivih prekonoćnih depozita od toga: broj prenosivih prekonoćnih depozita povezanih s internetom/osobnim računalom (Number of transferable overnight deposits of which: number of internet/PC linked overnight transferable deposits) | Broj prenosivih prekonoćnih depozitnih računa koje imaju nemonetarne financijske institucije, kojima imatelj računa ima pristup i koji može upotrebljavati elektronički putem interneta ili pomoću računalnih bankovnih aplikacija pomoću tomu namijenjene programske opreme i telekomunikacijskih linija. |
| Ček (Cheque) | Pisani nalog jedne strane, odnosno izdavatelja čeka, (trasant) drugoj strani, odnosno trasatu koji je obično kreditna institucija, kojim se od trasata zahtijeva da na zahtjev izdavatelja ili treće osobe plati određeni iznos koji je odredio izdavatelj čeka. |
| Daljinski inicirana kartična plaćanja karticama koje izdaju rezidentni pružatelji platnih usluga (Card payments with cards issued by resident PSPs initiated remotely) | Elektronički inicirane transakcije kartičnih plaćanja koje nisu inicirane na fizičkom POS terminalu. Ova stavka obično uključuje plaćanja karticama za proizvode i usluge kupljene preko telefona ili interneta. |
| Domaća platna transakcija (Domestic payment transaction) | „Domaća platna transakcija” ima isto značenje kao i „nacionalna platna transakcija” kako je utvrđeno u članku 2. Uredbe (EU) br. 260/2012. |
| Elektronički inicirani kreditni transferi (Credit transfers initiated electronically) | Svaki kreditni transfer koji platitelj podnosi bez upotrebe papirnatog oblika, odnosno elektronički. Uključuje podnošenja telefaksom ili drugim sredstvom, kao što je automatizirano telefonsko bankarstvo, ako se pretvaraju u elektronička plaćanja bez ručne intervencije.
  Uključuje trajne naloge koji su izvorno podnijeti u papirnatom obliku, ali onda su izvršeni elektroničkim putem.
  Uključuje kreditne transfere koje izvršavaju pružatelji platnih usluga na temelju financijske usluge, ako je financijska usluga inicirana elektronički, ili ako je oblik podnošenja usluge nepoznat, a pružatelj platnih usluga je transfer izvršio elektroničkim putem.
  Uključuje kreditne transfere inicirane na bankomatu s funkcijom kreditnog transfera. |
| Elektronički novac (Electronic money) | Novčana vrijednost pohranjena elektronički, uključujući i magnetski, u obliku zahtjeva izdavatelju, koja je izdana na temelju primitka novčanih sredstava u svrhu izvršenja platne transakcije, kako je definirano u članku 4. stavku 5. Direktive 2007/64/EZ i koja je prihvaćena od strane fizičkih i pravnih osoba različitih od izdavatelja elektroničkog novca. |
| Gotovina (Cash) | Novčanice i kovanice u trezorima monetarnih financijskih institucija (MFI).
  Nisu uključene prigodne kovanice koje se obično ne upotrebljavaju za provođenje platnih transakcija. |
| Institucija za elektronički novac (Electronic money institution) | „Institucija za elektronički novac” ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 2. Direktive 2009/110/EZ. |
| Institucija za platni promet (Payment institution) | „Institucija za platni promet” ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 4. Direktive 2007/64/EZ. |
| Institucije koje nude
  platne usluge
  nemonetarnim financijskim institucijama (Institutions offering payment services to non-MFIs) | Obuhvaća sve pružatelje platnih usluga od kojih se u tablici 1. iskazuju izabrani pokazatelji za kreditne institucije, institucije za platni promet i izdavatelji elektroničkog novca. |
| Izdavatelj elektroničkog novca (Electronic money issuer) | „Izdavatelj elektroničkog novca” ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 2. Direktive 2009/110/EZ. |
| Izdavatelj kartice (Card issuer) | Financijska institucija koja čini platne kartice dostupne imateljima kartica, odobrava transakcije na terminalima POS ili bankomatima te jamči plaćanje prihvatitelju za transakcije koje su u skladu s pravilima odnosne sheme.
  U slučaju trostrane sheme, izdavatelj kartice jest sama kartična shema.
  U slučaju četverostranih shema, izdavatelji kartica mogu biti sljedeći subjekti:






  (a) | kreditna institucija; |

Pojam

Definicija

Bankomat (ATM (automated teller machine))

Elektromehanički uređaj koji omogućava ovlaštenim korisnicima, koji obično koriste strojevima čitljive fizičke kartice, da podignu gotovinu sa svojih računa i/ili pristupe drugim uslugama, koje im omogućavaju, na primjer, postaviti upit o stanju, prenijeti sredstva ili položiti novac.

Uređaj koji omogućuje samo upit o stanju na računu ne smatra se bankomatom.

Bankomatom se može upravljati izravnom autorizacijom (online), uz zahtjev za autorizaciju u realnom vremenu, ili neizravnom autorizacijom (offline).

Bankomat s funkcijom kreditnog transfera (ATM with a credit transfer function)

Bankomat koji omogućuje ovlaštenim korisnicima provođenje kreditnih transfera upotrebom platne kartice.

Bankomat s funkcijom podizanja gotovine (ATM with a cash withdrawal function)

Bankomat koji omogućuje ovlaštenim korisnicima podizanje gotovine s njihovih računa upotrebom kartice s gotovinskom funkcijom.

Brend (Brand)

Poseban platni proizvod, posebno kartica za koju njezin vlasnik ima dozvolu za upotrebu na određenom području.

Broj prekonoćnih depozita (Number of overnight deposits)

Broj depozitnih računa koje je moguće zamijeniti za gotovinu i/ili koji su prenosivi na zahtjev na temelju čeka, naloga banci, knjiženja na teret ili na sličan način, bez znatnog kašnjenja, ograničenja li kazne.

Broj prekonoćnih depozita od toga: broj prekonoćnih depozita povezanih s internetom/osobnim računalom (Number of overnight deposits of which: number of internet/PC linked overnight deposits)

Broj prekonoćnih depozitnih računa koje imaju nemonetarne financijske institucije, kojima imatelj računa ima pristup i koje može upotrebljavati elektronički putem interneta ili pomoću računalnih bankovnih aplikacija pomoću tomu namijenjene programske opreme i telekomunikacijskih linija.

Broj prenosivih prekonoćnih depozita (Number of transferable overnight deposits)

Broj računa prekonoćnih depozita na kojima su depoziti koji su izravno prenosivi po naredbi radi plaćanja drugim gospodarskim subjektima uobičajenim sredstvima plaćanja, bez značajnog kašnjenja, ograničenja ili kazni.

Broj prenosivih prekonoćnih depozita od toga: broj prenosivih prekonoćnih depozita povezanih s internetom/osobnim računalom (Number of transferable overnight deposits of which: number of internet/PC linked overnight transferable deposits)

Broj prenosivih prekonoćnih depozitnih računa koje imaju nemonetarne financijske institucije, kojima imatelj računa ima pristup i koji može upotrebljavati elektronički putem interneta ili pomoću računalnih bankovnih aplikacija pomoću tomu namijenjene programske opreme i telekomunikacijskih linija.

Ček (Cheque)

Pisani nalog jedne strane, odnosno izdavatelja čeka, (trasant) drugoj strani, odnosno trasatu koji je obično kreditna institucija, kojim se od trasata zahtijeva da na zahtjev izdavatelja ili treće osobe plati određeni iznos koji je odredio izdavatelj čeka.

Daljinski inicirana kartična plaćanja karticama koje izdaju rezidentni pružatelji platnih usluga (Card payments with cards issued by resident PSPs initiated remotely)

Elektronički inicirane transakcije kartičnih plaćanja koje nisu inicirane na fizičkom POS terminalu. Ova stavka obično uključuje plaćanja karticama za proizvode i usluge kupljene preko telefona ili interneta.

Domaća platna transakcija (Domestic payment transaction)

„Domaća platna transakcija” ima isto značenje kao i „nacionalna platna transakcija” kako je utvrđeno u članku 2. Uredbe (EU) br. 260/2012.

Elektronički inicirani kreditni transferi (Credit transfers initiated electronically)

Svaki kreditni transfer koji platitelj podnosi bez upotrebe papirnatog oblika, odnosno elektronički. Uključuje podnošenja telefaksom ili drugim sredstvom, kao što je automatizirano telefonsko bankarstvo, ako se pretvaraju u elektronička plaćanja bez ručne intervencije.

Uključuje trajne naloge koji su izvorno podnijeti u papirnatom obliku, ali onda su izvršeni elektroničkim putem.

Uključuje kreditne transfere koje izvršavaju pružatelji platnih usluga na temelju financijske usluge, ako je financijska usluga inicirana elektronički, ili ako je oblik podnošenja usluge nepoznat, a pružatelj platnih usluga je transfer izvršio elektroničkim putem.

Uključuje kreditne transfere inicirane na bankomatu s funkcijom kreditnog transfera.

Elektronički novac (Electronic money)

Novčana vrijednost pohranjena elektronički, uključujući i magnetski, u obliku zahtjeva izdavatelju, koja je izdana na temelju primitka novčanih sredstava u svrhu izvršenja platne transakcije, kako je definirano u članku 4. stavku 5. Direktive 2007/64/EZ i koja je prihvaćena od strane fizičkih i pravnih osoba različitih od izdavatelja elektroničkog novca.

Gotovina (Cash)

Novčanice i kovanice u trezorima monetarnih financijskih institucija (MFI).

Nisu uključene prigodne kovanice koje se obično ne upotrebljavaju za provođenje platnih transakcija.

Institucija za elektronički novac (Electronic money institution)

„Institucija za elektronički novac” ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 2. Direktive 2009/110/EZ.

Institucija za platni promet (Payment institution)

„Institucija za platni promet” ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 4. Direktive 2007/64/EZ.

Institucije koje nude

platne usluge

nemonetarnim financijskim institucijama (Institutions offering payment services to non-MFIs)

Obuhvaća sve pružatelje platnih usluga od kojih se u tablici 1. iskazuju izabrani pokazatelji za kreditne institucije, institucije za platni promet i izdavatelji elektroničkog novca.

Izdavatelj elektroničkog novca (Electronic money issuer)

„Izdavatelj elektroničkog novca” ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 2. Direktive 2009/110/EZ.

Izdavatelj kartice (Card issuer)

Financijska institucija koja čini platne kartice dostupne imateljima kartica, odobrava transakcije na terminalima POS ili bankomatima te jamči plaćanje prihvatitelju za transakcije koje su u skladu s pravilima odnosne sheme.

U slučaju trostrane sheme, izdavatelj kartice jest sama kartična shema.

U slučaju četverostranih shema, izdavatelji kartica mogu biti sljedeći subjekti:

(a)

kreditna institucija;

| (b) | društvo koje je član kartične sheme i u ugovornom je odnosu s imateljem kartice čiji je ishod osiguravanje i upotreba kartice te kartične sheme. |
| --- | --- |

(b)

društvo koje je član kartične sheme i u ugovornom je odnosu s imateljem kartice čiji je ishod osiguravanje i upotreba kartice te kartične sheme.

Izravna terećenja (Direct debit)

Platna usluga za terećenje platiteljevog računa za obavljanje platnog prometa, koja se može ponavljati, pri čemu primatelj plaćanja inicira platnu transakciju na temelju platiteljevog pristanka primatelju plaćanja, prema pružatelju platnih usluga primatelja plaćanja ili platiteljevom vlastitom pružatelju platnih usluga.

Izravna terećenja inicirana u datoteci/skupini (Direct debit initiated in a file/batch)

Elektronički inicirana izravna terećenja koja su dio skupine izravnih terećenja, koje je zajednički inicirao platitelj. Svako izravno terećenje sadržano u skupini broji se kao posebno izravno terećenje kada se iskazuje broj transakcija.

Izravna terećenja od toga: izvan SEPA-e (Direct debits of which: non-SEPA)

Izravna terećenja koja nisu u skladu sa zahtjevima izravnih terećenja Jedinstvenog područja plaćanja u eurima (SEPA), kako je propisano u Uredbi (EU) br. 260/2012.

Izravni sudionik (Direct participant)

Subjekt kojeg platni sustav identificira ili prepoznaje i koji je ovlašten za izravno slanje ili primanje platnih naloga u sustav ili iz sustava bez posrednika ili ga izravno obvezuju pravila koja uređuju platni sustav. U nekim sustavima izravni sudionici također razmjenjuju naloge u ime neizravnih sudionika. Svaki sudionik s pojedinačnim pristupom sustavu obračunava se posebno.

Izravno terećenje inicirano na osnovi jednog plaćanja (Direct debit initiated on a single payment basis)

Elektronički inicirano izravno terećenje koje je neovisno o drugim izravnim terećenjima, odnosno nije dio skupine izravnih terećenja koja su zajedno inicirana.

Javna uprava (Public administration)

Institucionalne jedinice koje nisu tržišni proizvođači, čija je proizvodnja namijenjena individualnoj i kolektivnoj potrošnji, a financiraju se obveznim plaćanjima jedinica koje pripadaju drugim sektorima te institucionalne jedinice koje se uglavnom bave preraspodjelom nacionalnog dohotka i bogatstva, kako je utvrđeno u vezi sa sektorom opće države.

Kartica (Card)

Uređaj koji njegov imatelj može koristiti ili za provođenje transakcija ili za podizanje novca.

Sukladno ugovoru s izdavateljem kartice ona nudi svom imatelju jednu od sljedećih funkcija: gotovina, terećenje, odgođeno terećenje računa, kredit i elektronički novac.

Kartice povezane s računom elektroničkog novca uključene su u kategoriju „kartice s funkcijom elektroničkog novca” kao i u druge kategorije u skladu s funkcijama koje nudi kartica.

Kartice se broje na strani sudionika pošiljatelja (odnosno na strani izdavatelja kartice).

Kartice koje daju pristup elektroničkom novcu pohranjenom na računima elektroničkog novca (Cards which give access to e-money stored on e-money accounts)

Vidjeti definiciju „računi elektroničkog novca”.

Kartice na koje se izravno pohranjuje elektronički novac (Cards on which e-money can be stored directly)

Elektronički novac koji se drži na kartici u posjedu imatelja elektroničkog novca. Vidjeti i definiciju „elektronički novac”.

Kartice s debitnom funkcijom (Cards with a debit function)

Ona omogućuje imatelju kartice da se njegove kupnje izravno i odmah knjiže na teret njegovih računa koje ima ili kod izdavatelja kartice ili negdje drugdje.

Kartica s debitnom funkcijom može biti povezana s računom koji omogućuje dopušteno prekoračenje kao dodatno obilježje. Broj kartica s debitnom funkcijom odnosi se na ukupan broj kartica u optjecaju, a ne na broj računa s kojima su kartice povezane.

Bitna značajka kartice s debitnom funkcijom suprotno kartici s kreditnom funkcijom ili funkcijom odgođenog terećenja računa, jest ugovorna odredba na temelju koje se kupnje knjiže na teret novčanih sredstava na tekućem računu imatelja kartice.

Kartice s debitnom funkcijom ili s funkcijom odgođenog terećenja računa (Card with a debit or delayed debit function)

Kartica koja ima debitnu funkciju ili funkciju odgođenog terećenja računa.

Ova se kategorija iskazuje samo ako podatke nije moguće raščlaniti na „kartice s debitnom funkcijom” i „kartice s funkcijom odgođenog terećenja računa”.

Kartice s funkcijom elektroničkog novca (Cards with an e-money function)

Kartica koja omogućava transakcije s elektroničkim novcem.

Uključene su kartice na kojima se elektronički novac pohranjuje izravno i kartice koje daju pristup elektroničkom novcu pohranjenom na račune elektroničkog novca.

Kartica s funkcijom elektroničkog novca koja je bila napunjena barem jednom (Card with an e-money function which has been loaded at least once)

Kartica s funkcijom elektroničkog novca koja je napunjena barem jednom i može se stoga smatrati aktiviranom. Punjenje se može tumačiti kao naznaka namjere za upotrebu funkcije elektroničkog novca.

Kartica s funkcijom odgođenog terećenja (Card with a delayed debit function)

Kartica omogućuje imatelju kartice da se njegove kupnje knjiže na teret računa kod izdavatelja kartice do odobrenog limita. Stanje na tom računu se zatim u potpunosti namiruje na kraju unaprijed određenog razdoblja. Imatelju se obično naplaćuje godišnja naknada.

Bitna značajka kartice s funkcijom odgođenog terećenja računa, suprotno kartici s kreditnom funkcijom ili debitnom funkcijom, jest ugovorna odredba na temelju koje se imatelju kartice odobrava kreditna linija, ali uz obvezu da se nastali dug namiri do kraja unaprijed određenog razdoblja. Ova vrsta kartica se uobičajeno naziva „kartica s odgođenom naplatom (charge card)”.

Kartica s funkcijom plaćanja (osim kartica samo s funkcijom elektroničkog novca) (Card with a payment function (except cards with an e-money function only))

Kartica koja ima najmanje jednu od sljedećih funkcija: debitna funkcija i/ili funkcija s odgođenim terećenjem računa i/ili kreditna funkcija. Kartica može također imati i druge funkcije, kao što je funkcija elektroničkog novca, no kartice koje imaju samo funkciju elektroničkog novca ne uzimaju se u obzir u ovoj kategoriji.

Kartice s gotovinskom funkcijom (Card with a cash function)

Kartica koja omogućava imatelju podizanje gotovine s bankomata i/ili deponiranje gotovine na bankomatu.

Kartica s kombiniranom debitnom i gotovinskom funkcijom te funkcijom elektroničkog novca (Card with a combined debit, cash and e-money function)

Kartica koju je izdao pružatelj platnih usluga koja ima kombiniranu debitnu i gotovinsku funkciju te funkciju elektroničkog novca.

Kartica s kreditnom funkcijom (Card with a credit function)

Kartica koja svojem imatelju omogućava kupovanje i, u nekim slučajevima, podizanje gotovine do unaprijed određenog limita. Odobreni kredit može se namiriti u potpunosti na kraju određenog razdoblja ili se može namiriti djelomično, s time da se stanje smatra produljenim kreditom na koji se obično obračunava kamata.

Bitna značajka kartice s kreditnom funkcijom suprotno kartici s debitnom funkcijom ili funkcijom odgođenog terećenja računa jest ugovorna odredba na temelju kojeg se imatelju kartice odobrava kreditna linija, koja omogućava produljeni kredit.

Kartica s kreditnom funkcijom ili s funkcijom odgođenog terećenja računa (Card with a credit or delayed debit function)

Kartica koja ima kreditnu funkciju ili funkciju odgođenog terećenja računa.

O ovoj se kategoriji izvješćuje samo ako podatke nije moguće raščlaniti na „kartice s kreditnom funkcijom” i „kartice s funkcijom odgođenog terećenja računa”.

Kartično plaćanje (Card payment)

Platne transakcije se izvršavaju upotrebom kartica s debitnom funkcijom, kreditnom funkcijom ili funkcijom odgođenog terećenja računa na terminalu ili kroz druge kanale.

Kartično plaćanje inicirano na fizičkom EFTPOS-u (Card payment initiated at a physical EFTPOS)

Elektronički inicirana transakcija kartičnog plaćanja na fizičkom POS-u koji omogućava elektronički prijenos sredstava. Ova stavka obično uključuje plaćanja karticama putem elektroničkog prijenosa sredstava na terminalu mjesta prodaje (EFTPOS) na mjestu gdje se nalazi trgovac. Ne uključuje platne transakcije s elektroničkim novcem.

Kartična plaćanja karticama koje su izdane od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga (osim kartica koje imaju samo funkciju elektroničkog novca) (Card payments with cards issued by resident PSPs (except cards with an e-money function only))

Platne transakcije se izvršavaju upotrebom kartica s debitnom funkcijom, kreditnom funkcijom ili funkcijom odgođenog terećenja računa na terminalu ili kroz druge kanale.

Uključene su sve platne transakcije inicirane karticom, odnosno:

| (a) | sve transakcije u kojima su prihvatitelj i izdavatelj kartice različiti subjekti; i |
| --- | --- |

(a)

sve transakcije u kojima su prihvatitelj i izdavatelj kartice različiti subjekti; i

| (b) | sve transakcije u kojima su prihvatitelj i izdavatelj kartice isti subjekti. |
| --- | --- |

(b)

sve transakcije u kojima su prihvatitelj i izdavatelj kartice isti subjekti.

Uključena su oduzimanja s računa pružatelja platnih usluga koja potječu od namire kartične transakcije kod koje su prihvatitelj i izdavatelj kartice isti subjekti.

Nisu uključene platne transakcije putem telefona ili interneta upotrebom kartice.

Transakcije elektroničkim novcem nisu uključene.

Podizanja gotovine i depoziti na bankomatima nisu uključeni. Oni se iskazuju kao „podizanja gotovine na bankomatima” ili „depoziti gotovine na bankomatima”.

Kreditni transferi na bankomatima nisu uključeni. Oni se iskazuju kao „kreditni transferi”.

Podizanja gotovine na terminalima POS nisu uključena.

Kartična shema (Card scheme)

Tehničko i trgovačko uređenje koje je uspostavljeno kako bi se opsluživao jedan ili više brendova (brand) kartice, koje pruža organizacijski, pravni i operativni okvir potreban za funkcioniranje usluga stavljenih na tržište od strane tih brendova.

Trostrana kartična shema je kartična shema koja uključuje sljedeće sudionike:

| (a) | samu kartičnu shemu, koja djeluje kao izdavatelj i prihvatitelj; |
| --- | --- |

(a)

samu kartičnu shemu, koja djeluje kao izdavatelj i prihvatitelj;

| (b) | imatelja kartice; |
| --- | --- |

(b)

imatelja kartice;

| (c) | stranku primateljicu. |
| --- | --- |

(c)

stranku primateljicu.

Četverostrana kartična shema je kartična shema kod koje su sudionici:

| (a) | izdavatelj; |
| --- | --- |

(a)

izdavatelj;

| (b) | prihvatitelj; |
| --- | --- |

(b)

prihvatitelj;

| (c) | imatelj kartice; |
| --- | --- |

(c)

imatelj kartice;

| (d) | primatelj kartice. |
| --- | --- |

(d)

primatelj kartice.

U slučaju bankomata, obično prihvatitelj nudi usluge putem bankomata.

Kreditna institucija (Credit institution)

„Kreditna institucija” ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 4. stavku 1. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Kreditni transfer (Credit transfer)

Platna usluga koja omogućava platitelju da instituciji koja vodi njegov račun da uputu za prijenos sredstava korisniku. To je platni nalog, ili niz platnih naloga, dan s namjenom da se sredstva stave na raspolaganje korisniku. I platni nalog i sredstva, navedena u njemu, prenose se od pružatelja platne usluge platitelja na pružatelja platne usluge primatelja plaćanja odnosno korisnika, po mogućnosti preko nekoliko posredničkih kreditnih institucija i/ili jednog ili više platnih sustava i sustava za namiru.

Kao kreditni transferi također se uključuju transakcije s gotovinom na jednom ili oba kraja platne transakcije i s upotrebom platne usluge kreditnog transfera.

Kreditni transferi inicirani na bankomatu s funkcijom kreditnog transfera također su uključeni.

Kreditni transferi inicirani na osnovi jednog plaćanja (Credit transfers initiated on a single payment basis)

Elektronički inicirani kreditni transfer koji je iniciran neovisno, odnosno nije dio skupine kreditnih transfera koji su zajedno inicirani.

Kreditni transferi inicirani u datoteci/skupini (Credit transfers initiated in a file/batch)

Elektronički inicirani kreditni transfer koji je dio skupine kreditnih transfera, koje je zajednički inicirao platitelj preko namjenske linije. Svaki kreditni transfer sadržan u skupini obračunava se kao poseban kreditni transfer kada se iskazuje broj transakcija.

Kreditni transferi inicirani u papirnatom obliku (Credit transfers initiated in paper-based form)

Kreditni transferi koje platitelj dostavlja u papirnatom obliku.

Kreditni transferi od toga: izvan SEPA-e (Credit transfers of which: non-SEPA)

Kreditni transferi koji nisu u skladu sa zahtjevima kreditnih transfera Jedinstvenog područja plaćanja u eurima (SEPA), kako je propisano u Uredbi (EU) br. 260/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

Monetarne financijske institucije (MFI) (Monetary financial institutions(MFIs))

Monetarne financijske institucije sastoje se od svih jedinica uključenih u podsektor središnje banke (S.121), društva koja primaju depozite osim središnje banke (S.122) i novčanih fondova (S.123), kako je navedeno u revidiranom Europskom sustavu nacionalnih računa utvrđenom u Uredbi (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (2).

Neizravni sudionik (Indirect participant)

Neizravni sudionik jest sudionik u platnom sustavu sa sporazumom o zastupanju gdje se koristi izravni sudionik kao posrednik pri provođenju nekih poslova koji su dopušteni u sustavu (osobito namire).

Sve transakcije od strane neizravnih sudionika namiruju se na računu izravnog sudionika koji se suglasio da zastupa predmetnog neizravnog sudionika. Svaki sudionik koji se u sustavu može nasloviti pojedinačno obračunava se posebno, bez obzira na to postoji li pravna veza između dva ili više takvih sudionika.

Nemonetarna financijska institucija (Non-MFI)

Svaka fizička i pravna osoba koja ne pripada sektoru monetarnih financijskih institucija.

U svrhu statistike plaćanja svi pružatelji platnih usluga isključeni su iz sektora „nemonetarne financijske institucije”.

Neotplaćena vrijednost na pohraniteljima elektroničkog novca izdanim od strane izdavatelja elektroničkog novca (Outstanding value on e-money storages issued by electronic money issuers)

Vrijednost, na kraju izvještajnog razdoblja, elektroničkog novca koji su izdali izdavatelji elektroničkog novca i koji imaju subjekti različiti od izdavatelja, uključujući izdavatelje elektroničkog novca različite od izdavatelja.

Novčana sredstva (Funds)

Novčanice i kovanice, knjižni novac i elektronički novac.

Organizacija za kliring i namiru (Clearing and settlement organisation)

Sve organizacije za kliring i namiru koje su izravni sudionici u platnom sustavu.

Ostale financijske institucije (Other financial institutions)

Sve financijske institucije koje sudjeluju u platnom sustavu pod nadzorom su odgovarajućih tijela, tj. bilo središnje banke ili tijela za bonitetni nadzor, ali nisu obuhvaćene definicijom kreditnih institucija.

Ostale platne usluge (Other payment services)

Obuhvaća platne usluge definirane u članku 4. Direktive 2007/64/EZ koje nisu izričito navedene u ovoj Uredbi.

Ostali izdavatelji elektroničkog novca (Other e-money issuers)

Izdavatelji elektroničkog novca različiti od „institucija za elektronički novac” i „kreditnih institucija”. Vidjeti definiciju „izdavatelji elektroničkog novca”.

Ostali izravni sudionici (Other direct participants)

Svaki izravni sudionik u platnom sustavu, isključujući kreditne institucije i središnje banke.

Plaćanje elektroničkim novcem (E-money payment)

Transakcija kod koje imatelj elektroničkog novca prenosi vrijednost elektroničkog novca sa svojeg stanja na stanje korisnika, bilo karticom na kojoj je elektronički novac izravno pohranjen ili s drugog računa elektroničkog novca.

Plaćanje elektroničkim novcem s karticama na koje se izravno pohranjuje elektronički novac (E-money payment with cards on which e-money can be stored directly)

Transakcija kod koje imatelj kartice s funkcijom elektroničkog novca prenosi vrijednost elektroničkog novca sa svojeg stanja pohranjenog na kartica na stanje korisnika.

Plaćanje elektroničkim novcem s računa elektroničkog novca (E-money payment with e-money accounts)

Transakcija kod koje se novčana sredstva prenose s računa elektroničkog novca platitelja na račun primatelja plaćanja. Vidjeti definiciju „računi elektroničkog novca”.

Plaćanje elektroničkim novcem s računa elektroničkog novca od toga: pristupljeno putem kartice (E-money payment with e-money accounts of which: accessed through a card)

Transakcija kod koje se kartica upotrebljava za pristup računu elektroničkog novca te se naknadno sredstva prenose s računa elektroničkog novca platitelja na račun primatelja plaćanja. Vidjeti definiciju „računi elektroničkog novca”.

Plaćanja karticama s debitnom funkcijom (Payment with cards with a debit function)

Platne transakcije izvršavaju se upotrebom kartica s debitnom funkcijom na fizičkom terminalu ili kroz druge kanale.

Plaćanja karticama s debitnom funkcijom i/ili funkcijom odgođenog terećenja računa (Payments with cards with a debit and/or delayed debit function )

Platne transakcije izvršavaju se upotrebom kartica s debitnom funkcijom i/ili funkcijom odgođenog terećenja računa na fizičkom terminalu ili kroz druge kanale. O ovoj se kategoriji izvješćuje samo ako podatke nije moguće raščlaniti na „plaćanja karticama s debitnom funkcijom” i „plaćanja karticama s funkcijom odgođenog terećenja računa”.

Plaćanja karticama s funkcijom odgođenog terećenja računa (Payments with cards with a delayed debit function)

Platne transakcije izvršavaju se upotrebom kartica s funkcijom odgođenog terećenja računa na fizičkom terminalu ili kroz druge kanale.

Plaćanja karticama s kreditnom funkcijom (Payments with cards with a credit function)

Platne transakcije koje se izvršavaju upotrebom kartica s kreditnom funkcijom na fizičkom terminalu ili kroz druge kanale.

Plaćanja karticama s kreditnom funkcijom i/ili funkcijom odgođenog terećenja računa (Payments with cards with a credit and/or delayed debit function)

Platne transakcije obavljene upotrebom kartica s kreditnom funkcijom i/ili funkcijom odgođenog terećenja računa na fizičkom terminalu ili kroz druge kanale. O ovoj se potkategoriji izvješćuje samo ako podatke nije moguće raščlaniti na „plaćanje karticama s kreditnom funkcijom” i „plaćanje karticama s funkcijom odgođenog terećenja računa”.

Platitelj (Payer)

„Platitelj” ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 4. Direktive 2007/64/EZ.

Platna transakcija (Payment transaction)

„Platna transakcija” ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 4. Direktive 2007/64/EZ.

Platne usluge (Payment services)

„Platne usluge” imaju isto značenje kako je utvrđeno u članku 4. Direktive 2007/64/EZ.

Platni instrument (Payment instrument)

„Platni instrument” ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 4. Direktive 2007/64/EZ.

Platni sustav (Payment system)

„Platni sustav” ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 4. Direktive 2007/64/EZ.

Podizanje gotovine na bankomatima (osim transakcija s elektroničkim novcem) (ATM cash withdrawal (except e-money transactions))

Podizanje gotovine koje se obavlja na bankomatu upotrebom kartice s gotovinskom funkcijom.

Podizanje gotovine na terminalima POS upotrebom kartice s debitnom funkcijom, kreditnom funkcijom ili funkcijom odgođenog terećenja računa uključuje se samo ako nije povezano s platnom transakcijom.

Podizanja gotovine zajedno s platnom transakcijom nisu uključena. Umjesto toga, ona se smatraju „POS transakcijama”.

Podizanje gotovine na terminalima POS (Cash advance at POS terminals)

Transakcije u kojima vlasnik kartice prima gotovinu na POS terminalu u kombinaciji s plaćanjem robe ili usluga.

Ako nije moguće razlikovanje podataka o podizanju gotovine na terminalima POS, oni se iskazuju kao „POS transakcije”.

Podružnica (Branch)

Mjesto poslovanja različito od glavnog ureda koje se nalazi u državi izvjestiteljici i koje je osnovao pružatelj platnih usluga (PSP) osnovan u drugoj državi. Nema pravne osobnosti i izravno provodi neke ili sve transakcije karakteristične za poslovanje pružatelja platnih usluga.

Sva mjesta poslovanja uspostavljena u državi izvjestiteljici od strane iste institucije osnovane u drugoj državi čine jednu podružnicu. Svako od tih mjesta poslovanja smatra se zasebnim uredom.

Polaganje gotovine na bankomatima (osim transakcija s elektroničkim novcem) (ATM cash deposit (except e-money transactions))

Polaganje gotovine koje se obavlja na bankomatu upotrebom kartice s gotovinskom funkcijom. Uključuje sve transakcije u kojima je gotovina deponirana na terminalu, bez ručne intervencije, a platitelj se utvrđuje platnom karticom.

POS transakcije (osim transakcija s elektroničkim novcem) (POS transactions (except e-money transactions))

Transakcije koje se provode na terminalima na prodajnom mjestu uporabom kartice s debitnom funkcijom, kreditnom funkcijom ili funkcijom odgođenog terećenja računa.

Nisu uključene transakcije s upotrebom kartice s funkcijom elektroničkog novca.

Poslane transakcije (Transactions sent)

Transakcije koje uključuju nemonetarne financijske institucije poslane pružateljima platnih usluga. Informacije se pružaju u državi izvjestiteljici od strane rezidentnog pružatelja platnih usluga.

Za različite platne usluge, primjenjuje se sljedeće:

| (a) | kreditni transferi obračunavaju se na strani platitelja; |
| --- | --- |

(a)

kreditni transferi obračunavaju se na strani platitelja;

| (b) | izravna terećenja obračunavaju se na strani primatelja plaćanja; |
| --- | --- |

(b)

izravna terećenja obračunavaju se na strani primatelja plaćanja;

| (c) | čekovi se obračunavaju na strani platitelja; |
| --- | --- |

(c)

čekovi se obračunavaju na strani platitelja;

| (d) | kartične transakcije obračunavaju se na strani platitelja, odnosno strani izdavatelja; |
| --- | --- |

(d)

kartične transakcije obračunavaju se na strani platitelja, odnosno strani izdavatelja;

| (e) | platne transakcije s elektroničkim novcem obračunavaju se ili na strani platitelja ili na strani primatelja plaćanja, ovisno o kanalu iniciranja. Ako se obračunava na strani platitelja (primatelja plaćanja) pod poslanim transakcijama, transakcija se treba obračunavati na strani primatelja plaćanja (platitelja) pod primljenim transakcijama. |
| --- | --- |

(e)

platne transakcije s elektroničkim novcem obračunavaju se ili na strani platitelja ili na strani primatelja plaćanja, ovisno o kanalu iniciranja. Ako se obračunava na strani platitelja (primatelja plaćanja) pod poslanim transakcijama, transakcija se treba obračunavati na strani primatelja plaćanja (platitelja) pod primljenim transakcijama.

U vezi s platnim sustavom, ovo je transakcija koju je poslao sudionik radi obrade od strane platnog sustava.

Prekogranična transakcija (Cross-border transaction)

Platna transakcija koju je inicirao platitelj ili primatelj plaćanja pri čemu se pružatelj platnih usluga platitelja i pružatelj platnih usluga primatelja plaćanja nalaze u različitim državama.

Posebno, u slučaju platnih sustava: platna transakcija između sudionika koji se nalaze u različitim državama.

Prenosivi depoziti (Transferable deposits)

Depoziti unutar kategorije „prekonoćni depoziti” koji su izravno prenosivi po naredbi radi plaćanja drugim gospodarskim subjektima uobičajenim sredstvima plaćanja, bez značajnog kašnjenja, ograničenja ili kazni.

Prihvaćanje (Acquiring)

Znači usluge koje omogućavaju primatelju plaćanja primanje instrumenta plaćanja ili platne transakcije pružajući usluge provjere, autorizacije i namire s ishodom prijenosa sredstava primatelju plaćanja.

Prihvatitelj (Acquirer)

Ovaj se pojam primjenjuje u sljedećim slučajevima:

| (a) | subjekt koji ima depozitne račune za primatelje kartica, odnosno trgovce, i kojemu primatelj kartica prenosi podatke, u vezi s transakcijom. Prihvatitelj je odgovoran za prikupljanje podataka o transakcijama i namiru s primateljima; |
| --- | --- |

(a)

subjekt koji ima depozitne račune za primatelje kartica, odnosno trgovce, i kojemu primatelj kartica prenosi podatke, u vezi s transakcijom. Prihvatitelj je odgovoran za prikupljanje podataka o transakcijama i namiru s primateljima;

| (b) | kod transakcija na mjestu prodaje (POS), subjekt kojemu primatelj, obično trgovac, prenosi podatke potrebne za obradu plaćanja putem kartice. Prihvatitelj je subjekt koji upravlja računom trgovca; |
| --- | --- |

(b)

kod transakcija na mjestu prodaje (POS), subjekt kojemu primatelj, obično trgovac, prenosi podatke potrebne za obradu plaćanja putem kartice. Prihvatitelj je subjekt koji upravlja računom trgovca;

| (c) | kod transakcija na bankomatima, subjekt koji novčanice čini dostupnim imatelju kartice, bilo izravno bili putem trećih pružatelja; |
| --- | --- |

(c)

kod transakcija na bankomatima, subjekt koji novčanice čini dostupnim imatelju kartice, bilo izravno bili putem trećih pružatelja;

| (d) | subjekt koji osigurava terminale neovisno o vlasništvu na terminalima. |
| --- | --- |

(d)

subjekt koji osigurava terminale neovisno o vlasništvu na terminalima.

Primatelj plaćanja (Payee)

„Primatelj plaćanja” ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 4. Direktive 2007/64/EZ.

Primljene transakcije (Transactions received)

Transakcije koje uključuju nemonetarne financijske institucije primljene od pružatelja platnih usluga. Informacije se pružaju u državi izvjestiteljici od strane rezidentnog pružatelja platnih usluga.

Za različite platne usluge, primjenjuje se sljedeće:

| (a) | kreditni transferi obračunavaju se na strani primatelja plaćanja; |
| --- | --- |

(a)

kreditni transferi obračunavaju se na strani primatelja plaćanja;

| (b) | izravna terećenja obračunavaju se na strani platitelja; |
| --- | --- |

(b)

izravna terećenja obračunavaju se na strani platitelja;

| (c) | čekovi se obračunavaju na strani platitelja; |
| --- | --- |

(c)

čekovi se obračunavaju na strani platitelja;

| (d) | kartične transakcije obračunavaju se na strani primatelja plaćanja, odnosno na strani prihvatitelja; |
| --- | --- |

(d)

kartične transakcije obračunavaju se na strani primatelja plaćanja, odnosno na strani prihvatitelja;

| (e) | platne transakcije s elektroničkim novcem obračunavaju se ili na strani platitelja ili na strani primatelja plaćanja, ovisno o kanalu iniciranja. Ako se obračunava na strani platitelja (primatelja plaćanja) pod primljenim transakcijama, transakcija se treba obračunavati na strani platitelja (primatelja plaćanja) pod poslanim transakcijama. |
| --- | --- |

(e)

platne transakcije s elektroničkim novcem obračunavaju se ili na strani platitelja ili na strani primatelja plaćanja, ovisno o kanalu iniciranja. Ako se obračunava na strani platitelja (primatelja plaćanja) pod primljenim transakcijama, transakcija se treba obračunavati na strani platitelja (primatelja plaćanja) pod poslanim transakcijama.

Pružatelji platnih usluga (Payment service providers (PSPs))

„Pružatelji platnih usluga” jesu oni navedeni u članku 1. Direktive 2007/64/EZ.

Punjenje i pražnjenje kartica elektroničkog novca (E-money card-loading and unloading)

Transakcije koje omogućuje prijenos vrijednosti elektroničkog novca od izdavatelja elektroničkog novca na karticu s funkcijom elektroničkog novca i obratno. Uključene su i transakcije punjenja i transakcije pražnjenja.

Račun za plaćanje (Payment account)

„Račun za plaćanje” ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 4. Direktive 2007/64/EZ.

Računi elektroničkog novca (E-money accounts)

Računi na kojima je pohranjen elektronički novac. Imatelj računa može koristiti stanje na računu radi obavljanja plaćanja i prijenosa novčanih sredstava između računa. Nisu uključene kartice na koje se izravno pohranjuje elektronički novac.

Računi elektroničkog novca kojima se pristupa putem kartice (E-money accounts accessed through a card)

Vidjeti definicije za „računi elektroničkog novca” i „kartice s funkcijom elektroničkog novca”.

Shema elektroničkog novca (E-money scheme)

Skup tehničkih koncepata, pravila, protokola, algoritama, funkcija, pravnih i ugovornih odredbi, trgovačkih sporazuma i upravnih postupaka koji čine osnovu za pružanje određenog proizvoda elektroničkog novca. Ovo može također uključivati pružanje niza marketinških usluga, usluga obrade i drugih usluga svojim članovima.

Središnja banka (Central bank)

Financijska društva i kvazidruštva čija je glavna funkcija izdavanje novca, održavanje unutarnje i vanjske vrijednosti novca i držanje međunarodnih pričuva ili dijela međunarodnih pričuva zemlje.

Stopa koncentracije (Concentration ratio)

Stopa koncentracije u pogledu obujma: stopa koncentracije u pogledu broja odnosno obujma transakcija, koje je poslalo pet najvećih sudionika platnog sustava i ukupnog broja, odnosno obujma transakcija poslanih putem platnog sustava.

Stopa koncentracije u pogledu obujma: stopa koncentracije u pogledu vrijednosti transakcija, koje je poslalo pet najvećih sudionika platnog sustava i ukupne vrijednosti transakcija poslanih putem platnog sustava.

Terminal POS (POS Terminal)

Terminal na prodajnom mjestu (POS) (Point of sale (POS) terminals): naprava koja omogućuju upotrebu platnih kartica na fizičkom, a ne na virtualnom prodajnom mjestu. Podaci o plaćanju dobivaju se bilo ručno na papirnatoj potvrdi ili elektroničkim sredstvima, odnosno uređajem EFTPOS.

Terminal POS napravljen je radi omogućavanja prijenosa informacija o plaćanju izravnom autorizacijom (online) uz zahtjev za autorizaciju u realnom vremenu i/ili neizravnom autorizacijom (offline).

Terminali EFTPOS (EFTPOS terminals)

Terminali EFTPOS koji obuhvaćaju informacije o plaćanju elektroničkim sredstvima te su izrađeni, u nekim slučajevima, da prenose te informacije izravnom autorizacijom (online) uz zahtjev za autorizaciju u realnom vremenu ili neizravnom autorizacijom (offline). Uključuje i samoposlužne terminale.

Terminal za kartice s funkcijom elektroničkog novca (E-money card terminal)

Terminal koji omogućuje prijenos elektroničke vrijednost s izdavatelja elektroničkog novca na karticu s funkcijom elektroničkog novca i obrnuto ili sa stanja na kartici na stanje korisnika.

Terminal za prihvat kartice s funkcijom elektroničkog novca (E-money card – accepting terminal)

Terminal koji omogućava imateljima elektroničkog novca na kartici s funkcijom elektroničkog novca da prenesu novčanu vrijednost s njihovog stanja na stanje trgovca ili drugog korisnika.

Terminal za punjenje i pražnjenje kartica elektroničkog novca (E-money card - loading and unloading terminal)

Terminal koji omogućuje prijenos elektroničke vrijednost s izdavatelja elektroničkog novca na imatelja kartice s funkcijom elektroničkog novca i obrnuto, odnosno punjenje i pražnjenje.

Transakcije na bankomatima (osim transakcija s elektroničkim novcem) (ATM transactions (except e-money transactions))

Podizanja i polaganja gotovine provedena na bankomatima upotrebom kartica s gotovinskom funkcijom, koja obuhvaćaju sve odgovarajuće transakcije inicirane karticom, odnosno:

| (a) | sve transakcije u kojima su prihvatitelj i izdavatelj različiti subjekti; i |
| --- | --- |

(a)

sve transakcije u kojima su prihvatitelj i izdavatelj različiti subjekti; i

| (b) | sve transakcije u kojima su prihvatitelj i izdavatelj isti subjekti. |
| --- | --- |

(b)

sve transakcije u kojima su prihvatitelj i izdavatelj isti subjekti.

Transakcije elektroničkim novcem nisu uključene.

Transakcije na terminalima osiguranima od strane nerezidentnih pružatelja platnih usluga s karticama izdanim od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga (Transactions at terminals provided by non-resident PSPs with cards issued by resident PSPs)

Platne transakcije izvršene na svim terminalima koje su prihvatili nerezidentni pružatelji platnih usluga kod kojih su kartice upotrijebljene u transakciji izdane od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga.

Zemljopisne raščlambe (kako je utvrđeno u Prilogu III.) odnose se na državu gdje se nalaze terminali.

Transakcije na terminalima osiguranima od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga s karticama izdanim od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga (Transactions at terminals provided by resident PSPs with cards issued by resident PSPs)

Platne transakcije izvršene na svim terminalima koje su prihvatili rezidentni pružatelji platnih usluga (tj. bilo da se terminali nalaze u ili izvan države u kojoj se nalazi pružatelj platnih usluga) i kod kojih su kartice upotrijebljene u transakciji izdane od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga.

Zemljopisne raščlambe (kako je utvrđeno u Prilogu III.) odnose se na državu gdje se nalaze terminali.

Transakcije na terminalima osiguranima od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga s karticama izdanim od strane nerezidentnih pružatelja platnih usluga (Transactions at terminals provided by resident PSPs with cards issued by non-resident PSPs)

Platne transakcije izvršene na svim terminalima koje su prihvatili rezidentni pružatelji platnih usluga (tj. bilo da se terminali nalaze u ili izvan države u kojoj se nalazi pružatelj platnih usluga) i kod kojih su kartice upotrijebljene u transakciji izdane od strane nerezidentnih pružatelja platnih usluga.

Zemljopisne raščlambe (kako je utvrđeno u Prilogu III.) odnose se na državu gdje se nalaze terminali.

Trgovac (Merchant)

Subjekt koji je ovlašten primiti novčana sredstva u zamjenu za isporuku dobara i/ili pružanje usluga te je sklopio ugovor s pružateljem platnih usluga za primitak tih novčanih sredstava.

Ukupan broj kartica (neovisno o broju funkcija na kartici) (Total number of cards (irrespective of the number of functions on the card))

Ukupni broj kartica u optjecaju. Ove kartice mogu imati jednu ili više sljedećih funkcija: gotovina, terećenje, kredit, odgođeno terećenje računa ili elektronički novac.

Ukupne platne transakcije koje uključuju nemonetarne financijske institucije (Total payment transaction involving non-MFIs)

Ukupan broj transakcija s upotrebom instrumenata plaćanja koje uključuju nemonetarne financijske institucije.

Ukupna vrijednost transakcija s upotrebom instrumenata plaćanja koje uključuju nemonetarne financijske institucije.

Ukupno poslane transakcije (Total transactions sent)

Ukupan broj transakcija podnijetih i obrađenih u određenom platnom sustavu.

Ukupna vrijednost transakcija podnijetih i obrađenih u određenom platnom sustavu.

Usluga iniciranja plaćanja (Payment initiation service)

Usluge iniciranja plaćanja iniciraju platne transakcije putem računa za plaćanje s pristupom internetu. Ove usluge pružaju treće strane, koje same ne izdaju upotrijebljeni račun za plaćanje.

Zastupnik (Agent)

„Zastupnik” ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 4. Direktive 2007/64/EZ.

---

(1)  Uredba (EU) br. 260/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o utvrđivanju tehničkih i poslovnih zahtjeva za kreditne transfere i izravna terećenja u eurima (SL L 94, 30.3.2012., str. 22.).

(2)  SL L 174, 26.6.2013., str. 1.

---

PRILOG III.

IZVJEŠTAJNE SHEME

Tablica 1.

Institucije koje nude platne usluge nemonetarnim financijskim institucijama

(Kraj razdoblja)

| | Broj | Vrijednost |
| --- | --- | --- |
| Kreditne institucije |
| Broj prekonoćnih depozita (u tisućama) | Geo 0 | |
| od toga: | | |
| Broj prekonoćnih depozita povezanih putem interneta/osobnog računala (u tisućama) | Geo 0 | |
| Broj prenosivih prekonoćnih depozita (u tisućama) | Geo 0 | |
| od toga: | | |
| Broj prenosivih prekonoćnih depozita povezanih putem interneta/osobnog računala (u tisućama) | Geo 0 | |
| Broj računa za plaćanje | Geo 0 | |
| Broj računa elektroničkog novca | Geo 0 | |
| Neotplaćena vrijednost na pohraniteljima elektroničkog novca (1) (u tisućama eura) | | Geo 0 |
| Institucije za elektronički novac |
| Broj računa za plaćanje | Geo 0 | |
| Broj računa elektroničkog novca | Geo 0 | |
| Neotplaćena vrijednost na izdanim pohraniteljima elektroničkog novca (1) (u tisućama eura) | | Geo 0 |
| Institucije za platni promet |
| Broj računa za plaćanje | Geo 0 | |
| Drugi pružatelji platnih usluga i izdavatelji elektroničkog novca |
| Broj računa za plaćanje | Geo 0 | |
| Broj računa elektroničkog novca | Geo 0 | |
| Neotplaćena vrijednost na izdanim pohraniteljima elektroničkog novca (1) (u tisućama eura) | | Geo 0 |

Broj

Vrijednost

Kreditne institucije

Broj prekonoćnih depozita (u tisućama)

Geo 0

od toga:

Broj prekonoćnih depozita povezanih putem interneta/osobnog računala (u tisućama)

Geo 0

Broj prenosivih prekonoćnih depozita (u tisućama)

Geo 0

od toga:

Broj prenosivih prekonoćnih depozita povezanih putem interneta/osobnog računala (u tisućama)

Geo 0

Broj računa za plaćanje

Geo 0

Broj računa elektroničkog novca

Geo 0

Neotplaćena vrijednost na pohraniteljima elektroničkog novca (1) (u tisućama eura)

Geo 0

Institucije za elektronički novac

Broj računa za plaćanje

Geo 0

Broj računa elektroničkog novca

Geo 0

Neotplaćena vrijednost na izdanim pohraniteljima elektroničkog novca (1) (u tisućama eura)

Geo 0

Institucije za platni promet

Broj računa za plaćanje

Geo 0

Drugi pružatelji platnih usluga i izdavatelji elektroničkog novca

Broj računa za plaćanje

Geo 0

Broj računa elektroničkog novca

Geo 0

Neotplaćena vrijednost na izdanim pohraniteljima elektroničkog novca (1) (u tisućama eura)

Geo 0

Tablica 2.

Funkcije platnih kartica

(Kraj razdoblja, izvorne jedinice)

| | Broj |
| --- | --- |
| Kartice izdane od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga |
| Kartice s gotovinskom funkcijom | Geo 0 |
| Kartice s funkcijom plaćanja (osim kartica samo s funkcijom elektroničkog novca) | Geo 0 |
| od toga: | |
| kartice s debitnom funkcijom | Geo 0 |
| Kartice s funkcijom odgođenog terećenja računa | Geo 0 |
| Kartice s kreditnom funkcijom | Geo 0 |
| Kartice s debitnom funkcijom i/ili s funkcijom odgođenog terećenja računa | Geo 0 |
| Kartice s kreditnom funkcijom i/ili s funkcijom odgođenog terećenja računa | Geo 0 |
| Kartice s funkcijom elektroničkog novca | Geo 0 |
| Kartice na koje se izravno pohranjuje elektronički novac | Geo 0 |
| Kartice koje daju pristup elektroničkom novcu pohranjenom na računima elektroničkog novca | Geo 0 |
| od toga: | |
| Kartice s funkcijom elektroničkog novca koje su bile napunjene barem jednom | Geo 0 |
| Ukupan broj kartica (neovisno o broju funkcija na kartici) | Geo 0 |
| od toga: | |
| Kartice s kombiniranom debitnom i gotovinskom funkcijom te funkcijom elektroničkog novca | Geo 0 |

Broj

Kartice izdane od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga

Kartice s gotovinskom funkcijom

Geo 0

Kartice s funkcijom plaćanja (osim kartica samo s funkcijom elektroničkog novca)

Geo 0

od toga:

kartice s debitnom funkcijom

Geo 0

Kartice s funkcijom odgođenog terećenja računa

Geo 0

Kartice s kreditnom funkcijom

Geo 0

Kartice s debitnom funkcijom i/ili s funkcijom odgođenog terećenja računa

Geo 0

Kartice s kreditnom funkcijom i/ili s funkcijom odgođenog terećenja računa

Geo 0

Kartice s funkcijom elektroničkog novca

Geo 0

Kartice na koje se izravno pohranjuje elektronički novac

Geo 0

Kartice koje daju pristup elektroničkom novcu pohranjenom na računima elektroničkog novca

Geo 0

od toga:

Kartice s funkcijom elektroničkog novca koje su bile napunjene barem jednom

Geo 0

Ukupan broj kartica (neovisno o broju funkcija na kartici)

Geo 0

od toga:

Kartice s kombiniranom debitnom i gotovinskom funkcijom te funkcijom elektroničkog novca

Geo 0

Tablica 3.

Uređaji za prihvat platnih kartica

(Kraj razdoblja, izvorne jedinice)

| | Broj |
| --- | --- |
| Terminali koje osiguravaju rezidentni pružatelji platnih usluga |
| Bankomati | Geo 3 |
| od toga: | |
| Bankomati s funkcijom podizanja gotovine | Geo 3 |
| Bankomati s funkcijom kreditnog transfera | Geo 3 |
| Terminali POS | Geo 3 |
| od toga: | |
| Terminali EFTPOS | Geo 3 |
| Terminali za kartice s funkcijom elektroničkog novca | Geo 3 |
| Terminali za kartice s funkcijom elektroničkog novca | Geo 3 |
| od toga: | |
| Terminali za punjenje i pražnjenje kartica elektroničkog novca | Geo 3 |
| Terminali za prihvat kartica s funkcijom elektroničkog novca | Geo 3 |

Broj

Terminali koje osiguravaju rezidentni pružatelji platnih usluga

Bankomati

Geo 3

od toga:

Bankomati s funkcijom podizanja gotovine

Geo 3

Bankomati s funkcijom kreditnog transfera

Geo 3

Terminali POS

Geo 3

od toga:

Terminali EFTPOS

Geo 3

Terminali za kartice s funkcijom elektroničkog novca

Geo 3

Terminali za kartice s funkcijom elektroničkog novca

Geo 3

od toga:

Terminali za punjenje i pražnjenje kartica elektroničkog novca

Geo 3

Terminali za prihvat kartica s funkcijom elektroničkog novca

Geo 3

Tablica 4.

Platne transakcije koje uključuju nemonetarne financijske institucije

(Ukupno za razdoblje; broj transakcija u milijunima; vrijednost transakcija u milijunima eura)

| | Poslano | Primljeno |
| --- | --- | --- |
| | Broj transakcija | Vrijednost transakcija | Broj transakcija | Vrijednost transakcija |
| Transakcije prema vrsti platne usluge |
| Kreditni transferi | Geo 3 | Geo 3 | Geo 2 | Geo 2 |
| Inicirano u papirnatom obliku | Geo 1 | Geo 1 | | |
| Inicirano u elektroničkom obliku | Geo 1 | Geo 1 | | |
| Inicirano u datoteci/skupini | Geo 1 | Geo 1 | | |
| Inicirano na osnovi jednog plaćanja | Geo 1 | Geo 1 | | |
| od toga: | | | | |
| Izvan SEPA-e | Geo 1 | Geo 1 | | |
| Izravna terećenja | Geo 3 | Geo 3 | Geo 2 | Geo 2 |
| Inicirano u datoteci/skupini | Geo 1 | Geo 1 | | |
| Inicirano na osnovi jednog plaćanja | Geo 1 | Geo 1 | | |
| od toga: | | | | |
| Izvan SEPA-e | Geo 1 | Geo 1 | | |
| Kartična plaćanja karticama koje su izdane od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga (osim kartica koje imaju samo funkciju elektroničkog novca) | Geo 3 | Geo 3 | | |
| Plaćanja karticama s debitnom funkcijom | Geo 1 | Geo 1 | | |
| Plaćanja karticama s funkcijom odgođenog terećenja računa | Geo 1 | Geo 1 | | |
| Plaćanja karticama s kreditnom funkcijom | Geo 1 | Geo 1 | | |
| Plaćanja karticama s debitnom funkcijom i/ili funkcijom odgođenog terećenja računa | Geo 1 | Geo 1 | | |
| Plaćanja karticama s kreditnom funkcijom i/ili funkcijom odgođenog terećenja računa | Geo 1 | Geo 1 | | |
| Inicirano na fizičkom EFTPOS-u | Geo 1 | Geo 1 | | |
| Inicirano daljinski | Geo 1 | Geo 1 | | |
| Platne transakcije s elektroničkim novcem izdanim od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga | Geo 3 | Geo 3 | Geo 2 | Geo 2 |
| Kartice na koje se izravno pohranjuje elektronički novac | Geo 1 | Geo 1 | | |
| S računima elektroničkog novca | Geo 1 | Geo 1 | | |
| od toga: | | | | |
| Pristupljeno putem kartice | Geo 1 | Geo 1 | | |
| Čekovi | Geo 3 | Geo 3 | Geo 2 | Geo 2 |
| Ostale platne usluge | Geo 3 | Geo 3 | Geo 2 | Geo 2 |
| Ukupne platne transakcije koje uključuju nemonetarne financijske institucije | Geo 3 | Geo 3 | Geo 2 | Geo 2 |

Poslano

Primljeno

Broj transakcija

Vrijednost transakcija

Broj transakcija

Vrijednost transakcija

Transakcije prema vrsti platne usluge

Kreditni transferi

Geo 3

Geo 3

Geo 2

Geo 2

Inicirano u papirnatom obliku

Geo 1

Geo 1

Inicirano u elektroničkom obliku

Geo 1

Geo 1

Inicirano u datoteci/skupini

Geo 1

Geo 1

Inicirano na osnovi jednog plaćanja

Geo 1

Geo 1

od toga:

Izvan SEPA-e

Geo 1

Geo 1

Izravna terećenja

Geo 3

Geo 3

Geo 2

Geo 2

Inicirano u datoteci/skupini

Geo 1

Geo 1

Inicirano na osnovi jednog plaćanja

Geo 1

Geo 1

od toga:

Izvan SEPA-e

Geo 1

Geo 1

Kartična plaćanja karticama koje su izdane od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga (osim kartica koje imaju samo funkciju elektroničkog novca)

Geo 3

Geo 3

Plaćanja karticama s debitnom funkcijom

Geo 1

Geo 1

Plaćanja karticama s funkcijom odgođenog terećenja računa

Geo 1

Geo 1

Plaćanja karticama s kreditnom funkcijom

Geo 1

Geo 1

Plaćanja karticama s debitnom funkcijom i/ili funkcijom odgođenog terećenja računa

Geo 1

Geo 1

Plaćanja karticama s kreditnom funkcijom i/ili funkcijom odgođenog terećenja računa

Geo 1

Geo 1

Inicirano na fizičkom EFTPOS-u

Geo 1

Geo 1

Inicirano daljinski

Geo 1

Geo 1

Platne transakcije s elektroničkim novcem izdanim od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga

Geo 3

Geo 3

Geo 2

Geo 2

Kartice na koje se izravno pohranjuje elektronički novac

Geo 1

Geo 1

S računima elektroničkog novca

Geo 1

Geo 1

od toga:

Pristupljeno putem kartice

Geo 1

Geo 1

Čekovi

Geo 3

Geo 3

Geo 2

Geo 2

Ostale platne usluge

Geo 3

Geo 3

Geo 2

Geo 2

Ukupne platne transakcije koje uključuju nemonetarne financijske institucije

Geo 3

Geo 3

Geo 2

Geo 2

Tablica 5.

Platne transakcije po vrsti terminala uključujući nemonetarne financijske institucije

(Ukupno za razdoblje; broj transakcija u milijunima; vrijednost transakcija u milijunima eura)

| | Broj transakcija | Vrijednost transakcija |
| --- | --- | --- |
| Transakcije prema vrsti terminala
   (2) |
| (a) | Transakcije na terminalima osiguranima od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga s karticama izdanim od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga |

Broj transakcija

Vrijednost transakcija

Transakcije prema vrsti terminala
   (2)

(a)

Geo 3

Geo 3

od toga:

Podizanja gotovine na bankomatima (osim transakcija s elektroničkim novcem)

Geo 3

Geo 3

Podizanja gotovine na bankomatima (osim transakcija s elektroničkim novcem)

Geo 3

Geo 3

POS transakcije (osim transakcija s elektroničkim novcem)

Geo 3

Geo 3

Punjenje i pražnjenje kartica s elektroničkim novcem

Geo 3

Geo 3

Platne transakcije s karticama s funkcijom elektroničkog novca

Geo 3

Geo 3

| (b) | Transakcije na terminalima osiguranima od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga s karticama izdanim od strane nerezidentnih pružatelja platnih usluga |
| --- | --- |

(b)

Geo 3

Geo 3

od toga:

Podizanja gotovine na bankomatima (osim transakcija s elektroničkim novcem)

Geo 3

Geo 3

Podizanja gotovine na bankomatima (osim transakcija s elektroničkim novcem)

Geo 3

Geo 3

POS transakcije (osim transakcija s elektroničkim novcem)

Geo 3

Geo 3

Transakcije punjenja i pražnjenja kartica s elektroničkim novcem

Geo 3

Geo 3

Platne transakcije s karticama s funkcijom elektroničkog novca

Geo 3

Geo 3

| (c) | Transakcije na terminalima osiguranima od strane nerezidentnih pružatelja platnih usluga s karticama izdanim od strane rezidentnih pružatelja platnih usluga |
| --- | --- |

(c)

Geo 3

Geo 3

od toga:

Podizanja gotovine na bankomatima (osim transakcija s elektroničkim novcem)

Geo 3

Geo 3

Podizanja gotovine na bankomatima (osim transakcija s elektroničkim novcem)

Geo 3

Geo 3

POS transakcije (osim transakcija s elektroničkim novcem)

Geo 3

Geo 3

Transakcije punjenja i pražnjenja kartica s elektroničkim novcem

Geo 3

Geo 3

Platne transakcije s elektroničkim novcem s karticama s funkcijom elektroničkog novca

Geo 3

Geo 3

Tablica 6.

Sudjelovanje u izabranim platnim sustavima

(Kraj razdoblja, izvorne jedinice)

| | Broj |
| --- | --- |
| Platni sustav (osim sustava TARGET2) |
| Broj sudionika | Geo 1 |
| Izravni sudionici | Geo 1 |
| Kreditne institucije | Geo 1 |
| Središnje banke | Geo 1 |
| Ostali izravni sudionici | Geo 1 |
| Javna uprava | Geo 1 |
| Organizacije za kliring i namiru | Geo 1 |
| Ostale financijske institucije | Geo 1 |
| Ostali | Geo 1 |
| Neizravni sudionici | Geo 1 |

Broj

Platni sustav (osim sustava TARGET2)

Broj sudionika

Geo 1

Izravni sudionici

Geo 1

Kreditne institucije

Geo 1

Središnje banke

Geo 1

Ostali izravni sudionici

Geo 1

Javna uprava

Geo 1

Organizacije za kliring i namiru

Geo 1

Ostale financijske institucije

Geo 1

Ostali

Geo 1

Neizravni sudionici

Geo 1

Tablica 7.

Plaćanja koja obrađuju izabrani platni sustavi

(Ukupno za razdoblje; broj transakcija u milijunima; vrijednost transakcija u milijunima eura)

| | Poslano |
| --- | --- |
| | Broj transakcija | Vrijednost transakcija |
| Platni sustav (osim sustava TARGET2) |
| Ukupno platne transakcije | Geo 4 | Geo 4 |
| Kreditni transferi | Geo 4 | Geo 4 |
| Inicirano u papirnatom obliku | Geo 1 | Geo 1 |
| Inicirano u elektroničkom obliku | Geo 1 | Geo 1 |
| Izravna terećenja | Geo 4 | Geo 4 |
| Kartična plaćanja | Geo 4 | Geo 4 |
| Transakcije na bankomatima (osim transakcija s elektroničkim novcem) | Geo 4 | Geo 4 |
| Platne transakcije s elektroničkim novcem. | Geo 4 | Geo 4 |
| Čekovi | Geo 4 | Geo 4 |
| Ostale platne usluge | Geo 4 | Geo 4 |
| Stopa koncentracije | Geo 1 | Geo 1 |

Poslano

Broj transakcija

Vrijednost transakcija

Platni sustav (osim sustava TARGET2)

Ukupno platne transakcije

Geo 4

Geo 4

Kreditni transferi

Geo 4

Geo 4

Inicirano u papirnatom obliku

Geo 1

Geo 1

Inicirano u elektroničkom obliku

Geo 1

Geo 1

Izravna terećenja

Geo 4

Geo 4

Kartična plaćanja

Geo 4

Geo 4

Transakcije na bankomatima (osim transakcija s elektroničkim novcem)

Geo 4

Geo 4

Platne transakcije s elektroničkim novcem.

Geo 4

Geo 4

Čekovi

Geo 4

Geo 4

Ostale platne usluge

Geo 4

Geo 4

Stopa koncentracije

Geo 1

Geo 1

Zemljopisne raščlambe

| Geo 0 | Geo 1 | Geo 2 | Geo 3 | Geo 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Domaće | |
| Domaće | Kombinirano domaće i prekogranično | Prekogranično | Raščlamba po državi za sve države Unije | Domaće
  Prekogranično |
| | | | Ostatak svijeta | |

Geo 0

Geo 1

Geo 2

Geo 3

Geo 4

Domaće

Domaće

Kombinirano domaće i prekogranično

Prekogranično

Raščlamba po državi za sve države Unije

Domaće

Prekogranično

Ostatak svijeta

---

(1)  Neotplaćena vrijednost na pohraniteljima elektroničkog novca izdanim od strane izdavatelja elektroničkog novca.

(2)  Zemljopisne (Geo) raščlambe temelje se na mjestu na kojem se terminal nalazi.

---

PRILOG IV.

MINIMALNI STANDARDI KOJE MORA PRIMJENJIVATI STVARNA IZVJEŠTAJNA POPULACIJA

Izvještajne jedinice moraju ispunjavati sljedeće minimalne standarde kako bi udovoljile statističkim izvještajnim zahtjevima Europske središnje banke (ESB).

| 1. | Minimalni standardi za prijenos:






  (a) | izvješćivanje mora biti pravodobno i u rokovima koje odredi odgovarajući NSB; |
| --- | --- | --- |

1.

Minimalni standardi za prijenos:

(a)

izvješćivanje mora biti pravodobno i u rokovima koje odredi odgovarajući NSB;

| (b) | statistička izvješća moraju biti u obliku i formatu navedenom u tehničkim izvještajnim zahtjevima koje odredi odgovarajući NSB; |
| --- | --- |

(b)

statistička izvješća moraju biti u obliku i formatu navedenom u tehničkim izvještajnim zahtjevima koje odredi odgovarajući NSB;

| (c) | izvještajne jedinice moraju odgovarajućem NSB-u dostaviti podatke o jednoj ili više osoba za kontakt; |
| --- | --- |

(c)

izvještajne jedinice moraju odgovarajućem NSB-u dostaviti podatke o jednoj ili više osoba za kontakt;

| (d) | moraju se poštovati tehničke specifikacije za prijenos podataka odgovarajućem NSB-u. |
| --- | --- |

(d)

moraju se poštovati tehničke specifikacije za prijenos podataka odgovarajućem NSB-u.

| 2. | Minimalni standardi za točnost:






  (a) | statistički podaci moraju biti točni: potrebno je udovoljiti svim linearnim ograničenjima (npr. međuzbrojevi moraju odgovarati zbrojevima) i podaci moraju biti dosljedni između pojedinih izvještajnih razdoblja; |
| --- | --- | --- |

2.

Minimalni standardi za točnost:

(a)

statistički podaci moraju biti točni: potrebno je udovoljiti svim linearnim ograničenjima (npr. međuzbrojevi moraju odgovarati zbrojevima) i podaci moraju biti dosljedni između pojedinih izvještajnih razdoblja;

| (b) | izvještajne jedinice moraju moći osigurati informacije o kretanjima na koja upućuju preneseni podaci; |
| --- | --- |

(b)

izvještajne jedinice moraju moći osigurati informacije o kretanjima na koja upućuju preneseni podaci;

| (c) | statistički podaci moraju biti potpuni; i ne smiju sadržavati neprekidne i strukturne praznine, postojeće praznine moraju se priznati, objasniti odgovarajućem NSB-u i, prema potrebi, premostiti što je prije moguće; |
| --- | --- |

(c)

statistički podaci moraju biti potpuni; i ne smiju sadržavati neprekidne i strukturne praznine, postojeće praznine moraju se priznati, objasniti odgovarajućem NSB-u i, prema potrebi, premostiti što je prije moguće;

| (d) | izvještajne jedinice moraju poštovati politiku zaokruživanja koju određuje odgovarajući NSB za tehnički prijenos podataka. |
| --- | --- |

(d)

izvještajne jedinice moraju poštovati politiku zaokruživanja koju određuje odgovarajući NSB za tehnički prijenos podataka.

| 3. | Minimalni standardi za konceptualnu usklađenost:






  (a) | statistički podaci moraju biti u skladu s definicijama i klasifikacijama sadržanima u ovoj Uredbi; |
| --- | --- | --- |

3.

Minimalni standardi za konceptualnu usklađenost:

(a)

statistički podaci moraju biti u skladu s definicijama i klasifikacijama sadržanima u ovoj Uredbi;

| (b) | u slučaju odstupanja od tih definicija i klasifikacija, izvještajne jedinice moraju redovito pratiti i brojčano odrediti razliku između upotrijebljene mjere i mjere sadržane u ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(b)

u slučaju odstupanja od tih definicija i klasifikacija, izvještajne jedinice moraju redovito pratiti i brojčano odrediti razliku između upotrijebljene mjere i mjere sadržane u ovoj Uredbi;

| (c) | izvještajne jedinice moraju biti u stanju objasniti lomove u serijama prenesenih podataka u usporedbi s podacima iz prethodnih razdoblja. |
| --- | --- |

(c)

izvještajne jedinice moraju biti u stanju objasniti lomove u serijama prenesenih podataka u usporedbi s podacima iz prethodnih razdoblja.

| 4. | Minimalni standardi za revizije:
  Politika i postupci za revizije koje odrede ESB i odgovarajući NSB moraju se poštovati. Revizijama koje odstupaju od redovitih revizija moraju se priložiti pojašnjenja. |
| --- | --- |

4.

Minimalni standardi za revizije:

Politika i postupci za revizije koje odrede ESB i odgovarajući NSB moraju se poštovati. Revizijama koje odstupaju od redovitih revizija moraju se priložiti pojašnjenja.

---

| 24.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 352/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 352/45

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1410/2013

оd 23. prosinca 2013.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. prosinca 2013.

Za Komisiju, u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | IL | 153,9 |
| MA | 71,1 |
| TN | 110,9 |
| TR | 117,6 |
| ZZ | 113,4 |
| 0707 00 05 | AL | 99,8 |
| JO | 158,2 |
| MA | 158,2 |
| TR | 148,8 |
| ZZ | 141,3 |
| 0709 93 10 | MA | 80,0 |
| TR | 168,2 |
| ZZ | 124,1 |
| 0805 10 20 | MA | 61,8 |
| TR | 45,3 |
| ZA | 51,6 |
| ZZ | 52,9 |
| 0805 20 10 | MA | 70,5 |
| ZZ | 70,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 35,9 |
| IL | 102,5 |
| JM | 133,9 |
| MA | 69,9 |
| TR | 73,4 |
| ZZ | 83,1 |
| 0805 50 10 | AR | 102,8 |
| TR | 63,2 |
| ZZ | 83,0 |
| 0808 10 80 | CN | 81,7 |
| MK | 33,9 |
| US | 92,0 |
| ZZ | 69,2 |
| 0808 30 90 | TR | 124,7 |
| US | 150,9 |
| ZZ | 137,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

IL

153,9

MA

71,1

TN

110,9

TR

117,6

ZZ

113,4

0707 00 05

AL

99,8

JO

158,2

MA

158,2

TR

148,8

ZZ

141,3

0709 93 10

MA

80,0

TR

168,2

ZZ

124,1

0805 10 20

MA

61,8

TR

45,3

ZA

51,6

ZZ

52,9

0805 20 10

MA

70,5

ZZ

70,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

35,9

IL

102,5

JM

133,9

MA

69,9

TR

73,4

ZZ

83,1

0805 50 10

AR

102,8

TR

63,2

ZZ

83,0

0808 10 80

CN

81,7

MK

33,9

US

92,0

ZZ

69,2

0808 30 90

TR

124,7

US

150,9

ZZ

137,8

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1833/2006 (SL L 354, 14.12.2006., str. 19.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

| 24.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 352/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 352/47

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1411/2013

оd 23. prosinca 2013.

o određivanju uvoznih carina za sektor žitarica primjenjivih od 1. siječnja 2014.

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1),

uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 642/2010 od 20. srpnja 2010. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 u pogledu uvoznih carina za sektor žitarica (2), a posebno njezin članak 2. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Člankom 136. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 utvrđuje se da uvozna carina na proizvode obuhvaćene oznakama KN 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (sjeme obične pšenice), ex 1001 99 00 (visokokvalitetna obična pšenica osim za sjetvu), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 i 1007 90 00 mora biti jednaka interventnoj cijeni koja vrijedi za te proizvode pri uvozu, uvećanoj za 55 % te umanjenoj za uvoznu cijenu CIF koja se primjenjuje na predmetnu pošiljku. Međutim, ta carina ne smije biti veća od stope carine u Zajedničkoj carinskoj tarifi. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 136. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 utvrđuje se da uvozna carina na proizvode obuhvaćene oznakama KN 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (sjeme obične pšenice), ex 1001 99 00 (visokokvalitetna obična pšenica osim za sjetvu), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 i 1007 90 00 mora biti jednaka interventnoj cijeni koja vrijedi za te proizvode pri uvozu, uvećanoj za 55 % te umanjenoj za uvoznu cijenu CIF koja se primjenjuje na predmetnu pošiljku. Međutim, ta carina ne smije biti veća od stope carine u Zajedničkoj carinskoj tarifi.

| (2) | Člankom 136. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 utvrđeno je da se za izračunavanje uvozne carine iz stavka 1. tog članka redovito određuju reprezentativne uvozne cijene CIF za predmetne proizvode. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 136. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 utvrđeno je da se za izračunavanje uvozne carine iz stavka 1. tog članka redovito određuju reprezentativne uvozne cijene CIF za predmetne proizvode.

| (3) | U skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 642/2010, cijena koja se koristi za izračunavanje uvozne carine za proizvode s oznakama KN 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (sjeme obične pšenice), ex 1001 99 00 (visokokvalitetna obična pšenica osim za sjetvu), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 i 1007 90 00 dnevna je reprezentativna uvozna cijena CIF koja se određuje kako je navedeno u članku 5. te Uredbe. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 642/2010, cijena koja se koristi za izračunavanje uvozne carine za proizvode s oznakama KN 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (sjeme obične pšenice), ex 1001 99 00 (visokokvalitetna obična pšenica osim za sjetvu), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 i 1007 90 00 dnevna je reprezentativna uvozna cijena CIF koja se određuje kako je navedeno u članku 5. te Uredbe.

| (4) | Potrebno je odrediti uvozne carine za razdoblje od 1. siječnja 2014. koje će se primjenjivati do određivanja i stupanja na snagu novih uvoznih carina. |
| --- | --- |

(4)

Potrebno je odrediti uvozne carine za razdoblje od 1. siječnja 2014. koje će se primjenjivati do određivanja i stupanja na snagu novih uvoznih carina.

| (5) | Budući da je potrebno osigurati što skoriju primjenu ove mjere nakon što ažurirani podaci postanu dostupni, ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave, |
| --- | --- |

(5)

Budući da je potrebno osigurati što skoriju primjenu ove mjere nakon što ažurirani podaci postanu dostupni, ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Od 1. siječnja 2014. uvozne carine za sektor žitarica navedene u članku 136. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 jesu uvozne carine određene u Prilogu I. Uredbi na temelju informacija sadržanih u Prilogu II.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. prosinca 2013.

Za Komisiju, u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

1

(2)  SL L 187, 21.7.2010., str. 5.

2

---

PRILOG I.

Uvozne carine za proizvode iz članka 136. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 koje se primjenjuju od 1. siječnja 2014.

| Oznaka KN | Opis proizvoda | Uvozne carine (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 19 00
  1001 11 00 | Tvrda PŠENICA visoke kvalitete | 0,00 |
| srednje kvalitete | 0,00 |
| niske kvalitete | 0,00 |
| ex 1001 91 20 | Sjeme obične PŠENICE | 0,00 |
| ex 1001 99 00 | Obična PŠENICA visoke kvalitete, osim za sjetvu | 0,00 |
| 1002 10 00
  1002 90 00 | RAŽ | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKURUZ za sjetvu, osim hibrida | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURUZ, osim za sjetvu (2) | 0,00 |
| 1007 10 90
  1007 90 00 | SIRAK u zrnu, osim hibrida za sjetvu | 0,00 |

Oznaka KN

Opis proizvoda

Uvozne carine (1)

(EUR/t)

1001 19 00

1001 11 00

Tvrda PŠENICA visoke kvalitete

0,00

srednje kvalitete

0,00

niske kvalitete

0,00

ex 1001 91 20

Sjeme obične PŠENICE

0,00

ex 1001 99 00

Obična PŠENICA visoke kvalitete, osim za sjetvu

0,00

1002 10 00

1002 90 00

RAŽ

0,00

1005 10 90

KUKURUZ za sjetvu, osim hibrida

0,00

1005 90 00

KUKURUZ, osim za sjetvu (2)

0,00

1007 10 90

1007 90 00

SIRAK u zrnu, osim hibrida za sjetvu

0,00

---

(1)  Uvozniku se u skladu s člankom 2. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 642/2010 može smanjiti carina za:

| — | 3 EUR/t, kada se luka iskrcaja nalazi na Sredozemlju (iza Gibraltarskih vrata) ili na Crnom moru i gdje roba u Uniju stiže preko Atlantskog oceana ili Sueskog kanala, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kada se luka iskrcaja nalazi na Sredozemlju (iza Gibraltarskih vrata) ili na Crnom moru i gdje roba u Uniju stiže preko Atlantskog oceana ili Sueskog kanala,

| — | 2 EUR/t, kada se luka iskrcaja nalazi u Danskoj, Estoniji, Irskoj, Latviji, Litvi, Poljskoj, Finskoj, Švedskoj, Ujedinjenoj Kraljevini ili na atlantskoj obali Iberijskog poluotoka i gdje roba stiže u Uniju preko Atlantskog oceana. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kada se luka iskrcaja nalazi u Danskoj, Estoniji, Irskoj, Latviji, Litvi, Poljskoj, Finskoj, Švedskoj, Ujedinjenoj Kraljevini ili na atlantskoj obali Iberijskog poluotoka i gdje roba stiže u Uniju preko Atlantskog oceana.

(2)  Uvoznik može koristiti paušalno smanjenje od 24 EUR po toni kada su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 3. Uredbe (EU) br. 642/2010.

---

PRILOG II.

Čimbenici za izračunavanje carina utvrđenih u Prilogu I.

13.12.2013.-20.12.2013.

| 1. | Prosječne vrijednosti za referentno razdoblje iz članka 2. stavka 2. Uredbe (EU) br. 642/2010:










  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Obična pšenica (1) | Kukuruz | Tvrda pšenica visoke kvalitete | Tvrda pšenica srednje kvalitete (2) | Tvrda pšenica niske kvalitete (3) |
| Burza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Kotacija | 188,44 | 122,64 | — | — | — |
| Cijena FOB-a SAD | — | — | 216,96 | 206,96 | 186,96 |
| Premija za Meksički zaljev | — | 24,04 | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 50,52 | — | — | — | — |

1.

Prosječne vrijednosti za referentno razdoblje iz članka 2. stavka 2. Uredbe (EU) br. 642/2010:

(EUR/t)

Obična pšenica (1)

Kukuruz

Tvrda pšenica visoke kvalitete

Tvrda pšenica srednje kvalitete (2)

Tvrda pšenica niske kvalitete (3)

Burza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Kotacija

188,44

122,64

—

—

—

Cijena FOB-a SAD

—

—

216,96

206,96

186,96

Premija za Meksički zaljev

—

24,04

—

—

—

Premija za Velika jezera

50,52

—

—

—

—

| 2. | Prosječne vrijednosti za referentno razdoblje iz članka 2. stavka 2. Uredbe (EU) br. 642/2010:






  Troškovi vozarine: Meksički zaljev – Rotterdam: | 19,68 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Troškovi vozarine: Velika jezera – Rotterdam: | 52,63 EUR/t |

2.

Prosječne vrijednosti za referentno razdoblje iz članka 2. stavka 2. Uredbe (EU) br. 642/2010:

Troškovi vozarine: Meksički zaljev – Rotterdam:

19,68 EUR/t

Troškovi vozarine: Velika jezera – Rotterdam:

52,63 EUR/t

---

(1)  Premija od 14 EUR/t uključena (članak 5. stavak 3. Uredbe (EU) br. 642/2010).

(2)  Popust od 10 EUR/t (članak 5. stavak 3. Uredbe (EU) br. 642/2010).

(3)  Popust od 30 EUR/t (članak 5. stavak 3. Uredbe (EU) br. 642/2010).

---

ODLUKE

| 24.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 352/50 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 352/50

---

PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA

od 16. prosinca 2013.

o provedbi Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija

(2013/797/EU)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 291. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (1), a posebno njezin članak 26. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Vijeće je 15. listopada 2013. donijelo Uredbu Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 15. listopada 2013. donijelo Uredbu Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija.

| (2) | Planiranje i izvršavanje zadaća dodijeljenih ESB-u trebalo bi u potpunosti obavljati interno tijelo koje se sastoji od predsjednika i potpredsjednika te četiri predstavnika ESB-a i jednog predstavnika nacionalnog nadležnog tijela iz svake sudjelujuće države članice („nadzorni odbor”). |
| --- | --- |

(2)

Planiranje i izvršavanje zadaća dodijeljenih ESB-u trebalo bi u potpunosti obavljati interno tijelo koje se sastoji od predsjednika i potpredsjednika te četiri predstavnika ESB-a i jednog predstavnika nacionalnog nadležnog tijela iz svake sudjelujuće države članice („nadzorni odbor”).

| (3) | Nadzorni odbor trebalo bi biti ključno tijelo u izvršavanju nadzornih zadaća od strane ESB-a, zadaća za koje su do sada uvijek bila odgovorna nacionalna nadležna tijela. Zato bi trebalo ovlastiti Vijeće za donošenje provedbene odluke u svrhu imenovanja, između ostalog, predsjednika nadzornog odbora. |
| --- | --- |

(3)

Nadzorni odbor trebalo bi biti ključno tijelo u izvršavanju nadzornih zadaća od strane ESB-a, zadaća za koje su do sada uvijek bila odgovorna nacionalna nadležna tijela. Zato bi trebalo ovlastiti Vijeće za donošenje provedbene odluke u svrhu imenovanja, između ostalog, predsjednika nadzornog odbora.

| (4) | U skladu s člankom 26. stavkom 3. gore navedene Uredbe te nakon saslušanja nadzornog odbora, ESB je 22. studenoga podnio Europskom parlamentu na odobravanje prijedlog za imenovanje predsjednice nadzornog odbora. Europski parlament odobrio je taj prijedlog 11. prosinca. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 26. stavkom 3. gore navedene Uredbe te nakon saslušanja nadzornog odbora, ESB je 22. studenoga podnio Europskom parlamentu na odobravanje prijedlog za imenovanje predsjednice nadzornog odbora. Europski parlament odobrio je taj prijedlog 11. prosinca.

| (5) | Naknadno je 11. prosinca 2013. ESB podnio Vijeću prijedlog za imenovanje predsjednice nadzornog odbora. |
| --- | --- |

(5)

Naknadno je 11. prosinca 2013. ESB podnio Vijeću prijedlog za imenovanje predsjednice nadzornog odbora.

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Gđa Danièle NOUY imenuje se predsjednicom nadzornog odbora Europske središnje banke.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. prosinca 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

V. JUKNA

---

(1)  SL L 287, 29.10.2013., str. 63.

1

---

| 24.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 352/51 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 352/51

---

ODLUKA VIJEĆA 2013/798/ZVSP

od 23. prosinca 2013.

o mjerama ograničavanja protiv Srednjoafričke Republike

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,

budući da:

| (1) | Vijeće je 16. prosinca 2013. izrazilo svoju duboku zabrinutost u pogledu situacije u Srednjoafričkoj Republici (SAR). |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 16. prosinca 2013. izrazilo svoju duboku zabrinutost u pogledu situacije u Srednjoafričkoj Republici (SAR).

| (2) | Dana 5. prosinca 2013. Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda donijelo je Rezoluciju 2127 (2013) kojom se uvodi embargo na oružje protiv Srednjoafričke Republike (SAR). |
| --- | --- |

(2)

Dana 5. prosinca 2013. Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda donijelo je Rezoluciju 2127 (2013) kojom se uvodi embargo na oružje protiv Srednjoafričke Republike (SAR).

| (3) | Za provedbu određenih mjera potrebno je daljnje djelovanje Unije. |
| --- | --- |

(3)

Za provedbu određenih mjera potrebno je daljnje djelovanje Unije.

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Zabranjena je prodaja, isporuka, prijenos ili izvoz oružja i srodnog materijala svih vrsta, uključujući oružje i streljivo, vojna vozila i opremu, opremu za paravojna djelovanja i pripadajuće rezervne dijelove u Srednjoafričku Republiku („SAR”) od strane državljana država članica ili s državnog područja država članica ili uz upotrebu plovila ili zrakoplova pod njihovom zastavom, neovisno o tome potječe li navedeno s njihova državnog područja ili ne.

2.   Zabranjeno je:

| (a) | pružanje izravne ili neizravne tehničke pomoći, posredničkih usluga i drugih usluga, uključujući osiguranje naoružanog plaćeničkog osoblja, povezanih s vojnim aktivnostima te nabavom, proizvodnjom, održavanjem i upotrebom oružja i srodnih materijala svih vrsta, uključujući oružje i streljivo, vojna vozila i opremu, opremu za paravojna djelovanja i pripadajuće rezervne dijelove bilo kojoj fizičkoj ili pravnoj osobi, subjektu ili tijelu u SAR-u ili za upotrebu u SAR-u; |
| --- | --- |

(a)

pružanje izravne ili neizravne tehničke pomoći, posredničkih usluga i drugih usluga, uključujući osiguranje naoružanog plaćeničkog osoblja, povezanih s vojnim aktivnostima te nabavom, proizvodnjom, održavanjem i upotrebom oružja i srodnih materijala svih vrsta, uključujući oružje i streljivo, vojna vozila i opremu, opremu za paravojna djelovanja i pripadajuće rezervne dijelove bilo kojoj fizičkoj ili pravnoj osobi, subjektu ili tijelu u SAR-u ili za upotrebu u SAR-u;

| (b) | izravno ili neizravno financiranje ili pružanje financijske pomoći u vezi s vojnim aktivnostima, uključujući posebno bespovratna sredstva, zajmove i osiguranje izvoznih kredita, kao i osiguranje te reosiguranje, za bilo kakvu prodaju, isporuku, prijenos ili izvoz oružja i srodnih materijala ili za pružanje s tim povezane tehničke pomoći, posredničkih usluga i drugih usluga bilo kojoj osobi, subjektu ili tijelu u SAR-u ili za upotrebu u SAR-u; |
| --- | --- |

(b)

izravno ili neizravno financiranje ili pružanje financijske pomoći u vezi s vojnim aktivnostima, uključujući posebno bespovratna sredstva, zajmove i osiguranje izvoznih kredita, kao i osiguranje te reosiguranje, za bilo kakvu prodaju, isporuku, prijenos ili izvoz oružja i srodnih materijala ili za pružanje s tim povezane tehničke pomoći, posredničkih usluga i drugih usluga bilo kojoj osobi, subjektu ili tijelu u SAR-u ili za upotrebu u SAR-u;

| (c) | svjesno i namjerno sudjelovanje u aktivnostima čiji je cilj ili posljedica zaobilaženje zabrana iz točaka (a) ili (b). |
| --- | --- |

(c)

svjesno i namjerno sudjelovanje u aktivnostima čiji je cilj ili posljedica zaobilaženje zabrana iz točaka (a) ili (b).

Članak 2.

1.   Članak 1. ne primjenjuje se na:

| (a) | prodaju, isporuku, prijenos ili izvoz oružja i srodnog materijala namijenjenog isključivo za potporu Misiji za jačanje mira u središnjoj Africi (MICOPAX), Misiji međunarodne potpore u SAR-u koju predvodi Afrika (MISCA), Uredu za potporu izgradnje mira Ujedinjenih naroda u Srednjoafričkoj republici (BINUCA) i njezinoj jedinici za zaštitu, regionalnoj jedinici za posebne namjene Afričke unije (AU-RTF) i francuskim snagama raspoređenima u SAR-u te za njihovo korištenje; |
| --- | --- |

(a)

prodaju, isporuku, prijenos ili izvoz oružja i srodnog materijala namijenjenog isključivo za potporu Misiji za jačanje mira u središnjoj Africi (MICOPAX), Misiji međunarodne potpore u SAR-u koju predvodi Afrika (MISCA), Uredu za potporu izgradnje mira Ujedinjenih naroda u Srednjoafričkoj republici (BINUCA) i njezinoj jedinici za zaštitu, regionalnoj jedinici za posebne namjene Afričke unije (AU-RTF) i francuskim snagama raspoređenima u SAR-u te za njihovo korištenje;

| (b) | prodaju, isporuku, prijenos ili izvoz zaštitne odjeće, uključujući neprobojne prsluke i vojne kacige, koje isključivo za svoju osobnu upotrebu u SAR-u privremeno izvozi osoblje UN-a, osoblje Unije ili njezinih država članica, predstavnici medija i djelatnici na humanitarnim i razvojnim poslovima te povezano osoblje; |
| --- | --- |

(b)

prodaju, isporuku, prijenos ili izvoz zaštitne odjeće, uključujući neprobojne prsluke i vojne kacige, koje isključivo za svoju osobnu upotrebu u SAR-u privremeno izvozi osoblje UN-a, osoblje Unije ili njezinih država članica, predstavnici medija i djelatnici na humanitarnim i razvojnim poslovima te povezano osoblje;

| (c) | prodaju, isporuku, prijenos ili izvoz malog oružja i srodnog materijala namijenjenog isključivo za upotrebu u međunarodnim patrolama koje osiguravaju zaštitu na trodržavnom zaštićenom području rijeke Sangha radi sprečavanja krivolova, krijumčarenja slonovače i oružja te drugih aktivnosti koje su u suprotnosti s nacionalnim zakonima SAR-a ili međunarodnim pravnim obvezama SAR-a; |
| --- | --- |

(c)

prodaju, isporuku, prijenos ili izvoz malog oružja i srodnog materijala namijenjenog isključivo za upotrebu u međunarodnim patrolama koje osiguravaju zaštitu na trodržavnom zaštićenom području rijeke Sangha radi sprečavanja krivolova, krijumčarenja slonovače i oružja te drugih aktivnosti koje su u suprotnosti s nacionalnim zakonima SAR-a ili međunarodnim pravnim obvezama SAR-a;

2.   Članak 1. ne primjenjuje se na:

| (a) | prodaju, isporuku, prijenos ili izvoz nesmrtonosne vojne opreme namijenjene isključivo za upotrebu u humanitarne svrhe ili pružanje zaštite te na povezanu tehničku pomoć; |
| --- | --- |

(a)

prodaju, isporuku, prijenos ili izvoz nesmrtonosne vojne opreme namijenjene isključivo za upotrebu u humanitarne svrhe ili pružanje zaštite te na povezanu tehničku pomoć;

| (b) | prodaju, isporuku, prijenos ili izvoz oružja ili druge smrtonosne opreme snagama sigurnosti SAR-a, namijenjenih isključivo za potporu postupku reforme sigurnosnog sektora SAR-a (SSR) ili za korištenje u tom postupku; |
| --- | --- |

(b)

prodaju, isporuku, prijenos ili izvoz oružja ili druge smrtonosne opreme snagama sigurnosti SAR-a, namijenjenih isključivo za potporu postupku reforme sigurnosnog sektora SAR-a (SSR) ili za korištenje u tom postupku;

| (c) | prodaju, isporuku, prijenos ili izvoz oružja i srodnog materijala te povezanu tehničku ili financijsku pomoć, uključujući osoblje; |
| --- | --- |

(c)

prodaju, isporuku, prijenos ili izvoz oružja i srodnog materijala te povezanu tehničku ili financijsku pomoć, uključujući osoblje;

kako je unaprijed odobrio Odbor osnovan na temelju stavka 57. Rezolucije VSUN-a 2127 (2013);

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. prosinca 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

L. LINKEVIČIUS

---

| 24.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 352/53 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 352/53

---

ODLUKA KOMISIJE

оd 17. prosinca 2013.

o obavijesti Kraljevine Španjolske o prijelaznom nacionalnom planu iz članka 32. Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća o industrijskim emisijama

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 9089)

(Vjerodostojan je samo tekst na španjolskom jeziku)

(2013/799/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (1), a posebno njezin članak 32. stavak 5. drugi podstavak,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 32. stavkom 5. prvim podstavkom Direktive 2010/75/EU Kraljevina Španjolska svoj je prijelazni nacionalni plan dostavila Komisiji e-poštom 21. prosinca 2012. (2) te službenim dopisom od 28. prosinca 2012. koji je zaprimljen u Komisiji 2. siječnja 2013. (3). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 32. stavkom 5. prvim podstavkom Direktive 2010/75/EU Kraljevina Španjolska svoj je prijelazni nacionalni plan dostavila Komisiji e-poštom 21. prosinca 2012. (2) te službenim dopisom od 28. prosinca 2012. koji je zaprimljen u Komisiji 2. siječnja 2013. (3).

| (2) | Prijelazni nacionalni plan procijenjen je u skladu s člankom 32. stavcima 1., 3. i 4. Direktive 2010/75/EU i s Provedbenom odlukom Komisije 2012/115/EU (4). |
| --- | --- |

(2)

Prijelazni nacionalni plan procijenjen je u skladu s člankom 32. stavcima 1., 3. i 4. Direktive 2010/75/EU i s Provedbenom odlukom Komisije 2012/115/EU (4).

| (3) | Tijekom ocjenjivanja potpunosti prijelaznog nacionalnog plana koji je dostavila Kraljevina Španjolska Komisija je ustanovila da se brojna postrojenja koja su obuhvaćena prijelaznim nacionalnim planom ne podudaraju s postrojenjima navedenima u inventaru emisija iz 2009. koji je Kraljevina Španjolska dostavila u skladu s Direktivom 2001/80/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5). Komisija je isto tako ustanovila da je za postrojenje 5 doprinos gornjoj granici za SO2 prijelaznog nacionalnog plana za razdoblje od 2001. do 2007. bio izračunan na temelju minimalne stope odsumporavanja, dok je za razdoblje od 2008. do 2010. taj doprinos bio određen metodom granične vrijednosti emisija iako uvjeti za uporabu tog pristupa nisu bili ispunjeni. |
| --- | --- |

(3)

Tijekom ocjenjivanja potpunosti prijelaznog nacionalnog plana koji je dostavila Kraljevina Španjolska Komisija je ustanovila da se brojna postrojenja koja su obuhvaćena prijelaznim nacionalnim planom ne podudaraju s postrojenjima navedenima u inventaru emisija iz 2009. koji je Kraljevina Španjolska dostavila u skladu s Direktivom 2001/80/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5). Komisija je isto tako ustanovila da je za postrojenje 5 doprinos gornjoj granici za SO2 prijelaznog nacionalnog plana za razdoblje od 2001. do 2007. bio izračunan na temelju minimalne stope odsumporavanja, dok je za razdoblje od 2008. do 2010. taj doprinos bio određen metodom granične vrijednosti emisija iako uvjeti za uporabu tog pristupa nisu bili ispunjeni.

| (4) | S obzirom na to da su nepodudarnosti između podataka u prijelaznom nacionalnom planu i podataka u inventaru emisija u skladu s Direktivom 2001/80/EZ ometale ocjenjivanje prijelaznog nacionalnog plana, Komisija je u dopisu od 11. lipnja 2013. (6) zatražila da Kraljevina Španjolska dostavi objašnjenje pronađenih razlika. Komisija je isto tako od Kraljevine Španjolske zatražila da ponovno izračuna doprinos postrojenja 5 gornjoj granici za SO2 prijelaznog nacionalnog plana. |
| --- | --- |

(4)

S obzirom na to da su nepodudarnosti između podataka u prijelaznom nacionalnom planu i podataka u inventaru emisija u skladu s Direktivom 2001/80/EZ ometale ocjenjivanje prijelaznog nacionalnog plana, Komisija je u dopisu od 11. lipnja 2013. (6) zatražila da Kraljevina Španjolska dostavi objašnjenje pronađenih razlika. Komisija je isto tako od Kraljevine Španjolske zatražila da ponovno izračuna doprinos postrojenja 5 gornjoj granici za SO2 prijelaznog nacionalnog plana.

| (5) | Kraljevina Španjolska dostavila je Komisiji dopisom od 28. lipnja 2013. (7) dodatne informacije kojima su objašnjene razlike između informacija u prijelaznom nacionalnom planu i inventara emisija iz 2009. u skladu s Direktivom 2001/80/EZ. Kraljevina Španjolska u tom je dopisu također izjavila da nema potrebe da se mijenjaju doprinosi postrojenja 5 gornjoj granici za SO2 prijelaznog nacionalnog plana. |
| --- | --- |

(5)

Kraljevina Španjolska dostavila je Komisiji dopisom od 28. lipnja 2013. (7) dodatne informacije kojima su objašnjene razlike između informacija u prijelaznom nacionalnom planu i inventara emisija iz 2009. u skladu s Direktivom 2001/80/EZ. Kraljevina Španjolska u tom je dopisu također izjavila da nema potrebe da se mijenjaju doprinosi postrojenja 5 gornjoj granici za SO2 prijelaznog nacionalnog plana.

| (6) | Nakon daljnjeg ocjenjivanja prijelaznog nacionalnog plana i dodatnih informacija koje je dostavila Kraljevina Španjolska, Komisija je Kraljevini Španjolskoj 19. rujna 2013. (8) poslala drugi dopis kojim je potvrdila svoje stajalište u pogledu korištenja metode minimalne stope odsumporavanja za izračunavanje doprinosa postrojenja 5 gornjim granicama za SO2 prijelaznog nacionalnog plana. Komisija je nadalje napomenula da je za postrojenje 2 Kraljevina Španjolska koristila graničnu vrijednost emisije za SO2 od 800 mg/Nm3 kako bi izračunala doprinos postrojenja gornjoj granici prijelaznog nacionalnog plana za 2016. na temelju odredbi članka 5. stavka 2. Direktive 2001/80/EZ za koju Komisija smatra da nije primjenjiva u tu svrhu. Komisija je isto tako uočila da je za devet postrojenja korištena granična vrijednost emisije za NOx od 1 200 mg/Nm3 za izračunavanje njihovog doprinosa gornjoj granici prijelaznog nacionalnog plana za 2016. na temelju napomene 2. uz tablicu C.1 u Dodatku C Prilogu Provedbenoj odluci 2012/115/EU, ali da pri tome nije dana nikakva informacija o udjelu hlapljivih tvari u krutom gorivu koje se koristi u tim postrojenjima, čime bi se opravdala primjena te napomene. Komisija je od Kraljevine Španjolske ujedno zatražila dodatne informacije o mjerama koje su predviđene za svako postrojenje obuhvaćeno prijelaznim nacionalnim planom kako bi se osigurala pravodobna usklađenost s graničnim vrijednostima emisija koje će se primjenjivati od 1. srpnja 2020. Komisija je naposljetku od Kraljevine Španjolske zatražila da za postrojenja koja koriste više vrsta goriva ili koja se sastoje od različitih vrsta postrojenja dostavi dodatne podatke o količini goriva koja se koristi, graničnim vrijednostima emisija, prosječnim stopama protoka otpadnih plinova i faktorima konverzije za svako gorivo koje se koristi ili za svaku vrstu postrojenja zasebno. |
| --- | --- |

(6)

Nakon daljnjeg ocjenjivanja prijelaznog nacionalnog plana i dodatnih informacija koje je dostavila Kraljevina Španjolska, Komisija je Kraljevini Španjolskoj 19. rujna 2013. (8) poslala drugi dopis kojim je potvrdila svoje stajalište u pogledu korištenja metode minimalne stope odsumporavanja za izračunavanje doprinosa postrojenja 5 gornjim granicama za SO2 prijelaznog nacionalnog plana. Komisija je nadalje napomenula da je za postrojenje 2 Kraljevina Španjolska koristila graničnu vrijednost emisije za SO2 od 800 mg/Nm3 kako bi izračunala doprinos postrojenja gornjoj granici prijelaznog nacionalnog plana za 2016. na temelju odredbi članka 5. stavka 2. Direktive 2001/80/EZ za koju Komisija smatra da nije primjenjiva u tu svrhu. Komisija je isto tako uočila da je za devet postrojenja korištena granična vrijednost emisije za NOx od 1 200 mg/Nm3 za izračunavanje njihovog doprinosa gornjoj granici prijelaznog nacionalnog plana za 2016. na temelju napomene 2. uz tablicu C.1 u Dodatku C Prilogu Provedbenoj odluci 2012/115/EU, ali da pri tome nije dana nikakva informacija o udjelu hlapljivih tvari u krutom gorivu koje se koristi u tim postrojenjima, čime bi se opravdala primjena te napomene. Komisija je od Kraljevine Španjolske ujedno zatražila dodatne informacije o mjerama koje su predviđene za svako postrojenje obuhvaćeno prijelaznim nacionalnim planom kako bi se osigurala pravodobna usklađenost s graničnim vrijednostima emisija koje će se primjenjivati od 1. srpnja 2020. Komisija je naposljetku od Kraljevine Španjolske zatražila da za postrojenja koja koriste više vrsta goriva ili koja se sastoje od različitih vrsta postrojenja dostavi dodatne podatke o količini goriva koja se koristi, graničnim vrijednostima emisija, prosječnim stopama protoka otpadnih plinova i faktorima konverzije za svako gorivo koje se koristi ili za svaku vrstu postrojenja zasebno.

| (7) | U dopisu od 30. rujna 2013. (9) dopunjenom dopisom od 10. listopada 2013. (10) Kraljevina Španjolska odgovorila je na pitanja Komisije i dostavila dodatne podatke. Za postrojenje 2 Kraljevina Španjolska ponovila je svoje mišljenje da nema potrebe mijenjati graničnu vrijednost emisije SO2 koja je bila upotrijebljena, s obzirom na to da smatra da je članak 5. stavak 2. Direktive 2001/80/EZ primjenjiv u tom pogledu. Za postrojenje 5 Kraljevina Španjolska nastavila je tvrditi da ima pravo koristiti kombinaciju metode minimalne stope odsumporavanja i metode graničnih vrijednosti emisije. Kraljevina Španjolska dostavila je informacije o udjelu hlapljivih tvari u krutom gorivu koje se koristilo u razdoblju od 2001. do 2010. u devet postrojenja za koja je u izračunavanju gornje granice za 2016. korištena granična vrijednost za NOx od 1 200 mg/Nm3, a to je pokazalo da je samo za postrojenja 3, 4 i 19 prosječni godišnji udio hlapljivih tvari u krutom gorivu bio manji od 10 % za svaku godinu između 2001. i 2010., dok je za postrojenja 13, 15, 17, 18, 24 i 25 prosječna godišnja razina premašivala 10 % tijekom jedne ili više godina. Kraljevina Španjolska tvrdila je da je za svih devet postrojenja prosječna vrijednost udjela hlapljivih tvari u cijelom referentnom razdoblju (2001.–2010.) bila niža od vrijednosti navedenih u napomeni 2. uz tablicu C.1 u Dodatku C Prilogu Provedbenoj odluci 2012/115/EU. |
| --- | --- |

(7)

U dopisu od 30. rujna 2013. (9) dopunjenom dopisom od 10. listopada 2013. (10) Kraljevina Španjolska odgovorila je na pitanja Komisije i dostavila dodatne podatke. Za postrojenje 2 Kraljevina Španjolska ponovila je svoje mišljenje da nema potrebe mijenjati graničnu vrijednost emisije SO2 koja je bila upotrijebljena, s obzirom na to da smatra da je članak 5. stavak 2. Direktive 2001/80/EZ primjenjiv u tom pogledu. Za postrojenje 5 Kraljevina Španjolska nastavila je tvrditi da ima pravo koristiti kombinaciju metode minimalne stope odsumporavanja i metode graničnih vrijednosti emisije. Kraljevina Španjolska dostavila je informacije o udjelu hlapljivih tvari u krutom gorivu koje se koristilo u razdoblju od 2001. do 2010. u devet postrojenja za koja je u izračunavanju gornje granice za 2016. korištena granična vrijednost za NOx od 1 200 mg/Nm3, a to je pokazalo da je samo za postrojenja 3, 4 i 19 prosječni godišnji udio hlapljivih tvari u krutom gorivu bio manji od 10 % za svaku godinu između 2001. i 2010., dok je za postrojenja 13, 15, 17, 18, 24 i 25 prosječna godišnja razina premašivala 10 % tijekom jedne ili više godina. Kraljevina Španjolska tvrdila je da je za svih devet postrojenja prosječna vrijednost udjela hlapljivih tvari u cijelom referentnom razdoblju (2001.–2010.) bila niža od vrijednosti navedenih u napomeni 2. uz tablicu C.1 u Dodatku C Prilogu Provedbenoj odluci 2012/115/EU.

| (8) | Na temelju informacija primljenih od španjolskih tijela uprave 30. rujna 2013. i 10. listopada 2013. Komisija je napomenula kako je za postrojenja koja koriste više vrsta goriva za koja su dostavljene granične vrijednosti emisija za sva goriva koja su se koristila i za jedno postrojenje za koje je dostavljena prosječna granična vrijednost emisije za sva korištena goriva potrebno objasniti kako su za njih izračunani doprinosi tih postrojenja ukupnim gornjim granicama i pritom navesti granične vrijednosti emisija i prosječni godišnji protok otpadnog plina koji se koristio za svako gorivo koje je korišteno u tim postrojenjima. |
| --- | --- |

(8)

Na temelju informacija primljenih od španjolskih tijela uprave 30. rujna 2013. i 10. listopada 2013. Komisija je napomenula kako je za postrojenja koja koriste više vrsta goriva za koja su dostavljene granične vrijednosti emisija za sva goriva koja su se koristila i za jedno postrojenje za koje je dostavljena prosječna granična vrijednost emisije za sva korištena goriva potrebno objasniti kako su za njih izračunani doprinosi tih postrojenja ukupnim gornjim granicama i pritom navesti granične vrijednosti emisija i prosječni godišnji protok otpadnog plina koji se koristio za svako gorivo koje je korišteno u tim postrojenjima.

| (9) | Nakon konačnog ocjenjivanja prijelaznog nacionalnog plana koji je dostavila Kraljevina Španjolska, izmijenjenog u skladu s dodatnim informacijama i s velikim uređajima za loženje navedenim u Prilogu I. ovoj Odluci, Komisija je utvrdila sljedeća tri glavna elementa koja nisu u skladu s primjenjivim odredbama:






  — | u slučaju postrojenja 2: Komisija smatra da primjena granične vrijednosti emisija od 800 mg/Nm3 za SO2 za izračunavanje njegovog doprinosa gornjoj granici prijelaznog nacionalnog plana za 2016. na temelju članka 5. stavka 2. Direktive 2001/80/EZ nije primjerena s obzirom na to da se ta granična vrijednost emisije ne navodi u drugom podstavku članka 32. stavka 3. Direktive 2010/75/EU, |
| --- | --- | --- |

(9)

Nakon konačnog ocjenjivanja prijelaznog nacionalnog plana koji je dostavila Kraljevina Španjolska, izmijenjenog u skladu s dodatnim informacijama i s velikim uređajima za loženje navedenim u Prilogu I. ovoj Odluci, Komisija je utvrdila sljedeća tri glavna elementa koja nisu u skladu s primjenjivim odredbama:

—

u slučaju postrojenja 2: Komisija smatra da primjena granične vrijednosti emisija od 800 mg/Nm3 za SO2 za izračunavanje njegovog doprinosa gornjoj granici prijelaznog nacionalnog plana za 2016. na temelju članka 5. stavka 2. Direktive 2001/80/EZ nije primjerena s obzirom na to da se ta granična vrijednost emisije ne navodi u drugom podstavku članka 32. stavka 3. Direktive 2010/75/EU,

| — | u slučaju postrojenja 5: Komisija smatra da način izračunavanja njegova doprinosa gornjoj granici za SO2 prijelaznog nacionalnog plana kombiniranjem pristupa minimalne stope odsumporavanja i pristupa graničnih vrijednosti emisije nije primjeren, |
| --- | --- |

—

u slučaju postrojenja 5: Komisija smatra da način izračunavanja njegova doprinosa gornjoj granici za SO2 prijelaznog nacionalnog plana kombiniranjem pristupa minimalne stope odsumporavanja i pristupa graničnih vrijednosti emisije nije primjeren,

| — | u slučaju postrojenja 13, 15, 17, 18, 24 i 25 Komisija smatra da primjena granične vrijednosti emisija od 1 200 mg/Nm3 za NOx za izračunavanje njihovog doprinosa gornjoj granici prijelaznog nacionalnog plana za 2016. nije primjerena s obzirom na to da uvjeti za primjenu te granične vrijednosti emisija, koji su navedeni u napomeni 2. uz tablicu C.1 u Dodatku C Prilogu Provedbenoj odluci 2012/115/EU, nisu ispunjeni. |
| --- | --- |

—

u slučaju postrojenja 13, 15, 17, 18, 24 i 25 Komisija smatra da primjena granične vrijednosti emisija od 1 200 mg/Nm3 za NOx za izračunavanje njihovog doprinosa gornjoj granici prijelaznog nacionalnog plana za 2016. nije primjerena s obzirom na to da uvjeti za primjenu te granične vrijednosti emisija, koji su navedeni u napomeni 2. uz tablicu C.1 u Dodatku C Prilogu Provedbenoj odluci 2012/115/EU, nisu ispunjeni.

| (10) | Osim toga, Komisija je utvrdila da su za nekoliko postrojenja u prijelaznom nacionalnom planu informacije još uvijek nedosljedne i/ili nedostaju te ih treba dopuniti. Potpuni popis podataka koji nedostaju i zahtjeva za pojašnjenje nalazi se u Prilogu II. ovoj Odluci. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Komisija je utvrdila da su za nekoliko postrojenja u prijelaznom nacionalnom planu informacije još uvijek nedosljedne i/ili nedostaju te ih treba dopuniti. Potpuni popis podataka koji nedostaju i zahtjeva za pojašnjenje nalazi se u Prilogu II. ovoj Odluci.

| (11) | Stoga se prijelazni nacionalni plan koji je dostavila Kraljevina Španjolska ne treba prihvatiti, |
| --- | --- |

(11)

Stoga se prijelazni nacionalni plan koji je dostavila Kraljevina Španjolska ne treba prihvatiti,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Prijelazni nacionalni plan o kojem je Kraljevina Španjolska obavijestila Komisiju 14. prosinca 2012. u skladu s člankom 32. stavkom 5. Direktive 2010/75/EU, koji uključuje velike uređaje za loženje navedene u Prilogu I. ovoj Odluci nije u skladu sa zahtjevima iz članka 32. stavaka 1., 3. i 4. Direktive 2010/75/EU i Provedbene odluke 2012/115/EU te ga se stoga ne prihvaća.

2.   Ako Kraljevina Španjolska namjerava provoditi prijelazni nacionalni plan u skladu s člankom 32. stavkom 5., ona mora poduzeti sve potrebne mjere za rješavanje sljedećih pitanja u revidiranoj verziji tog plana:

| (a) | za postrojenje 2, ispraviti graničnu vrijednost emisija koja se primjenjuje za izračunavanje njegovog doprinosa gornjoj granici za SO2 za 2016. To postrojenje ne ispunjava uvjete za korištenje granične vrijednosti emisija od 800 mg/Nm3 za SO2 za izračunavanje njegovog doprinosa gornjoj granici prijelaznog nacionalnog plana za 2016. na temelju članka 5. stavka 2. Direktive 2001/80/EZ s obzirom na to da se ta granična vrijednost emisije ne spominje u drugom podstavku članka 32. stavka 3. Direktive 2010/75/EU; |
| --- | --- |

(a)

za postrojenje 2, ispraviti graničnu vrijednost emisija koja se primjenjuje za izračunavanje njegovog doprinosa gornjoj granici za SO2 za 2016. To postrojenje ne ispunjava uvjete za korištenje granične vrijednosti emisija od 800 mg/Nm3 za SO2 za izračunavanje njegovog doprinosa gornjoj granici prijelaznog nacionalnog plana za 2016. na temelju članka 5. stavka 2. Direktive 2001/80/EZ s obzirom na to da se ta granična vrijednost emisije ne spominje u drugom podstavku članka 32. stavka 3. Direktive 2010/75/EU;

| (b) | za postrojenje 5, ispraviti način izračunavanja njegovog doprinosa gornjoj granici SO2 prijelaznog nacionalnog plana za 2016. Taj doprinos se za cijelo razdoblje od 2001. do 2010. treba izračunavati na temelju minimalne stope odsumporavanja ili na temelju graničnih vrijednosti emisije; |
| --- | --- |

(b)

za postrojenje 5, ispraviti način izračunavanja njegovog doprinosa gornjoj granici SO2 prijelaznog nacionalnog plana za 2016. Taj doprinos se za cijelo razdoblje od 2001. do 2010. treba izračunavati na temelju minimalne stope odsumporavanja ili na temelju graničnih vrijednosti emisije;

| (c) | za postrojenja 13, 15, 17, 18, 24 i 25: ispraviti granične vrijednosti emisije primijenjene za izračunavanje njihova doprinosa gornjoj granici NOx za 2016. Da bi postrojenja mogla koristiti graničnu vrijednost emisije od 1 200 mg/Nm3, Kraljevina Španjolska treba dokazati da je prosječni godišnji udio hlapljivih tvari u krutom gorivu korištenom u tim postrojenjima bio manji od 10 % u referentnim godinama koje se razmatraju za prijelazni nacionalni plan; |
| --- | --- |

(c)

za postrojenja 13, 15, 17, 18, 24 i 25: ispraviti granične vrijednosti emisije primijenjene za izračunavanje njihova doprinosa gornjoj granici NOx za 2016. Da bi postrojenja mogla koristiti graničnu vrijednost emisije od 1 200 mg/Nm3, Kraljevina Španjolska treba dokazati da je prosječni godišnji udio hlapljivih tvari u krutom gorivu korištenom u tim postrojenjima bio manji od 10 % u referentnim godinama koje se razmatraju za prijelazni nacionalni plan;

| (d) | pravilno ažurirati ukupne gornje granice emisija za sve godine izračunane u skladu s ispravljenim vrijednostima spomenutim u prethodnim točkama; |
| --- | --- |

(d)

pravilno ažurirati ukupne gornje granice emisija za sve godine izračunane u skladu s ispravljenim vrijednostima spomenutim u prethodnim točkama;

| (e) | objasniti sve nejasnoće i dopuniti podatke kao što je navedeno u Prilogu II. ovoj Odluci. |
| --- | --- |

(e)

objasniti sve nejasnoće i dopuniti podatke kao što je navedeno u Prilogu II. ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Kraljevini Španjolskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2013.

Za Komisiju

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  SL L 334, 17.12.2010., str. 17.

1

(2)  Ares(2012)1551138

2

(3)  Ares(2013)146

3

(4)  Provedbena odluka Komisije 2012/115/EU od 10. veljače 2012. o utvrđivanju pravila o prijelaznim nacionalnim planovima iz Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća o industrijskim emisijama (SL L 52, 24.2.2012., str. 12.).

4

(5)  Direktiva 2001/80/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2001. o ograničenju emisija određenih onečišćujućih tvari u zrak iz velikih uređaja za loženje (SL L 309, 27.11.2001., str. 1.).

5

(6)  Ares(2013)1984918

6

(7)  Ares(2013)2535734

7

(8)  Ares(2013)3085135

8

(9)  Ares(2013)3145031

9

(10)  Ares(2013)3217081

10

---

PRILOG I.

POPIS POSTROJENJA OBUHVAĆENIH PRIJELAZNIM NACIONALNIM PLANOM

| Broj | Naziv postrojenja u prijelaznom nacionalnom planu | Ukupna nazivna ulazna toplinska snaga na dan 31. prosinca 2010. (MW) |
| --- | --- | --- |
| 1 | C.T. Litoral I | 1 222 |
| 2 | C.T. Litoral II | 1 268 |
| 3 | C.T. Compostilla I (G2 i 3) | 1 332 |
| 4 | C.T. Compostilla I (G4 i 5) | 1 960 |
| 5 | C.T. As Pontes | 3 800 |
| 6 | C.T. Teruel (Andorra) | 3 000 |
| 7 | C.T. Besós 3 (CTCC) | 722 |
| 8 | C.T. San Roque (G2) (CTCC) | 711 |
| 9 | C.T. Foix | 1 315 |
| 10 | C.T. Los Barrios | 1 645 |
| 11 | C.T. Puentenuevo | 976 |
| 12 | C.T. Tarragona I (CTCC) | 676 |
| 13 | C.T. Anllares | 953 |
| 14 | C.T. La Robla I | 691 |
| 15 | C.T. La Robla II | 951 |
| 16 | C.T. Meirama | 1 437 |
| 17 | C.T. Narcea I | 193 |
| 18 | C.T. Narcea II | 459 |
| 19 | C.T. Narcea III | 993 |
| 20 | C.T. Aboño I | 919 |
| 21 | C.T. Aboño II | 1 364 |
| 22 | C.T. Soto III | 830 |
| 23 | C.T. de Lada 4 | 986 |
| 24 | C.T. de Velilla 1 | 430 |
| 25 | C.T. de Velilla 2 | 1 010 |
| 26 | Central GICC Puertollano | 670 |
| 27 | San Ciprián I | 147 |
| 28 | San Ciprián II | 147 |
| 29 | San Ciprián IIII | 147 |
| 30 | Cogecan | 93 |
| 31 | Sniace Co-generation I | 126 |
| 32 | Sniace Co-generation II | 126 |
| 33 | Solal | 146 |
| 34 | Solvay I | 376 |

Broj

Naziv postrojenja u prijelaznom nacionalnom planu

Ukupna nazivna ulazna toplinska snaga na dan 31. prosinca 2010. (MW)

1

C.T. Litoral I

1 222

2

C.T. Litoral II

1 268

3

C.T. Compostilla I (G2 i 3)

1 332

4

C.T. Compostilla I (G4 i 5)

1 960

5

C.T. As Pontes

3 800

6

C.T. Teruel (Andorra)

3 000

7

C.T. Besós 3 (CTCC)

722

8

C.T. San Roque (G2) (CTCC)

711

9

C.T. Foix

1 315

10

C.T. Los Barrios

1 645

11

C.T. Puentenuevo

976

12

C.T. Tarragona I (CTCC)

676

13

C.T. Anllares

953

14

C.T. La Robla I

691

15

C.T. La Robla II

951

16

C.T. Meirama

1 437

17

C.T. Narcea I

193

18

C.T. Narcea II

459

19

C.T. Narcea III

993

20

C.T. Aboño I

919

21

C.T. Aboño II

1 364

22

C.T. Soto III

830

23

C.T. de Lada 4

986

24

C.T. de Velilla 1

430

25

C.T. de Velilla 2

1 010

26

Central GICC Puertollano

670

27

San Ciprián I

147

28

San Ciprián II

147

29

San Ciprián IIII

147

30

Cogecan

93

31

Sniace Co-generation I

126

32

Sniace Co-generation II

126

33

Solal

146

34

Solvay I

376

---

PRILOG II.

POPIS PODATAKA NAVEDENIH U TOČKI (E) ČLANKA 1. STAVKA 2.

| 1. | Za postrojenje 6 koje za 2016. koristi stupanj odsumporavanja od 92 %: potrebno je dostaviti objašnjenje ako su uvjeti za primjenu te vrijednosti utvrđeni tablicom C.3 Dodatka C Prilogu Provedbenoj uredbi 2012/115/EU zadovoljeni (ugovor o ugradnji opreme za odsumporavanje dimnih plinova ili ubrizgavanje vapna stupio je na snagu i radovi na njezinoj ugradnji započeli su prije 1. siječnja 2001.). |
| --- | --- |

1.

Za postrojenje 6 koje za 2016. koristi stupanj odsumporavanja od 92 %: potrebno je dostaviti objašnjenje ako su uvjeti za primjenu te vrijednosti utvrđeni tablicom C.3 Dodatka C Prilogu Provedbenoj uredbi 2012/115/EU zadovoljeni (ugovor o ugradnji opreme za odsumporavanje dimnih plinova ili ubrizgavanje vapna stupio je na snagu i radovi na njezinoj ugradnji započeli su prije 1. siječnja 2001.).

| 2. | Za postrojenja 1, 2, 3, 4, 6, 13, 14, 15, 16, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 30 i 34: potrebno je dostaviti objašnjenje o tome kako su se doprinosi iz tih postrojenja izračunavali za ukupne gornje granice prijelaznog nacionalnog plana. |
| --- | --- |

2.

Za postrojenja 1, 2, 3, 4, 6, 13, 14, 15, 16, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 30 i 34: potrebno je dostaviti objašnjenje o tome kako su se doprinosi iz tih postrojenja izračunavali za ukupne gornje granice prijelaznog nacionalnog plana.

| 3. | Za postrojenje 34: potrebno je zasebno dostaviti podatke o stopama protoka otpadnih plinova za svako gorivo koje se koristilo u ovom postrojenju. |
| --- | --- |

3.

Za postrojenje 34: potrebno je zasebno dostaviti podatke o stopama protoka otpadnih plinova za svako gorivo koje se koristilo u ovom postrojenju.

---

| 24.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 352/58 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 352/58

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 18. prosinca 2013.

o financijskom doprinosu Unije za 2013. za pokrivanje izdataka Francuske, Nizozemske, Njemačke, Portugala i Španjolske za suzbijanje organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8999)

(Vjerodostojni su samo tekstovi na francuskom, nizozemskom, njemačkom, portugalskom i španjolskom jeziku)

(2013/800/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/29/EZ od 8. svibnja 2000. o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (1), a posebno njezin čanak 23. stavke 5. i 6.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 22. Direktive 2000/29/EZ države članice mogu od Unije primiti financijski doprinos za „fitosanitarnu kontrolu” za pokrivanje izdataka izravno povezanih s potrebnim mjerama koje su poduzete ili ih se namjerava poduzeti u cilju suzbijanja štetnih organizama unesenih iz trećih zemalja ili drugih područja Unije u cilju njihova iskorjenjivanja ili, ako to nije moguće, ograničavanja. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 22. Direktive 2000/29/EZ države članice mogu od Unije primiti financijski doprinos za „fitosanitarnu kontrolu” za pokrivanje izdataka izravno povezanih s potrebnim mjerama koje su poduzete ili ih se namjerava poduzeti u cilju suzbijanja štetnih organizama unesenih iz trećih zemalja ili drugih područja Unije u cilju njihova iskorjenjivanja ili, ako to nije moguće, ograničavanja.

| (2) | Njemačka je podnijela tri zahtjeva za financijski doprinos. Prvi je podnesen 30. travnja 2013. i odnosi se na mjere poduzete u 2012. u cilju iskorjenjivanja ili ograničavanja organizma Diabrotica virgifera u saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka. Pojava tog štetnog organizma ondje je uočena u kolovozu i rujnu 2012. |
| --- | --- |

(2)

Njemačka je podnijela tri zahtjeva za financijski doprinos. Prvi je podnesen 30. travnja 2013. i odnosi se na mjere poduzete u 2012. u cilju iskorjenjivanja ili ograničavanja organizma Diabrotica virgifera u saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka. Pojava tog štetnog organizma ondje je uočena u kolovozu i rujnu 2012.

| (3) | Drugi je zahtjev podnesen 30. travnja 2013. i odnosi se na mjere poduzete od kolovoza 2011. do kolovoza 2012. u cilju ograničavanja organizma Anoplophora glabripennis u saveznoj pokrajini Sjeverna Rajna-Vestfalija. Pojava tog štetnog organizma ondje je uočena u 2009. |
| --- | --- |

(3)

Drugi je zahtjev podnesen 30. travnja 2013. i odnosi se na mjere poduzete od kolovoza 2011. do kolovoza 2012. u cilju ograničavanja organizma Anoplophora glabripennis u saveznoj pokrajini Sjeverna Rajna-Vestfalija. Pojava tog štetnog organizma ondje je uočena u 2009.

| (4) | Treći je zahtjev Njemačka podnijela 24. travnja 2013. i on se odnosi na mjere poduzete u 2012. u cilju iskorjenjivanja ili ograničavanja Diabrotica virgifera u saveznoj pokrajini Baden-Württemberg. Pojava tog štetnog organizma uočena je u više okruga i gradova te savezne pokrajine (Alb-Donaukreis, Biberach, Breisgau-Hochschwarzwald, Emmendingen, Karlsruhe, Konstanz, Loerrach, Rastatt i Ravensburg) u različitim godinama, primjerice 2009., 2010., 2011. i 2012. Mjere poduzete tijekom tih godina također su bile predmet sufinanciranja u 2009., 2010., 2011. i 2012. |
| --- | --- |

(4)

Treći je zahtjev Njemačka podnijela 24. travnja 2013. i on se odnosi na mjere poduzete u 2012. u cilju iskorjenjivanja ili ograničavanja Diabrotica virgifera u saveznoj pokrajini Baden-Württemberg. Pojava tog štetnog organizma uočena je u više okruga i gradova te savezne pokrajine (Alb-Donaukreis, Biberach, Breisgau-Hochschwarzwald, Emmendingen, Karlsruhe, Konstanz, Loerrach, Rastatt i Ravensburg) u različitim godinama, primjerice 2009., 2010., 2011. i 2012. Mjere poduzete tijekom tih godina također su bile predmet sufinanciranja u 2009., 2010., 2011. i 2012.

| (5) | Španjolska je 17. travnja 2013. podnijela četiri zahtjeva za financijski doprinos. Prvi se odnosi na mjere pojačanog nadzora poduzete u 2012. u četiri autonomne zajednice koje graniče s Portugalom u cilju suzbijanja organizma Bursaphelenchus xylophilus. |
| --- | --- |

(5)

Španjolska je 17. travnja 2013. podnijela četiri zahtjeva za financijski doprinos. Prvi se odnosi na mjere pojačanog nadzora poduzete u 2012. u četiri autonomne zajednice koje graniče s Portugalom u cilju suzbijanja organizma Bursaphelenchus xylophilus.

| (6) | Drugi zahtjev koji je podnijela Španjolska odnosi se na mjere poduzete 2013. ili planirane za tu godinu u Galiciji u cilju suzbijanja organizma Bursaphelenchus xylophilus. Pojava tog štetnog organizma uočena je u 2010. u području općine As Neves. |
| --- | --- |

(6)

Drugi zahtjev koji je podnijela Španjolska odnosi se na mjere poduzete 2013. ili planirane za tu godinu u Galiciji u cilju suzbijanja organizma Bursaphelenchus xylophilus. Pojava tog štetnog organizma uočena je u 2010. u području općine As Neves.

| (7) | Treći zahtjev koji je podnijela Španjolska odnosi se na mjere poduzete 2013. ili planirane za tu godinu u Kataloniji u cilju suzbijanja organizma Pomacea insularum. Pojava tog štetnog organizma ondje je uočena u 2010. |
| --- | --- |

(7)

Treći zahtjev koji je podnijela Španjolska odnosi se na mjere poduzete 2013. ili planirane za tu godinu u Kataloniji u cilju suzbijanja organizma Pomacea insularum. Pojava tog štetnog organizma ondje je uočena u 2010.

| (8) | Četvrti zahtjev koji je podnijela Španjolska odnosi se na mjere poduzete 2013. ili planirane za tu godinu u Extremaduri u cilju suzbijanja organizma Bursaphelenchus xylophilus. Pojava tog štetnog organizma uočena je u 2012. u području općine Valverde del Fresno. |
| --- | --- |

(8)

Četvrti zahtjev koji je podnijela Španjolska odnosi se na mjere poduzete 2013. ili planirane za tu godinu u Extremaduri u cilju suzbijanja organizma Bursaphelenchus xylophilus. Pojava tog štetnog organizma uočena je u 2012. u području općine Valverde del Fresno.

| (9) | Francuska je 30. travnja 2013. podnijela dva zahtjeva za financijski doprinos. Prvi se odnosi na mjere poduzete ili planirane od srpnja 2012. do studenoga 2013. u Alsaceu u cilju suzbijanja organizma Anoplophora glabripennis. Mjere su u Francuskoj poduzete nakon što je taj štetni organizam u srpnju 2011. uočen u pograničnom području s Njemačkom. |
| --- | --- |

(9)

Francuska je 30. travnja 2013. podnijela dva zahtjeva za financijski doprinos. Prvi se odnosi na mjere poduzete ili planirane od srpnja 2012. do studenoga 2013. u Alsaceu u cilju suzbijanja organizma Anoplophora glabripennis. Mjere su u Francuskoj poduzete nakon što je taj štetni organizam u srpnju 2011. uočen u pograničnom području s Njemačkom.

| (10) | Drugi se zahtjev odnosi na mjere poduzete ili planirane od listopada 2012. do rujna 2013. u cilju suzbijanja organizma Rhynchophorus ferrugineus u regiji PACA. Prva pojava tog štetnog organizma ondje je uočena u 2009. Mjere poduzete od rujna 2009. do rujna 2012. također su bile predmet sufinanciranja u 2010. i 2012. |
| --- | --- |

(10)

Drugi se zahtjev odnosi na mjere poduzete ili planirane od listopada 2012. do rujna 2013. u cilju suzbijanja organizma Rhynchophorus ferrugineus u regiji PACA. Prva pojava tog štetnog organizma ondje je uočena u 2009. Mjere poduzete od rujna 2009. do rujna 2012. također su bile predmet sufinanciranja u 2010. i 2012.

| (11) | Nizozemska je 30. travnja 2013. podnijela jedan zahtjev za financijski doprinos. Zahtjev se odnosi na mjere poduzete u području Winterswijka od srpnja do listopada 2012. u cilju suzbijanja organizma Anoplophora glabripennis. Pojava tog štetnog organizma ondje je uočena 10. srpnja 2012. |
| --- | --- |

(11)

Nizozemska je 30. travnja 2013. podnijela jedan zahtjev za financijski doprinos. Zahtjev se odnosi na mjere poduzete u području Winterswijka od srpnja do listopada 2012. u cilju suzbijanja organizma Anoplophora glabripennis. Pojava tog štetnog organizma ondje je uočena 10. srpnja 2012.

| (12) | Portugal je 30. travnja 2013. podnio dva zahtjeva za financijski doprinos povezana s mjerama poduzetima u cilju suzbijanja organizma Bursaphelenchus xylophilus. Prvi se zahtjev odnosi na mjere poduzete ili planirane u 2013. i 2014. u kontinentalnom Portugalu, u sigurnosnom području na granici sa Španjolskom. |
| --- | --- |

(12)

Portugal je 30. travnja 2013. podnio dva zahtjeva za financijski doprinos povezana s mjerama poduzetima u cilju suzbijanja organizma Bursaphelenchus xylophilus. Prvi se zahtjev odnosi na mjere poduzete ili planirane u 2013. i 2014. u kontinentalnom Portugalu, u sigurnosnom području na granici sa Španjolskom.

| (13) | Drugi zahtjev koji je podnio Portugal odnosi se isključivo na mjere toplinske obrade drva ili drvenog materijala za pakiranje u području Setubala u 2013. Mjere poduzete u 2010., 2011. i 2012. također su bile predmet sufinanciranja u 2011. i 2012. |
| --- | --- |

(13)

Drugi zahtjev koji je podnio Portugal odnosi se isključivo na mjere toplinske obrade drva ili drvenog materijala za pakiranje u području Setubala u 2013. Mjere poduzete u 2010., 2011. i 2012. također su bile predmet sufinanciranja u 2011. i 2012.

| (14) | U svojim su zahtjevima Njemačka, Španjolska, Francuska, Nizozemska i Portugal predstavile program mjera za iskorjenjivanje ili ograničavanje spomenutih štetnih organizama unesenih na njihovo područje. U okviru tih programa navode se ciljevi koje treba postići, mjere koje treba provesti te njihovo trajanje i trošak. |
| --- | --- |

(14)

U svojim su zahtjevima Njemačka, Španjolska, Francuska, Nizozemska i Portugal predstavile program mjera za iskorjenjivanje ili ograničavanje spomenutih štetnih organizama unesenih na njihovo područje. U okviru tih programa navode se ciljevi koje treba postići, mjere koje treba provesti te njihovo trajanje i trošak.

| (15) | Sve spomenute mjere sastoje se od niza fitosanitarnih mjera, uključujući uništenje kontaminiranih stabala ili usjeva, primjenu sredstava za zaštitu bilja, sanitarne tehnike, nadzor ili ispitivanja provedena službeno ili na službeni zahtjev za praćenje prisustva ili razmjera kontaminacije dotičnim štetnim organizmima te zamjenu uništenog bilja u skladu s člankom 23. stavkom 2. točkama (a), (b) i (c) Direktive 2000/29/EZ. |
| --- | --- |

(15)

Sve spomenute mjere sastoje se od niza fitosanitarnih mjera, uključujući uništenje kontaminiranih stabala ili usjeva, primjenu sredstava za zaštitu bilja, sanitarne tehnike, nadzor ili ispitivanja provedena službeno ili na službeni zahtjev za praćenje prisustva ili razmjera kontaminacije dotičnim štetnim organizmima te zamjenu uništenog bilja u skladu s člankom 23. stavkom 2. točkama (a), (b) i (c) Direktive 2000/29/EZ.

| (16) | Njemačka, Španjolska, Francuska, Nizozemska i Portugal tim su zahtjevima zatražile dodjelu financijskog doprinosa Unije u skladu sa zahtjevima utvrđenima u članku 23. Direktive 2000/29/EZ, a posebno u njezinim stavcima 1. i 4., te u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1040/2002 (2). |
| --- | --- |

(16)

Njemačka, Španjolska, Francuska, Nizozemska i Portugal tim su zahtjevima zatražile dodjelu financijskog doprinosa Unije u skladu sa zahtjevima utvrđenima u članku 23. Direktive 2000/29/EZ, a posebno u njezinim stavcima 1. i 4., te u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1040/2002 (2).

| (17) | Tehnički podaci koje su dostavile Njemačka, Španjolska, Francuska, Nizozemska i Portugal omogućili su Komisiji točnu i sveobuhvatnu analizu situacije. Komisija je zaključila da su ispunjeni uvjeti za dodjelu financijskog doprinosa Unije, kako je posebno utvrđeno člankom 23. Direktive 2000/29/EZ. U skladu s time prikladno je osigurati financijski doprinos za pokrivanje izdataka iz tih zahtjeva. |
| --- | --- |

(17)

Tehnički podaci koje su dostavile Njemačka, Španjolska, Francuska, Nizozemska i Portugal omogućili su Komisiji točnu i sveobuhvatnu analizu situacije. Komisija je zaključila da su ispunjeni uvjeti za dodjelu financijskog doprinosa Unije, kako je posebno utvrđeno člankom 23. Direktive 2000/29/EZ. U skladu s time prikladno je osigurati financijski doprinos za pokrivanje izdataka iz tih zahtjeva.

| (18) | Mjere i izdaci prihvatljivi za financijski doprinos Unije razjašnjeni su dopisom Glavne uprave Komisije za zdravlje i potrošače od 25. svibnja 2012. upućenim ravnateljima uprava za biljno zdravstvo država članica. |
| --- | --- |

(18)

Mjere i izdaci prihvatljivi za financijski doprinos Unije razjašnjeni su dopisom Glavne uprave Komisije za zdravlje i potrošače od 25. svibnja 2012. upućenim ravnateljima uprava za biljno zdravstvo država članica.

| (19) | U skladu s člankom 23. stavkom 5. drugim podstavkom Direktive 2000/29/EZ financijski doprinos Unije može pokriti do 50 % prihvatljivih izdataka za mjere poduzete u razdoblju od najviše dvije godine od otkrivanja pojave ili za mjere koje su planirane za to razdoblje. Međutim, u skladu s trećim podstavkom tog članka to razdoblje može biti produženo na najviše četiri godine ako se utvrdi da će se cilj mjera postići u razumnom dodatnom razdoblju, a u tom slučaju financijski doprinos Unije smanjivat će se tijekom dotičnih godina. |
| --- | --- |

(19)

U skladu s člankom 23. stavkom 5. drugim podstavkom Direktive 2000/29/EZ financijski doprinos Unije može pokriti do 50 % prihvatljivih izdataka za mjere poduzete u razdoblju od najviše dvije godine od otkrivanja pojave ili za mjere koje su planirane za to razdoblje. Međutim, u skladu s trećim podstavkom tog članka to razdoblje može biti produženo na najviše četiri godine ako se utvrdi da će se cilj mjera postići u razumnom dodatnom razdoblju, a u tom slučaju financijski doprinos Unije smanjivat će se tijekom dotičnih godina.

| (20) | Uzimajući u obzir zaključke Komisijinog odbora za ocjenu u području biljnog zdravstva od 24. do 26. lipnja 2013. o ocjeni odgovarajućih zahtjeva, prikladno je produžiti dvogodišnje razdoblje za dotične zahtjeve i istodobno smanjiti stopu financijskog doprinosa Unije za te mjere na 45 % prihvatljivih izdataka za treću godinu te na 40 % za četvrtu godinu tih zahtjeva. |
| --- | --- |

(20)

Uzimajući u obzir zaključke Komisijinog odbora za ocjenu u području biljnog zdravstva od 24. do 26. lipnja 2013. o ocjeni odgovarajućih zahtjeva, prikladno je produžiti dvogodišnje razdoblje za dotične zahtjeve i istodobno smanjiti stopu financijskog doprinosa Unije za te mjere na 45 % prihvatljivih izdataka za treću godinu te na 40 % za četvrtu godinu tih zahtjeva.

| (21) | Stoga se financijski doprinos Unije do 50 % prihvatljivih izdataka primjenjuje na sljedeće zahtjeve: Njemačka, Baden-Württemberg, Diabrotica virgifera, okruzi Alb-Donaukreis, Biberach, Karlsruhe, Rastatt i Ravensburg (2012.), Njemačka, Diabrotica virgifera, Porajnje-Falačka (2012.), Španjolska, Extremadura, Bursaphelenchus xylophilus (2013.), Francuska, Anoplophora glabripennis, (studeni 2012. – listopad 2013.), Nizozemska, Anoplophora glabripennis, područje Winterswijka (srpanj – listopad 2012.). |
| --- | --- |

(21)

Stoga se financijski doprinos Unije do 50 % prihvatljivih izdataka primjenjuje na sljedeće zahtjeve: Njemačka, Baden-Württemberg, Diabrotica virgifera, okruzi Alb-Donaukreis, Biberach, Karlsruhe, Rastatt i Ravensburg (2012.), Njemačka, Diabrotica virgifera, Porajnje-Falačka (2012.), Španjolska, Extremadura, Bursaphelenchus xylophilus (2013.), Francuska, Anoplophora glabripennis, (studeni 2012. – listopad 2013.), Nizozemska, Anoplophora glabripennis, područje Winterswijka (srpanj – listopad 2012.).

| (22) | Stoga se financijski doprinos Unije do 45 % prihvatljivih izdataka primjenjuje na sljedeće zahtjeve: Njemačka, Anoplophora glabripennis (kolovoz 2011. – kolovoz 2012.), Njemačka, Baden-Württemberg, Diabrotica virgifera, okrug Breisgau-Hochschwarzwald i grad Freiburg (2012.) jer je za dotične mjere već dodijeljen financijski doprinos Unije na temelju odluka 2011/868/EU (3) i 2012/789/EU (4) za prve dvije godine njihove provedbe. |
| --- | --- |

(22)

Stoga se financijski doprinos Unije do 45 % prihvatljivih izdataka primjenjuje na sljedeće zahtjeve: Njemačka, Anoplophora glabripennis (kolovoz 2011. – kolovoz 2012.), Njemačka, Baden-Württemberg, Diabrotica virgifera, okrug Breisgau-Hochschwarzwald i grad Freiburg (2012.) jer je za dotične mjere već dodijeljen financijski doprinos Unije na temelju odluka 2011/868/EU (3) i 2012/789/EU (4) za prve dvije godine njihove provedbe.

| (23) | Nadalje, doprinos Unije do 40 % primjenjuje se na četvrtu godinu sljedećih zahtjeva: Njemačka, Baden-Württemberg, Diabrotica virgifera, okruzi Emmendingen, Konstanz i Lörrach (2012.), Španjolska, Katalonija, Pomacea insularum (2013.), Španjolska, Galicija, Bursaphelenchus xylophilus (2013.), Francuska, Rhynchophorus ferrugineus (listopad 2012. – rujan 2013.), Portugal, Bursaphelenchus xylophilus, područje Setubala (2013.) jer je za te mjere već dodijeljen financijski doprinos Unije na temelju Odluke Komisije 2010/772/EU (5) (Njemačka, Španjolska, Pomacea insularum, Francuska i Portugal), provedbenih odluka 2011/868/EU (Njemačka, Španjolska i Portugal) i/ili 2012/789/EU (Njemačka, Španjolska, Francuska i Portugal) za prve tri godine njihove provedbe. |
| --- | --- |

(23)

Nadalje, doprinos Unije do 40 % primjenjuje se na četvrtu godinu sljedećih zahtjeva: Njemačka, Baden-Württemberg, Diabrotica virgifera, okruzi Emmendingen, Konstanz i Lörrach (2012.), Španjolska, Katalonija, Pomacea insularum (2013.), Španjolska, Galicija, Bursaphelenchus xylophilus (2013.), Francuska, Rhynchophorus ferrugineus (listopad 2012. – rujan 2013.), Portugal, Bursaphelenchus xylophilus, područje Setubala (2013.) jer je za te mjere već dodijeljen financijski doprinos Unije na temelju Odluke Komisije 2010/772/EU (5) (Njemačka, Španjolska, Pomacea insularum, Francuska i Portugal), provedbenih odluka 2011/868/EU (Njemačka, Španjolska i Portugal) i/ili 2012/789/EU (Njemačka, Španjolska, Francuska i Portugal) za prve tri godine njihove provedbe.

| (24) | U skladu s člankom 23. stavkom 6. prvim i drugim podstavkom Direktive 2000/29/EZ moguća je provedba daljnjih aktivnosti u svjetlu razvoja situacije u Uniji, a o dodjeli financijskih doprinosa Unije za te daljnje aktivnosti potrebno je donijeti odluku. Provedba tih aktivnosti podliježe određenim zahtjevima ili dodatnim uvjetima ako su oni potrebni za postizanje predmetnih ciljeva. Nadalje, ako su te aktivnosti u suštini namijenjene zaštiti područja Unije koja nisu područje dotične države članice, može se u skladu s člankom 23. stavkom 6. trećim podstavkom donijeti odluka da financijski doprinos Unije pokriva više od 50 % izdataka. |
| --- | --- |

(24)

U skladu s člankom 23. stavkom 6. prvim i drugim podstavkom Direktive 2000/29/EZ moguća je provedba daljnjih aktivnosti u svjetlu razvoja situacije u Uniji, a o dodjeli financijskih doprinosa Unije za te daljnje aktivnosti potrebno je donijeti odluku. Provedba tih aktivnosti podliježe određenim zahtjevima ili dodatnim uvjetima ako su oni potrebni za postizanje predmetnih ciljeva. Nadalje, ako su te aktivnosti u suštini namijenjene zaštiti područja Unije koja nisu područje dotične države članice, može se u skladu s člankom 23. stavkom 6. trećim podstavkom donijeti odluka da financijski doprinos Unije pokriva više od 50 % izdataka.

| (25) | U slučaju sufinanciranja aktivnosti protiv organizma Bursaphelenchus xylophilus u Portugalu, najduže razdoblje od četiri godine, kako je utvrđeno člankom 1. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 1040/2002, isteklo je 2012. Međutim, s obzirom na veliku važnost organizma Bursaphelenchus xylophilus za crnogorično bilje i drvo, brzinu širenja bolesti, malu udaljenost između područja demarkiranog zbog prisustva tog organizma u Portugalu i Španjolske te mogući učinak na šumarstvo Unije i međunarodnu trgovinu drvom, potrebne su daljnje aktivnosti radi postizanja cilja fitosanitarne zaštite područja Unije u Portugalu i ostalim državama članicama. Te se aktivnosti odnose na mjere koje je Portugal poduzeo u sigurnosnom području na granici sa Španjolskom. Stoga se sufinanciranje tih daljnjih aktivnosti treba primjenjivati na zahtjev Portugala za 2013. i 2014. za mjere suzbijanja organizma Bursaphelenchus xylophilus u sigurnosnom području na granici sa Španjolskom. Uz to, prikladno je dodijeliti višu stopu financijskog doprinosa Unije tom zahtjevu, konkretno stopu od 75 %, jer se smatra da su te aktivnosti u osnovi namijenjene zaštiti područja Unije koja nisu područje Portugala. |
| --- | --- |

(25)

U slučaju sufinanciranja aktivnosti protiv organizma Bursaphelenchus xylophilus u Portugalu, najduže razdoblje od četiri godine, kako je utvrđeno člankom 1. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 1040/2002, isteklo je 2012. Međutim, s obzirom na veliku važnost organizma Bursaphelenchus xylophilus za crnogorično bilje i drvo, brzinu širenja bolesti, malu udaljenost između područja demarkiranog zbog prisustva tog organizma u Portugalu i Španjolske te mogući učinak na šumarstvo Unije i međunarodnu trgovinu drvom, potrebne su daljnje aktivnosti radi postizanja cilja fitosanitarne zaštite područja Unije u Portugalu i ostalim državama članicama. Te se aktivnosti odnose na mjere koje je Portugal poduzeo u sigurnosnom području na granici sa Španjolskom. Stoga se sufinanciranje tih daljnjih aktivnosti treba primjenjivati na zahtjev Portugala za 2013. i 2014. za mjere suzbijanja organizma Bursaphelenchus xylophilus u sigurnosnom području na granici sa Španjolskom. Uz to, prikladno je dodijeliti višu stopu financijskog doprinosa Unije tom zahtjevu, konkretno stopu od 75 %, jer se smatra da su te aktivnosti u osnovi namijenjene zaštiti područja Unije koja nisu područje Portugala.

| (26) | Španjolska je provela pojačani nadzor u cilju otkrivanja organizma Bursaphelenchus xylophilus u graničnim područjima s Portugalom (autonomne zajednice Andaluzija, Castilla y Leon, Extremadura i Galicija) i u područjima koja nisu demarkirana zbog prisustva tog štetnog organizma. Cilj je tih inspekcija intenzivan nadzor za rano otkrivanje i iskorjenjivanje u određenim područjima u cilju zaštite ostalog područja Unije. Španjolska je već dodijelila znatna sredstva za suzbijanje dvije izolirane pojave organizma Bursaphelenchus xylophilus u Extremaduri i Galiciji. Smatra se da je to djelovanje u suštini namijenjeno zaštiti državnog područja Španjolske i ostalih područja Unije zbog velike važnosti organizma Bursaphelenchus xylophilus za crnogorično bilje i drvo, brzine širenja bolesti te mogućeg učinka na šumarstvo Unije i međunarodnu trgovinu drvom. Stoga je potrebno tom zahtjevu dodijeliti veću stupu financijskog doprinosa Unije, konkretno stopu od 75 %. |
| --- | --- |

(26)

Španjolska je provela pojačani nadzor u cilju otkrivanja organizma Bursaphelenchus xylophilus u graničnim područjima s Portugalom (autonomne zajednice Andaluzija, Castilla y Leon, Extremadura i Galicija) i u područjima koja nisu demarkirana zbog prisustva tog štetnog organizma. Cilj je tih inspekcija intenzivan nadzor za rano otkrivanje i iskorjenjivanje u određenim područjima u cilju zaštite ostalog područja Unije. Španjolska je već dodijelila znatna sredstva za suzbijanje dvije izolirane pojave organizma Bursaphelenchus xylophilus u Extremaduri i Galiciji. Smatra se da je to djelovanje u suštini namijenjeno zaštiti državnog područja Španjolske i ostalih područja Unije zbog velike važnosti organizma Bursaphelenchus xylophilus za crnogorično bilje i drvo, brzine širenja bolesti te mogućeg učinka na šumarstvo Unije i međunarodnu trgovinu drvom. Stoga je potrebno tom zahtjevu dodijeliti veću stupu financijskog doprinosa Unije, konkretno stopu od 75 %.

| (27) | Tijekom posjete Ureda za hranu i veterinarstvo Komisije (dalje u tekstu „FVO”) u travnju 2013. otkriveno je nekoliko nedostataka u primjeni hitnih mjera Unije protiv organizma Bursaphelenchus xylophilus donesenih u skladu s Provedbenom odlukom 2012/535/EU (6). Ti nedostatci odnose se na mjere koje je poduzeo Portugal u sigurnosnom području na granici sa Španjolskom. Konkretno, sječa, uklanjanje i uništenje stabala zaraženih borovom nematodom koja su mrtva, lošeg zdravstvenog stanja ili se nalaze u područjima pogođenima požarom ili olujom nisu provedeni u roku utvrđenom u Provedbenoj odluci 2012/535/EU. Budući da je zbog istih razloga Komisija provedbenim odlukama 2011/868/EU i 2012/789/EU odlučila primijeniti smanjene razine sufinanciranja sličnih prijava u 2011. i 2012., čini se prikladnim primijeniti daljnje smanjenje sufinanciranja za te aktivnosti. Smanjenje bi trebalo biti razmjerno razdoblju za koje je posjeta FVO-a mogla utvrditi nepravilnu provedbu mjera Unije, odnosno prva tri mjeseca 2013. |
| --- | --- |

(27)

Tijekom posjete Ureda za hranu i veterinarstvo Komisije (dalje u tekstu „FVO”) u travnju 2013. otkriveno je nekoliko nedostataka u primjeni hitnih mjera Unije protiv organizma Bursaphelenchus xylophilus donesenih u skladu s Provedbenom odlukom 2012/535/EU (6). Ti nedostatci odnose se na mjere koje je poduzeo Portugal u sigurnosnom području na granici sa Španjolskom. Konkretno, sječa, uklanjanje i uništenje stabala zaraženih borovom nematodom koja su mrtva, lošeg zdravstvenog stanja ili se nalaze u područjima pogođenima požarom ili olujom nisu provedeni u roku utvrđenom u Provedbenoj odluci 2012/535/EU. Budući da je zbog istih razloga Komisija provedbenim odlukama 2011/868/EU i 2012/789/EU odlučila primijeniti smanjene razine sufinanciranja sličnih prijava u 2011. i 2012., čini se prikladnim primijeniti daljnje smanjenje sufinanciranja za te aktivnosti. Smanjenje bi trebalo biti razmjerno razdoblju za koje je posjeta FVO-a mogla utvrditi nepravilnu provedbu mjera Unije, odnosno prva tri mjeseca 2013.

| (28) | U skladu s člankom 3. stavkom 2. točkom (a) Uredbe Vijeća (EZ) br. 1290/2005 (7) mjere povezane sa zdravstvenim stanjem bilja financira Europski fond za jamstva u poljoprivredi. U cilju financijske kontrole tih mjera potrebno je primjenjivati članke 9., 36. i 37. prethodno navedene Uredbe. |
| --- | --- |

(28)

U skladu s člankom 3. stavkom 2. točkom (a) Uredbe Vijeća (EZ) br. 1290/2005 (7) mjere povezane sa zdravstvenim stanjem bilja financira Europski fond za jamstva u poljoprivredi. U cilju financijske kontrole tih mjera potrebno je primjenjivati članke 9., 36. i 37. prethodno navedene Uredbe.

| (29) | U skladu s člankom 84. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (8) i člankom 94. stavkom 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1268/2012 (9) prije preuzimanja obveze za izdatke u okviru proračuna Unije institucija na koju su prenesene ovlasti donosi odluku o financiranju navodeći ključne elemente aktivnosti povezane s izdatcima. |
| --- | --- |

(29)

U skladu s člankom 84. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (8) i člankom 94. stavkom 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1268/2012 (9) prije preuzimanja obveze za izdatke u okviru proračuna Unije institucija na koju su prenesene ovlasti donosi odluku o financiranju navodeći ključne elemente aktivnosti povezane s izdatcima.

| (30) | Ova odluka predstavlja odluku o financiranju za izdatke predviđene u zahtjevima za sufinanciranje koje su podnijele države članice. |
| --- | --- |

(30)

Ova odluka predstavlja odluku o financiranju za izdatke predviđene u zahtjevima za sufinanciranje koje su podnijele države članice.

| (31) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biljno zdravstvo, |
| --- | --- |

(31)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biljno zdravstvo,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Na temelju zahtjeva koje su podnijele države članice i analizirala Komisija ovime se odobrava dodjela financijskoga doprinosa Unije za 2013. za pokrivanje izdataka Njemačke, Španjolske, Francuske, Nizozemske i Portugala povezanih s potrebnim mjerama utvrđenima u članku 23. stavku 2. točkama (a), (b) i (c) Direktive 2000/29/EZ i poduzetima u cilju suzbijanja na koje se odnose zahtjevi iz Priloga I.

2.   Na temelju zahtjeva koje su podnijeli Španjolska i Portugal i analizirala Komisija ovime se odobrava dodjela financijskoga doprinosa Unije za 2013. za pokrivanje izdataka tih država članica povezanih s daljnjim aktivnostima utvrđenima u članku 23. stavku 6. u cilju suzbijanja organizma Bursaphelenchus xylophilus i navedenima u zahtjevima iz Priloga II.

Članak 2.

Ukupni iznos financijskog doprinosa Unije iz članka 1. stavaka 1. i 2. iznosi 7 713 355,31 EUR. Najveći iznos financijskog doprinosa Unije za svaki od zahtjeva odgovara iznosu navedenom u Prilogu I. ili II.

Članak 3.

Financijski doprinos Unije iz priloga I. i II. isplaćuje se uz sljedeće uvjete:

| (a) | dotična država članica dostavila je dokaz o poduzetim mjerama u skladu s odredbama iz Uredbe (EZ) br. 1040/2002; |
| --- | --- |

(a)

dotična država članica dostavila je dokaz o poduzetim mjerama u skladu s odredbama iz Uredbe (EZ) br. 1040/2002;

| (b) | dotična država članica dostavila je Komisiji zahtjev za isplatu u skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1040/2002. |
| --- | --- |

(b)

dotična država članica dostavila je Komisiji zahtjev za isplatu u skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1040/2002.

Isplata financijskog doprinosa ne dovodi u pitanje provjere koje provodi Komisija u skladu s člankom 23. stavkom 8. drugim podstavkom, člankom 23. stavkom 10. i člankom 24. Direktive 2000/29/EZ.

Financijski doprinos Unije neće biti isplaćen ako je zahtjev za isplatu iz točke (b) podnesen nakon 31. listopada 2014. Iznimno, za mjere koje Portugal poduzme kasnije tijekom 2014. u sigurnosnom području na granici sa Španjolskom rok za podnošenje zahtjeva je 31. listopada 2015.

Članak 4.

Ova je Odluka upućena Saveznoj Republici Njemačkoj, Kraljevini Španjolskoj, Francuskoj Republici, Kraljevini Nizozemskoj i Portugalskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. prosinca 2013.

Za Komisiju

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  SL L 169, 10.7.2000., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1040/2002 od 14. lipnja 2002. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu odredaba u vezi s dodjelom financijskog doprinosa Zajednice za kontrolu zdravstvenog stanja bilja i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2051/97 (SL L 157, 15.6.2002., str. 38.).

2

(3)  Provedbena odluka Komisije 2011/868/EU od 19. prosinca 2011. o financijskom doprinosu Unije za 2011. za pokrivanje izdataka Njemačke, Španjolske, Italije, Cipra, Malte, Nizozemske i Portugala za suzbijanje organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode (SL L 341, 22.12.2011., str. 57.).

3

(4)  Provedbena Odluka Komisije 2012/789/EU od 14. prosinca 2012. o financijskom doprinosu Unije za 2012., u skladu s Direktivom Vijeća 2000/29/EZ, za pokrivanje izdataka Njemačke, Španjolske, Francuske, Italije, Cipra, Nizozemske i Portugala za suzbijanje organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode (SL L 348, 18.12.2012., str. 22.).

4

(5)  Odluka Komisije 2010/772/EU od 14. prosinca 2010. o financijskom doprinosu Unije za 2010. za pokrivanje izdataka Njemačke, Španjolske, Francuske, Italije, Cipra i Portugala za suzbijanje organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode (SL L 330, 15.12.2010., str. 9.).

5

(6)  Provedbena odluka Komisije 2012/535/EU od 26. rujna 2012. o o hitnim mjerama za sprečavanje širenja unutar Unije Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (borove nematode) (SL L 266, 2.10.2012., str. 42.).

6

(7)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1290/2005 od 21. lipnja 2005. o financiranju zajedničke poljoprivredne politike, (SL L 209, 11.8.2005., str. 1.).

7

(8)  Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EC, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).

8

(9)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1268/2012 od 29. listopada 2012. o pravilima primjene Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL L 362, 31.12.2012., str. 1.).

9

---

PRILOG I.

ZAHTJEVI NA OSNOVI ČLANKA 23. STAVKA 5. DIREKTIVE 2000/29/EZ KOJI PODLIJEŽU FINANCIJSKOM DOPRINOSU UNIJE

Odjeljak I.

Zahtjevi za koje financijski doprinos Unije iznosi 50 % prihvatljivih izdataka.

| Država članica | Štetni organizam protiv kojeg se poduzimaju mjere | Pogođene biljke | Godina | a | Prihvatljivi izdaci, uključujući režijske troškove (EUR) | Najveći doprinos Unije (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Njemačka, Porajnje-Falačka | Diabrotica virgifera | Zea mays | 2012. | 1 | 37 925,05 | 18 962,52 |
| Njemačka, Baden-Württemberg, okruzi Alb-Donaukreis, Biberach, Karlsruhe i Ravensburg (prva godina provođenja mjera), Rastatt (druga godina provođenja mjera) | Diabrotica virgifera | Zea mays | 2012. | 1 ili 2 | 76 335,15 | 38 167,58 |
| Španjolska, Extremadura (pojava 2012.) | Bursaphelenchus xylophilus | crnogorično drveće | 2013. | 2 | 873 501,52 | 436 750,76 |
| Francuska, Alsace | Anoplophora glabripennis | različite vrste drveća | studeni 2012. – listopad 2013. | 2 | 157 334,94 | 78 667,47 |
| Nizozemska, Winterswijk | Anoplophora glabripennis | različite vrste drveća | srpanj – listopad 2012. | 1 | 389 548,48 | 194 774,24 |

Država članica

Štetni organizam protiv kojeg se poduzimaju mjere

Pogođene biljke

Godina

a

Prihvatljivi izdaci, uključujući režijske troškove (EUR)

Najveći doprinos Unije (EUR)

Njemačka, Porajnje-Falačka

Diabrotica virgifera

Zea mays

2012.

1

37 925,05

18 962,52

Njemačka, Baden-Württemberg, okruzi Alb-Donaukreis, Biberach, Karlsruhe i Ravensburg (prva godina provođenja mjera), Rastatt (druga godina provođenja mjera)

Diabrotica virgifera

Zea mays

2012.

1 ili 2

76 335,15

38 167,58

Španjolska, Extremadura (pojava 2012.)

Bursaphelenchus xylophilus

crnogorično drveće

2013.

2

873 501,52

436 750,76

Francuska, Alsace

Anoplophora glabripennis

različite vrste drveća

studeni 2012. – listopad 2013.

2

157 334,94

78 667,47

Nizozemska, Winterswijk

Anoplophora glabripennis

različite vrste drveća

srpanj – listopad 2012.

1

389 548,48

194 774,24

Odjeljak II.

Zahtjevi s drugačijim stopama financijskog doprinosa Unije u skladu s načelom postupnog smanjenja.

| Država članica | Štetni organizam protiv kojeg se poduzimaju mjere | Pogođene biljke ili biljni proizvodi | Godina | a | Prihvatljivi izdaci, uključujući režijske troškove (EUR) | Stopa (%) | Najveći doprinos Unije (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Njemačka, Baden-Württemberg, okrug Breisgau-Hochschwarzwald i grad Freiburg | Diabrotica virgifera | Zea mays | 2012. | 3 | 17 716,79 | 45 | 7 972,56 |
| Njemačka, Baden-Württemberg, okruzi Emmendingen, Lörrach, Konstanz | Diabrotica virgifera | Zea mays | 2012. | 4 | 48 067,72 | 40 | 19 227,09 |
| Njemačka, Sjeverna Rajna-Vestfalija | Anoplophora glabripennis | različite vrste drveća | 8.2011. – 8.2012. | 3 | 156 536,72 | 45 | 70 441,52 |
| Španjolska, Katalonija | Pomacea insularum | Oryza sativa | 2013. | 4 | 1 685 969,84 | 40 | 674 387,93 |
| Španjolska, Galicija | Bursaphelenchus xylophilus | crnogorično drveće | 2013. | 4 | 1 632 820 | 40 | 653 128 |
| Francuska regija PACA | Rhynchophorus ferrugineus | Palmaceae | listopad 2012. – rujan 2013. | 4 | 476 231,32 | 40 | 190 492,52 |
| Portugal, područje Setubala, toplinska obrada | Bursaphelenchus xylophilus | drvo ili drveni materijal za pakiranje | 2013. | 4 | 35 845 | 40 | 14 338 |
| Legenda: a = godina provedbe mjera iz zahtjeva. |

Država članica

Štetni organizam protiv kojeg se poduzimaju mjere

Pogođene biljke ili biljni proizvodi

Godina

a

Prihvatljivi izdaci, uključujući režijske troškove (EUR)

Stopa (%)

Najveći doprinos Unije (EUR)

Njemačka, Baden-Württemberg, okrug Breisgau-Hochschwarzwald i grad Freiburg

Diabrotica virgifera

Zea mays

2012.

3

17 716,79

45

7 972,56

Njemačka, Baden-Württemberg, okruzi Emmendingen, Lörrach, Konstanz

Diabrotica virgifera

Zea mays

2012.

4

48 067,72

40

19 227,09

Njemačka, Sjeverna Rajna-Vestfalija

Anoplophora glabripennis

različite vrste drveća

8.2011. – 8.2012.

3

156 536,72

45

70 441,52

Španjolska, Katalonija

Pomacea insularum

Oryza sativa

2013.

4

1 685 969,84

40

674 387,93

Španjolska, Galicija

Bursaphelenchus xylophilus

crnogorično drveće

2013.

4

1 632 820

40

653 128

Francuska regija PACA

Rhynchophorus ferrugineus

Palmaceae

listopad 2012. – rujan 2013.

4

476 231,32

40

190 492,52

Portugal, područje Setubala, toplinska obrada

Bursaphelenchus xylophilus

drvo ili drveni materijal za pakiranje

2013.

4

35 845

40

14 338

Legenda: a = godina provedbe mjera iz zahtjeva.

---

PRILOG II.

ZAHTJEVI NA OSNOVI ČLANKA 23. STAVKA 6. DIREKTIVE 2000/29/EZ ZA KOJE SE ODOBRAVA FINANCIJSKI DOPRINOS UNIJE

| Država članica | Štetni organizam protiv kojeg se poduzimaju mjere | Pogođene biljke ili biljni proizvodi | Godina | a | Prihvatljivi izdaci, uključujući režijske troškove (EUR) | Stopa (%) | Najveći doprinos Unije (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Španjolska, program pojačanih inspekcija u graničnim područjima s Portugalom | Bursaphelenchus xylophilus | crnogorično drveće | 2012. | 1 | 533 935,71 | 75 | 400 451,75 |
| Portugal, kontinentalni Portugal, sigurnosno područje na granici sa Španjolskom | Bursaphelenchus xylophilus | crnogorično drveće | 2013. i 2014. | 1 i 2 | 6 554 124,50
  (= 7 490 428 × 87,5 % odnosno smanjenje od 12,5 % koje linearno odgovara jednom tromjesečju u 2013. od osam tromjesečja u dvije godine) | 75 | 4 915 593,37 |
| Legenda: a = godina provedbe mjera iz zahtjeva. |

Država članica

Štetni organizam protiv kojeg se poduzimaju mjere

Pogođene biljke ili biljni proizvodi

Godina

a

Prihvatljivi izdaci, uključujući režijske troškove (EUR)

Stopa (%)

Najveći doprinos Unije (EUR)

Španjolska, program pojačanih inspekcija u graničnim područjima s Portugalom

Bursaphelenchus xylophilus

crnogorično drveće

2012.

1

533 935,71

75

400 451,75

Portugal, kontinentalni Portugal, sigurnosno područje na granici sa Španjolskom

Bursaphelenchus xylophilus

crnogorično drveće

2013. i 2014.

1 i 2

6 554 124,50

(= 7 490 428 × 87,5 % odnosno smanjenje od 12,5 % koje linearno odgovara jednom tromjesečju u 2013. od osam tromjesečja u dvije godine)

75

4 915 593,37

Legenda: a = godina provedbe mjera iz zahtjeva.

| Ukupni doprinos Unije (EUR) | 7 713 355,31 |
| --- | --- |

Ukupni doprinos Unije (EUR)

7 713 355,31

---

| 24.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 352/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 352/65

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 23. prosinca 2013.

o osnivanju Izvršne agencije za inovacije i mreže te o stavljanju izvan snage Odluke 2007/60/EZ kako je izmijenjena Odlukom 2008/593/EZ

(2013/801/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 58/2003 od 19. prosinca 2002. o utvrđivanju statuta izvršnih agencija kojima se povjeravaju određene zadaće povezane s upravljanjem programa Zajednice (1), a posebno njezin članak 3.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 58/2003 Komisija se ovlašćuje za delegiranje ovlasti izvršnim agencijama za provedbu cijelog ili dijela programa ili projekta Unije, u ime Komisije i pod njezinom odgovornošću. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 58/2003 Komisija se ovlašćuje za delegiranje ovlasti izvršnim agencijama za provedbu cijelog ili dijela programa ili projekta Unije, u ime Komisije i pod njezinom odgovornošću.

| (2) | Zadaće provedbe programa povjeravaju se izvršnim agencijama kako bi se Komisija mogla usredotočiti na svoje osnovne djelatnosti i funkcije koje nije moguće povjeriti vanjskim izvršiteljima, pri čemu Komisija ne gubi kontrolu nad djelatnostima kojima upravljaju te izvršne agencije niti se odriče krajnje odgovornosti za njih. |
| --- | --- |

(2)

Zadaće provedbe programa povjeravaju se izvršnim agencijama kako bi se Komisija mogla usredotočiti na svoje osnovne djelatnosti i funkcije koje nije moguće povjeriti vanjskim izvršiteljima, pri čemu Komisija ne gubi kontrolu nad djelatnostima kojima upravljaju te izvršne agencije niti se odriče krajnje odgovornosti za njih.

| (3) | Delegiranje zadaća povezanih s provedbom programa izvršnoj agenciji zahtijeva jasnu podjelu između faza programiranja koje uključuju široko diskrecijsko pravo pri donošenju odluka uvjetovanih političkim čimbenicima, za što je odgovorna Komisija, i provedbe projekata, što se povjerava izvršnoj agenciji. |
| --- | --- |

(3)

Delegiranje zadaća povezanih s provedbom programa izvršnoj agenciji zahtijeva jasnu podjelu između faza programiranja koje uključuju široko diskrecijsko pravo pri donošenju odluka uvjetovanih političkim čimbenicima, za što je odgovorna Komisija, i provedbe projekata, što se povjerava izvršnoj agenciji.

| (4) | Odlukom 2007/60/EZ (2) Komisija je osnovala Izvršnu agenciju za transeuropsku prometnu mrežu te joj je povjerila upravljanje aktivnostima Zajednice u području transeuropske prometne mreže. |
| --- | --- |

(4)

Odlukom 2007/60/EZ (2) Komisija je osnovala Izvršnu agenciju za transeuropsku prometnu mrežu te joj je povjerila upravljanje aktivnostima Zajednice u području transeuropske prometne mreže.

| (5) | Naknadno, Odlukom 2008/593/EZ (3), Komisija je produžila razdoblje djelovanja Izvršne agencije za transeuropsku prometnu mrežu te je redefinirala njezine ciljeve i zadaće čime je agencija postala odgovorna i za provedbu financijske pomoći iz proračuna Izvršne agencije za transeuropsku prometnu mrežu u okviru višegodišnjeg financijskoga okvira za razdoblje 2007.–2013. |
| --- | --- |

(5)

Naknadno, Odlukom 2008/593/EZ (3), Komisija je produžila razdoblje djelovanja Izvršne agencije za transeuropsku prometnu mrežu te je redefinirala njezine ciljeve i zadaće čime je agencija postala odgovorna i za provedbu financijske pomoći iz proračuna Izvršne agencije za transeuropsku prometnu mrežu u okviru višegodišnjeg financijskoga okvira za razdoblje 2007.–2013.

| (6) | Pokazalo se da je Izvršna agencija za transeuropsku prometnu mrežu dobro organizirana agencija u kojoj se dodijeljene zadaće obavljaju na učinkovit i djelotvoran način u skladu sa zakonodavnim okvirom kojim se uređuju njezine aktivnosti. Iz privremene evaluacije agencije vidljivo je da agencija ima dobre pokazatelje produktivnosti te da su dionici zadovoljni njezinim tehničkim i financijskim upravljanjem. Agencija je uspješno pridonijela provedbi programa transeuropske prometne mreže te je time omogućila Komisiji da se usredotoči na i poboljša upravljanje vlastitom politikom i institucionalnim zadaćama. Iz privremene evaluacije vidljivo je i da je agencija puno isplativije rješenje za upravljanje programom transeuropske prometne mreže u odnosu na upravljanje unutar Komisije. Uštede koje proizlaze iz delegiranja zadaća agenciji procijenjene su na oko 8,66 milijuna EUR za razdoblje 2008.–2015. |
| --- | --- |

(6)

Pokazalo se da je Izvršna agencija za transeuropsku prometnu mrežu dobro organizirana agencija u kojoj se dodijeljene zadaće obavljaju na učinkovit i djelotvoran način u skladu sa zakonodavnim okvirom kojim se uređuju njezine aktivnosti. Iz privremene evaluacije agencije vidljivo je da agencija ima dobre pokazatelje produktivnosti te da su dionici zadovoljni njezinim tehničkim i financijskim upravljanjem. Agencija je uspješno pridonijela provedbi programa transeuropske prometne mreže te je time omogućila Komisiji da se usredotoči na i poboljša upravljanje vlastitom politikom i institucionalnim zadaćama. Iz privremene evaluacije vidljivo je i da je agencija puno isplativije rješenje za upravljanje programom transeuropske prometne mreže u odnosu na upravljanje unutar Komisije. Uštede koje proizlaze iz delegiranja zadaća agenciji procijenjene su na oko 8,66 milijuna EUR za razdoblje 2008.–2015.

| (7) | U Komunikaciji od 29. lipnja 2011.„Proračun za strategiju Europa 2020.” (4), Komisija je predložila korištenje mogućnosti većeg delegiranja zadaća postojećim izvršnim agencijama za provedbu programa Unije u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020. |
| --- | --- |

(7)

U Komunikaciji od 29. lipnja 2011.„Proračun za strategiju Europa 2020.” (4), Komisija je predložila korištenje mogućnosti većeg delegiranja zadaća postojećim izvršnim agencijama za provedbu programa Unije u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020.

| (8) | Iz analize troškova i koristi provedene u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 58/2003 vidljivo je da bi se delegiranjem Izvršnoj agenciji za transeuropsku prometnu mrežu upravljanja dijelovima programa „Instrument za povezivanje Europe” u području prometa, energetike i telekomunikacija (5), kao i dijelovima istraživanja u području prometa i energetike u okviru programa Obzor 2020. (6), omogućila učinkovitija provedba tih programa uz puno niže troškove nego u slučaju provedbe unutar Komisije. Procjenjuje se da bi se takvim prijenosom ovlasti za upravljanje programom na agenciju povećala učinkovitost, što bi dovelo do uštede od 54 milijuna EUR u razdoblju višegodišnjeg financijskog okvira 2014.–2020. Iz analize je vidljivo i da bi povezivanje u okviru iste agencije upravljanja infrastrukturom i projektima istraživanja u područjima prometa i energetike dovelo do znatne ekonomije razmjera i sinergije među tim aktivnostima. Produženi mandat agencije omogućio bi Komisiji i dionicima da iskoriste visoku kvalitetu upravljanja programom i pružanja usluga. Uz to bi se korisnicima programa transeuropske prometne mreže osigurao i kontinuitet poslovanja, kao i visoka razina prepoznatljivosti Unije kao nositelja programa kojima upravlja agencija. Osim toga, analizom je pokazano da bi povratak na upravljanje programom europske prometne mreže (7) i programom Marco Polo (8) unutar institucije negativno utjecao na upravljanje, što bi dovelo do smanjene učinkovitosti. |
| --- | --- |

(8)

Iz analize troškova i koristi provedene u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 58/2003 vidljivo je da bi se delegiranjem Izvršnoj agenciji za transeuropsku prometnu mrežu upravljanja dijelovima programa „Instrument za povezivanje Europe” u području prometa, energetike i telekomunikacija (5), kao i dijelovima istraživanja u području prometa i energetike u okviru programa Obzor 2020. (6), omogućila učinkovitija provedba tih programa uz puno niže troškove nego u slučaju provedbe unutar Komisije. Procjenjuje se da bi se takvim prijenosom ovlasti za upravljanje programom na agenciju povećala učinkovitost, što bi dovelo do uštede od 54 milijuna EUR u razdoblju višegodišnjeg financijskog okvira 2014.–2020. Iz analize je vidljivo i da bi povezivanje u okviru iste agencije upravljanja infrastrukturom i projektima istraživanja u područjima prometa i energetike dovelo do znatne ekonomije razmjera i sinergije među tim aktivnostima. Produženi mandat agencije omogućio bi Komisiji i dionicima da iskoriste visoku kvalitetu upravljanja programom i pružanja usluga. Uz to bi se korisnicima programa transeuropske prometne mreže osigurao i kontinuitet poslovanja, kao i visoka razina prepoznatljivosti Unije kao nositelja programa kojima upravlja agencija. Osim toga, analizom je pokazano da bi povratak na upravljanje programom europske prometne mreže (7) i programom Marco Polo (8) unutar institucije negativno utjecao na upravljanje, što bi dovelo do smanjene učinkovitosti.

| (9) | Kako bi se izvršnim agencijama osigurao jasan identitet, Komisija je, koliko je to bilo moguće, pri utvrđivanju njihovih novih mandata podijelila posao po tematskim područjima. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se izvršnim agencijama osigurao jasan identitet, Komisija je, koliko je to bilo moguće, pri utvrđivanju njihovih novih mandata podijelila posao po tematskim područjima.

| (10) | Nova agencija trebala bi imati prošireni mandat kojim bi se obuhvatilo upravljanje dijelovima sljedećih programa:






  — | novi program „Instrument za povezivanje Europe”; upravljanje ovim programom obuhvaća provedbu tehničkih projekata za koje nije potrebno donošenje političkih odluka te zahtijeva visok stupanj tehničke i financijske stručnosti tijekom cijelog projektnog ciklusa, |
| --- | --- | --- |

(10)

Nova agencija trebala bi imati prošireni mandat kojim bi se obuhvatilo upravljanje dijelovima sljedećih programa:

—

novi program „Instrument za povezivanje Europe”; upravljanje ovim programom obuhvaća provedbu tehničkih projekata za koje nije potrebno donošenje političkih odluka te zahtijeva visok stupanj tehničke i financijske stručnosti tijekom cijelog projektnog ciklusa,

| — | dijelovi dijela III. „Društveni izazovi” Posebnog programa Obzor 2020.; upravljanje ovim programom obuhvaća provedbu tehničkih projekata za koje nije potrebno donošenje političkih odluka te zahtijeva visok stupanj tehničke i financijske stručnosti tijekom cijelog projektnog ciklusa, |
| --- | --- |

—

dijelovi dijela III. „Društveni izazovi” Posebnog programa Obzor 2020.; upravljanje ovim programom obuhvaća provedbu tehničkih projekata za koje nije potrebno donošenje političkih odluka te zahtijeva visok stupanj tehničke i financijske stručnosti tijekom cijelog projektnog ciklusa,

| — | preostali dio programa transeuropske prometne mreže, koji je već delegiran Izvršnoj agenciji za transeuropsku prometnu mrežu u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2000.–2006. (od 2007.) te u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2007.–2013.; upravljanje ovim programom obuhvaća provedbu tehničkih projekata za koje nije potrebno donošenje političkih odluka te zahtijeva visok stupanj tehničke i financijske stručnosti tijekom cijelog projektnog ciklusa, |
| --- | --- |

—

preostali dio programa transeuropske prometne mreže, koji je već delegiran Izvršnoj agenciji za transeuropsku prometnu mrežu u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2000.–2006. (od 2007.) te u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2007.–2013.; upravljanje ovim programom obuhvaća provedbu tehničkih projekata za koje nije potrebno donošenje političkih odluka te zahtijeva visok stupanj tehničke i financijske stručnosti tijekom cijelog projektnog ciklusa,

| — | preostali dio programa Marco Polo kojim je u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2007.–2013. upravljala Izvršna agencija za konkurentnost i inovacije; upravljanje ovim programom obuhvaća provedbu tehničkih projekata za koje nije potrebno donošenje političkih odluka te zahtijeva visok stupanj tehničke i financijske stručnosti tijekom cijelog projektnog ciklusa. |
| --- | --- |

—

preostali dio programa Marco Polo kojim je u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2007.–2013. upravljala Izvršna agencija za konkurentnost i inovacije; upravljanje ovim programom obuhvaća provedbu tehničkih projekata za koje nije potrebno donošenje političkih odluka te zahtijeva visok stupanj tehničke i financijske stručnosti tijekom cijelog projektnog ciklusa.

| (11) | Kako bi se osigurala dosljedna i pravodobna provedba ove Odluke i dotičnih programa, potrebno je osigurati da Agencija vrši svoje zadaće povezane s provedbom tih programa podložno stupanju tih programa na snagu i od datuma njihova stupanja na snagu. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se osigurala dosljedna i pravodobna provedba ove Odluke i dotičnih programa, potrebno je osigurati da Agencija vrši svoje zadaće povezane s provedbom tih programa podložno stupanju tih programa na snagu i od datuma njihova stupanja na snagu.

| (12) | Potrebno je osnovati Izvršnu agenciju za inovacije i mreže. Ona bi trebala zamijeniti i naslijediti Izvršnu agenciju za transeuropsku prometnu mrežu osnovanu Odlukom 2007/60/EZ kako je izmijenjena Odlukom 2008/593/EZ. Agencija bi trebala djelovati u skladu s općim statutom koji je propisan Uredbom (EZ) br. 58/2003. |
| --- | --- |

(12)

Potrebno je osnovati Izvršnu agenciju za inovacije i mreže. Ona bi trebala zamijeniti i naslijediti Izvršnu agenciju za transeuropsku prometnu mrežu osnovanu Odlukom 2007/60/EZ kako je izmijenjena Odlukom 2008/593/EZ. Agencija bi trebala djelovati u skladu s općim statutom koji je propisan Uredbom (EZ) br. 58/2003.

| (13) | Odluku 2007/60/EZ te Odluku 2008/593/EZ treba stoga staviti izvan snage i utvrditi prijelazne odredbe. |
| --- | --- |

(13)

Odluku 2007/60/EZ te Odluku 2008/593/EZ treba stoga staviti izvan snage i utvrditi prijelazne odredbe.

| (14) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za izvršne agencije. |
| --- | --- |

(14)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za izvršne agencije.

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Osnivanje

Ovime se osniva Izvršna agencija za inovacije i mreže (u daljnjem tekstu „Agencija”) za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2024.

Statut Agencije uređuje se Uredbom (EZ) br. 58/2003.

Agencija zamjenjuje i nasljeđuje izvršnu agenciju osnovanu Odlukom 2007/60/EZ kako je izmijenjena Odlukom 2008/593/EZ.

Članak 2.

Sjedište

Sjedište Agencije je u Bruxellesu.

Članak 3.

Ciljevi i zadaće

1.   Agenciji se ovime povjerava provedba dijelova sljedećih programa Unije:

| (a) | instrument za povezivanje Europe; |
| --- | --- |

(a)

instrument za povezivanje Europe;

| (b) | dio III. „Društveni izazovi” Posebnog programa Obzor 2020. |
| --- | --- |

(b)

dio III. „Društveni izazovi” Posebnog programa Obzor 2020.

Ovaj se stavak primjenjuje podložno stupanju svakog od tih programa na snagu i od datuma stupanja na snagu.

2.   Agenciji se ovime povjerava provedba preostalih dijelova sljedećih programa:

| (a) | program transeuropske prometne mreže; |
| --- | --- |

(a)

program transeuropske prometne mreže;

| (b) | program Marco Polo. |
| --- | --- |

(b)

program Marco Polo.

3.   Agencija je odgovorna za sljedeće zadaće povezane s provedbom dijelova programa Unije iz stavaka 1. i 2.:

| (a) | upravljanje pojedinim fazama provedbe i pojedinim fazama posebnih projekata na temelju odgovarajućih programa rada koje je Komisija donijela, u slučaju kada Komisija za to ovlasti Agenciju putem instrumenta delegiranja; |
| --- | --- |

(a)

upravljanje pojedinim fazama provedbe i pojedinim fazama posebnih projekata na temelju odgovarajućih programa rada koje je Komisija donijela, u slučaju kada Komisija za to ovlasti Agenciju putem instrumenta delegiranja;

| (b) | donošenje instrumenata za proračunsko izvršenje prihoda i rashoda te provođenje svih operacija koje su potrebe za upravljanje programom, u slučaju kada Komisija za to ovlasti Agenciju putem instrumenta delegiranja; |
| --- | --- |

(b)

donošenje instrumenata za proračunsko izvršenje prihoda i rashoda te provođenje svih operacija koje su potrebe za upravljanje programom, u slučaju kada Komisija za to ovlasti Agenciju putem instrumenta delegiranja;

| (c) | pružanje potpore u provedbi programa, u slučaju kada Komisija za to ovlasti Agenciju putem instrumenta delegiranja. |
| --- | --- |

(c)

pružanje potpore u provedbi programa, u slučaju kada Komisija za to ovlasti Agenciju putem instrumenta delegiranja.

Članak 4.

Trajanje mandata

1.   Članovi upravnog odbora imenuju se na razdoblje od dvije godine.

2.   Ravnatelj se imenuje na razdoblje od pet godina.

Članak 5.

Nadzor i izvješće o provedbi

Agencija podliježe nadzoru Komisije i redovito izvješćuje o napretku u provedbi programa Unije ili njihovih dijelova za koje je odgovorna u skladu s dogovorima i u rokovima koji su predviđeni instrumentom delegiranja.

Članak 6.

Izvršenje operativnog proračuna

Agencija izvršava operativni proračun u skladu s odredbama Uredbe Komisije (EZ) br. 1653/2004 (9).

Članak 7.

Stavljanje izvan snage i prijelazne odredbe

1.   Odluka 2007/60/EZ kako je izmijenjena Odlukom 2008/593/EZ stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2014. Upućivanja na Odluku stavljenu izvan snage tumače se kao upućivanja na ovu Odluku.

2.   Agencija se smatra pravnim slijednikom izvršne agencije osnovane Odlukom 2007/60/EZ kako je izmijenjena Odlukom 2008/593/EZ.

3.   Ne dovodeći u pitanje članak 28. stavak 2., članak 29. stavak 2., članak 30. i članak 31. stavak 2. Odluke C(2013) 9235, ova Odluka ne utječe na prava i obveze osoblja zaposlenog u Agenciji, uključujući i ravnatelja Agencije.

Članak 8.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. prosinca 2013.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 11, 16.1.2003., str. 1.

1

(2)  Odluka Komisije 2007/60/EZ od 26. listopada 2006. o osnivanju Izvršne agencije za transeuropsku prometnu mrežu u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 58/2003 (SL L 32, 6.2.2007., str. 88.).

2

(3)  Odluka Komisije 2008/593/EZ od 11. srpnja 2008. o izmjeni Odluke br. 2007/60/EZ u pogledu izmjene zadaća i razdoblja djelovanja Izvršne agencije za transeuropsku prometnu mrežu (SL L 190, 18.7.2008., str. 35.).

3

(4)  COM(2011) 500 final.

4

(5)  Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Instrumenta za povezivanje Europe (SL L 348, 20.12.2013., str. 129.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 1291/2013Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju programa Obzor 2020 – Okvirni program za istraživanja i inovacije (2014.–2020.) (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.); i Odluka Vijeća 2013/743/EU od 3. prosinca 2013. o osnivanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) (SL L 347, 20.12.2013., str. 965).

6

(7)  Uredba (EZ) br. 680/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2007. o utvrđivanju općih pravila za dodjelu financijske potpore Zajednice u području transeuropskih prometnih i energetskih mreža (SL L 162, 22.6.2007., str. 1.).

7

(8)  Uredba (EZ) br. 1692/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 2006. o osnivanju drugog programa „Marco Polo” za dodjelu financijske pomoći Zajednice za poboljšanje okolišne učinkovitosti sustava prijevoza tereta (Marco Polo II.) (SL L 328, 24.11.2006., str. 1.).

8

(9)  Uredba Komisije (EZ) br. 1653/2004 od 21. rujna 2004. o standardnoj financijskoj uredbi za izvršne agencije na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 58/2003 o utvrđivanju statuta izvršnih agencija kojima se povjeravaju određene zadaće povezane s upravljanjem programa Zajednice (SL L 297, 22.9.2004., str. 6.).

9

---

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 24.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 352/68 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 352/68

---

ODLUKA br. 1/2013 VIJEĆA ZA SURADNJU IZMEĐU EU-A I IRAKA

оd 8. listopada 2013.

o donošenju svog Poslovnika i Poslovnika Odbora za suradnju

(2013/802/EU)

VIJEĆE ZA SURADNJU IZMEĐU EU-A I IRAKA,

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Iraka, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov članak 111.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 117. Sporazuma, pojedine njegove odredbe privremeno se primjenjuju od 1. kolovoza 2012. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 117. Sporazuma, pojedine njegove odredbe privremeno se primjenjuju od 1. kolovoza 2012.

| (2) | Kako bi se doprinijelo učinkovitoj provedbi Sporazuma, trebalo bi što prije uspostaviti njegov institucionalni okvir. Vijeće za suradnju treba u tom smislu donijeti potrebne mjere. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se doprinijelo učinkovitoj provedbi Sporazuma, trebalo bi što prije uspostaviti njegov institucionalni okvir. Vijeće za suradnju treba u tom smislu donijeti potrebne mjere.

| (3) | Člankom 111. stavkom 3. Sporazuma propisano je da Vijeće za suradnju treba utvrditi svoj Poslovnik. Kako bi Odbor za suradnju što prije postao funkcionalan, Vijeće za suradnju treba također utvrditi Poslovnik Odbora za suradnju. |
| --- | --- |

(3)

Člankom 111. stavkom 3. Sporazuma propisano je da Vijeće za suradnju treba utvrditi svoj Poslovnik. Kako bi Odbor za suradnju što prije postao funkcionalan, Vijeće za suradnju treba također utvrditi Poslovnik Odbora za suradnju.

| (4) | U skladu s člankom 10. Poslovnika Vijeća za suradnju, Vijeće za suradnju odluke može donositi pisanim postupkom. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 10. Poslovnika Vijeća za suradnju, Vijeće za suradnju odluke može donositi pisanim postupkom.

| (5) | Ovu Odluku potrebno je donijeti pisanim postupkom, |
| --- | --- |

(5)

Ovu Odluku potrebno je donijeti pisanim postupkom,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Jedini članak

Donose se Poslovnik Vijeća za suradnju kako je utvrđen u Prilogu I. i Poslovnik Odbora za suradnju kako je utvrđen u Prilogu II.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. listopada 2013.

za Vijeće za suradnju između EU-a i Iraka

Predsjedatelj

C. ASHTON

---

PRILOG I.

POSLOVNIK VIJEĆA ZA SURADNJU IZMEĐU EU-A I IRAKA

Članak 1.

Predsjedanje

Vijećem za suradnju naizmjenično u razdobljima od 12 mjeseci predsjeda predsjednik Vijeća za vanjske poslove Europske unije u ime Europske unije i njezinih država članica te ministar vanjskih poslova Iraka. Prvo razdoblje počinje na dan prvog sastanka Vijeća za suradnju, a završava 31. prosinca iste godine.

Članak 2.

Sastanci

Vijeće za suradnju sastaje se na ministarskoj razini jednom godišnje. Izvanredne sjednice Vijeća za suradnju mogu se održati na zahtjev bilo koje stranke, ako se stranke o tome slože. Ako se stranke ne dogovore drugačije, svaka sjednica Vijeća za suradnju održava se na uobičajenom mjestu održavanja sastanaka Vijeća Europske unije na datum o kojem su se obje stranke složile. Sastanke Vijeća za suradnju zajednički sazivaju tajnici Vijeća za suradnju u dogovoru s predsjedateljem.

Članak 3.

Zamjenici članova

Ako su članovi Vijeća za suradnju spriječeni sudjelovati na sastanku, mogu ih mijenjati njihovi zamjenici. Ako član želi da ga na sastanku mijenja zamjenik, ime svog zamjenika mora priopćiti predsjedatelju prije sastanka na kojem će ga zamjenik mijenjati. Zamjenik člana Vijeća za suradnju ostvaruje sva prava tog člana.

Članak 4.

Delegacije

Članove Vijeća za suradnju mogu pratiti dužnosnici. Prije svakog sastanka, predsjedatelja se izvješćuje o predviđenom sastavu delegacije svake stranke.

Predstavnik Europske investicijske banke prisustvuje sastancima Vijeća za suradnju kao promatrač kada se na dnevnom redu nalaze pitanja koja se tiču te banke.

Prema potrebi i na temelju uzajamnog dogovora, stručnjacima ili predstavnicima drugih tijela može se uputiti poziv da prisustvuju sastancima Vijeća za suradnju kao promatrači ili kako bi pružili informacije o određenoj temi.

Članak 5.

Tajništvo

Predstavnik Glavnog tajništva Vijeća Europske unije i predstavnik Misije Iraka pri Europskoj uniji djeluju zajednički kao tajnici Vijeća za suradnju.

Članak 6.

Korespondencija

Korespondencija upućena Vijeću za suradnju šalje se predsjedatelju Vijeća za suradnju na adresu Vijeća Europske unije.

Dvojica tajnika osiguravaju upućivanje korespondencije predsjedatelju Vijeća za suradnju i, prema potrebi, prosljeđivanje iste drugim članovima Vijeća za suradnju. Korespondencija koja se prosljeđuje šalje se Glavnom tajništvu Komisije, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, stalnim predstavništvima država članica i Glavnom tajništvu Vijeća Europske unije te Misiji Iraka pri Europskoj uniji.

Dvojica tajnika šalju priopćenja predsjedatelja Vijeća za suradnju adresatima i prosljeđuju ih, prema potrebi, ostalim članovima Vijeća za suradnju na adrese naznačene u drugom stavku.

Članak 7.

Javnost

Ako nije drukčije odlučeno, sastanci Vijeća za suradnju nisu javni.

Članak 8.

Dnevni red sastanaka

1.   Predsjedatelj sastavlja okvirni dnevni red za svaki sastanak. Njega tajnici Vijeća za suradnju upućuju adresatima iz članka 6. najkasnije 15 dana prije početka sastanka. Okvirni dnevni red sadržava točke u vezi kojih je predsjedatelj zaprimio zahtjev za uključivanje istih u dnevni red najkasnije 21 dan prije početka sastanka, iako se točke uključuju u okvirni dnevni red samo ako je popratna dokumentacija tajnicima upućena najkasnije na dan slanja okvirnog dnevnog reda. Vijeće za suradnju usvaja dnevni red na početku svakog sastanka. U dnevni red se može uključiti točka koja se ne nalazi na okvirnom dnevnom redu ako se obje stranke s tim slože.

2.   U dogovoru s dvjema strankama predsjedatelj može skratiti rok utvrđen u stavku 1. kako bi u obzir uzeo zahtjeve određenog slučaja.

Članak 9.

Zapisnik

Nacrt zapisnika svakog sastanka zajednički sastavljaju dvojica tajnika. U pravilu se u zapisniku u vezi sa svakom točkom dnevnog reda navodi:

| — | dokumentacija koja je predana Vijeću za suradnju, |
| --- | --- |

—

dokumentacija koja je predana Vijeću za suradnju,

| — | izjave čije je uključivanje u zapisnik zahtijevao član Vijeća za suradnju, |
| --- | --- |

—

izjave čije je uključivanje u zapisnik zahtijevao član Vijeća za suradnju,

| — | dane preporuke, dogovorene izjave i usvojene zaključke. |
| --- | --- |

—

dane preporuke, dogovorene izjave i usvojene zaključke.

Nacrt zapisnika predaje se Vijeću za suradnju na odobrenje. Nakon što se zapisnik odobri, potpisuju ga predsjedatelj i dvojica tajnika. Zapisnik se pohranjuje u arhiv Glavnog tajništva Vijeća Europske unije koji je depozitar dokumenata Sporazuma. Ovjerena preslika upućuje se svakom od adresata iz članka 6. ovog Poslovnika.

Članak 10.

Odluke i preporuke

1.   Vijeće za suradnju donosi svoje odluke i daje preporuke na temelju zajedničkog dogovora stranaka. Slučajevi u kojima Vijeće za suradnju može donositi odluke navedeni su u samom Sporazumu.

Vijeće za suradnju može donositi odluke ili davati preporuke pisanim postupkom, ako se obje stranke o tome slože. Ako Vijeće za suradnju odluči primijeniti pisani postupak, stranke sporazumno mogu odrediti rok po isteku kojeg predsjedatelj Vijeća za suradnju, na temelju izvješća dvojice tajnika, može izjaviti jesu li stranke postigle zajednički dogovor.

2.   Odluke i preporuke Vijeća za suradnju u smislu članka 111. Sporazuma označavaju se nazivom „Odluka”, odnosno „Preporuka”, nakon kojeg slijedi redni broj, datum donošenja i opis predmeta. Odluke i preporuke Vijeća za suradnju potpisuje predsjedatelj i ovjeravaju ih dvojica tajnika. Odluke i preporuke upućuju se svim adresatima iz gore navedenog članka 6. ovog Poslovnika. Svaka stranka može odlučiti o objavljivanju odluka i preporuka Vijeća za suradnju u svojim službenim publikacijama.

Članak 11.

Jezici

Službeni jezici Vijeća za suradnju su službeni jezici dviju stranaka. Ako ne bude drukčije odlučeno, Vijeće za suradnju svoje odluke i preporuke temelji na dokumentaciji sastavljenoj na tim jezicima.

Članak 12.

Troškovi

Europska unija i Irak snose odvojeno troškove nastale sudjelovanjem na sastancima Vijeća za suradnju, kako u vezi osoblja, putovanja i dnevnica tako i poštanskih i komunikacijskih troškova. Troškove povezane s usmenim prevođenjem na sastancima, pisanim prevođenjem i umnožavanjem dokumenata snosi Europska unija, uz izuzetak troškova povezanih s usmenim prevođenjem ili pisanim prevođenjem na službeni jezik Iraka ili s njega, koje snosi Irak. Ostale troškove koji se odnose na organizaciju sastanaka snosi stranka koja je domaćin sastanaka.

Članak 13.

Odbor za suradnju

1.   U skladu s člankom 111. Sporazuma, uspostavlja se Odbor za suradnju kako bi Vijeću za suradnju pomagao u izvršavanju njegovih dužnosti. Čine ga predstavnici Europske unije s jedne strane, i predstavnici Vlade Iraka, s druge strane, obično na razini viših državnih službenika.

2.   Odbor za suradnju priprema sastanke i odlučivanje Vijeća za suradnju, prema potrebi provodi odluke i preporuke Vijeća za suradnju i općenito osigurava kontinuitet odnosa i pravilno funkcioniranje Sporazuma. On razmatra sva pitanja koja mu Vijeće za suradnju uputi, kao i sva ostala pitanja koja mogu nastati tijekom svakodnevne provedbe Sporazuma. On Vijeću za suradnju predaje prijedloge ili eventualne nacrte odluka/preporuka za donošenje.

Vijeće za suradnju može prenijeti bilo koju svoju ovlast na Odbor za suradnju.

3.   U slučajevima u kojima Sporazum upućuje na obvezu savjetovanja ili mogućnost savjetovanja ili ako se stranke dogovore o međusobnom savjetovanju, takvo se savjetovanje može održati u okviru Odbora za suradnju. Savjetovanje se može nastaviti u Vijeću za suradnju ako se dvije stranke o tome slože.

---

PRILOG II.

POSLOVNIK VIJEĆA ODBORA ZA SURADNJU

Članak 1.

Predsjedanje

Odborom za suradnju naizmjenično u razdobljima od 12 mjeseci predsjeda predstavnik Europske unije i predstavnik Vlade Iraka.

Prvo razdoblje počinje na dan prvog sastanka Vijeća za suradnju, a završava 31. prosinca iste godine.

Članak 2.

Sastanci

Odbor za suradnju sastaje se kada to okolnosti zatraže, uz dogovor obje stranke i to barem jednom godišnje. Svaki sastanak Odbora za suradnju održava se u vrijeme i na mjestu o kojima su se složile obje stranke.

Sastanke Odbora za suradnju saziva predsjedatelj. Godišnji sastanak Odbora za suradnju saziva se prije godišnjeg sastanka Vijeća za suradnju. Trebao bi se sazvati na vrijeme kako bi Odbor za suradnju mogao pripremiti sastanak Vijeća za suradnju.

Članak 3.

Delegacije

Prije svakog sastanka, predsjedatelja se izvješćuje o predviđenom sastavu delegacije svake stranke.

Članak 4.

Tajništvo

Predstavnik Europske službe za vanjsko djelovanje i predstavnik Vlade Iraka djeluju zajednički kao tajnici Odbora za suradnju. Sva priopćenja koja se šalju predsjedatelju Odbora za suradnju predviđena ovom Odlukom, kao i ona koja on šalje, upućuju se tajnicima Odbora za suradnju i tajnicima i predsjedatelju Vijeća za suradnju.

Članak 5.

Javnost

Ako nije drukčije odlučeno, sastanci Vijeća za suradnju nisu javni.

Članak 6.

Dnevni red sastanaka

1.   Predsjedatelj sastavlja okvirni dnevni red za svaki sastanak. Njega tajnici Odbora za suradnju upućuju adresatima iz članka 4. najkasnije 15 dana prije početka sastanka.

Okvirni dnevni red sadržava točke u vezi kojih je predsjedatelj zaprimio zahtjev za uključivanje istih u dnevni red najkasnije 21 dan prije početka sastanka, iako se točke uključuju u okvirni dnevni red samo ako je popratna dokumentacija tajnicima upućena najkasnije na dan slanja okvirnog dnevnog reda.

Odbor za suradnju može zatražiti da stručnjaci prisustvuju njegovim sastancima kako bi pružili informacije o određenim pitanjima.

Odbor za suradnju usvaja dnevni red na početku svakog sastanka. U dnevni red se može uključiti točka koja se ne nalazi na okvirnom dnevnom redu ako se obje stranke s tim slože.

2.   U dogovoru s dvjema strankama predsjedatelj može skratiti rok utvrđen u stavku 1. kako bi u obzir uzeo zahtjeve određenog slučaja.

Članak 7.

Zapisnik

Na svakom se sastanku vodi zapisnik i temelji se na sažetku predsjedatelja o zaključcima koje je donio Odbor za suradnju. Nakon što Odbor za suradnju odobri zapisnik, potpisuju ga predsjedatelj i tajnici i svaka ga stranka pohranjuje. Preslika zapisnika upućuje se svakom adresatu iz članka 4.

Članak 8.

Odluke i preporuke

U posebnim slučajevima u kojima Vijeće za suradnju ovlasti Odbor za suradnju da donese određene odluke/preporuke u skladu s člankom 13. stavkom 2. Poslovnika Vijeća za suradnju, ti se akti označavaju nazivom „Odluka”, odnosno „Preporuka”, nakon kojeg slijedi redni broj, datum donošenja i opis predmeta. Odluke i preporuke Odbora za suradnju donose se zajedničkim sporazumom između stranaka.

Odbor za suradnju može donositi odluke ili davati preporuke pisanim postupkom, ako se obje stranke o tome slože. Ako Odbor za suradnju odluči primijeniti pisani postupak, stranke sporazumno mogu odrediti rok po isteku kojeg predsjedatelj Odbora za suradnju, na temelju izvješća dvojice tajnika, može izjaviti jesu li stranke postigle zajednički dogovor.

Odluke i preporuke Odbora za suradnju potpisuje predsjedatelj i ovjeravaju dvojica tajnika te se iste upućuju svim adresatima iz članka 4. ovog Poslovnika. Svaka stranka može odlučiti o objavljivanju odluka i preporuka Odbora za suradnju u svojim službenim publikacijama.

Članak 9.

Troškovi

Europska unija i Irak snose odvojeno troškove nastale sudjelovanjem na sastancima Odbora za suradnju, kako u vezi osoblja, putovanja i dnevnica tako i poštanskih i telekomunikacijskih troškova. Troškove povezane s usmenim prevođenjem na sastancima, pisanim prevođenjem i umnožavanjem dokumenata snosi Europska unija, uz izuzetak troškova povezanih s usmenim prevođenjem ili pisanim prevođenjem na službeni jezik Iraka ili s njega, koje snosi Irak. Ostale troškove koji se odnose na organizaciju sastanaka snosi stranka koja je domaćin sastanaka.

Članak 10.

Pododbori i specijalizirane radne skupine

U skladu s člankom 13. Poslovnika Vijeća za suradnju, Odbor za suradnju može odlučiti osnovati pododbore ili specijalizirane radne skupine koji djeluju pod nadzorom Odbora za suradnju kojem podnose izvješća nakon svakog svojeg sastanka. Odbor za suradnju može odlučiti o ukidanju svih postojećih pododbora ili radnih skupina, utvrđivanju ili izmjeni njihovog mandata ili osnivanju daljnjih pododbora ili radnih skupina koje bi mu pomagale u izvršavanju njegovih dužnosti. Ti pododbori i radne skupine nisu ovlašteni za donošenje odluka.

---

| 24.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 352/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 352/74

---

ODLUKA br. 2/2013 VIJEĆA ZA SURADNJU IZMEĐU EU-a I IRAKA

od 8. listopada 2013.

o osnivanju tri specijalizirana pododbora i usvajanju njihovog mandata

(2013/803/EU)

VIJEĆE ZA SURADNJU IZMEĐU EU-a I IRAKA,

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Iraka, s druge strane (1) (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov članak 112.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 117. Sporazuma, pojedine njegove odredbe privremeno se primjenjuju od 1. kolovoza 2012. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 117. Sporazuma, pojedine njegove odredbe privremeno se primjenjuju od 1. kolovoza 2012.

| (2) | Kako bi se doprinijelo učinkovitoj provedbi Sporazuma, trebalo bi što prije uspostaviti njegov institucionalni okvir. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se doprinijelo učinkovitoj provedbi Sporazuma, trebalo bi što prije uspostaviti njegov institucionalni okvir.

| (3) | Člankom 112. Sporazuma predviđeno je da Vijeću za suradnju u izvršavanju njegovih dužnosti treba pomagati Odbor za suradnju i da može odlučiti uspostaviti bilo koji drugi specijalizirani pododbor ili tijelo kako bi mu pomogli u izvršavanju dužnosti te treba utvrditi sastav i dužnosti takvih odbora ili tijela i njihovo funkcioniranje. |
| --- | --- |

(3)

Člankom 112. Sporazuma predviđeno je da Vijeću za suradnju u izvršavanju njegovih dužnosti treba pomagati Odbor za suradnju i da može odlučiti uspostaviti bilo koji drugi specijalizirani pododbor ili tijelo kako bi mu pomogli u izvršavanju dužnosti te treba utvrditi sastav i dužnosti takvih odbora ili tijela i njihovo funkcioniranje.

| (4) | Kako bi se omogućile rasprave na stručnoj razini u ključnim područjima obuhvaćenima područjem privremene primjene Sporazuma, trebalo bi osnovati tri pododbora. Uz dodatni dogovor stranaka mogu se izmijeniti kako popis pododbora tako i djelokrug pojedinih pododbora. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se omogućile rasprave na stručnoj razini u ključnim područjima obuhvaćenima područjem privremene primjene Sporazuma, trebalo bi osnovati tri pododbora. Uz dodatni dogovor stranaka mogu se izmijeniti kako popis pododbora tako i djelokrug pojedinih pododbora.

| (5) | U skladu s člankom 10. Poslovnika Vijeća za suradnju, Vijeće za suradnju odluke može donositi pisanim postupkom. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 10. Poslovnika Vijeća za suradnju, Vijeće za suradnju odluke može donositi pisanim postupkom.

| (6) | Kako bi pododbori na vrijeme postali operativni, ovu Odluku potrebno je donijeti pisanim postupkom, |
| --- | --- |

(6)

Kako bi pododbori na vrijeme postali operativni, ovu Odluku potrebno je donijeti pisanim postupkom,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Jedini članak

Osnivaju se tri pododbora iz Dodatka A.

Usvaja se mandat pododborâ kako je utvrđen u Dodatku B.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. listopada 2013.

Za Vijeće za suradnju između EU-a i Iraka

Predsjedateljica

C. ASHTON

---

(1)  SL L 204, 31.7.2012., str. 20.

1

---

PRILOG I.

VIJEĆE ZA SURADNJU IZMEĐU EU-A I IRAKA

Osnovani pododbori

| 1. | Pododbor za ljudska prava i demokraciju |
| --- | --- |

1.

Pododbor za ljudska prava i demokraciju

| 2. | Pododbor za trgovinu i povezana pitanja |
| --- | --- |

2.

Pododbor za trgovinu i povezana pitanja

| 3. | Pododbor za energiju i povezana pitanja |
| --- | --- |

3.

Pododbor za energiju i povezana pitanja

---

PRILOG II.

Mandat pododbora osnovanih u Dodatku A., na temelju Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane i Republike Iraka, s druge strane

Članak 1.

Svaki pododbor može na svojim sastancima razmatrati provedbu Sporazuma o partnerstvu i suradnji u nekom ili u svim područjima u njegovom djelokrugu.

Pododbori mogu također raspravljati o predmetima ili posebnim projektima povezanim s relevantnim područjem bilateralne suradnje.

Na zahtjev jedne od stranaka mogu također raspravljati i o pojedinačnim slučajevima.

Članak 2.

Pododbori djeluju pod nadzorom Odbora za suradnju. Nakon svakog sastanka izvješćuju Odbor za suradnju i šalju mu svoje zaključke.

Članak 3.

Pododbori su sastavljeni od predstavnika stranaka.

Uz suglasnost obje stranke, pododbori mogu, prema potrebi, na svoje sastanke pozvati stručnjake i saslušati ih u vezi s posebnim točkama na dnevnom redu svojih sastanaka.

Članak 4.

Pododborima, u skladu s pravilima o naizmjeničnom predsjedanju Odborom za suradnju, naizmjenično predsjedaju stranke na način da jedan put predsjeda predstavnik Europske unije, a drugi put predstavnik Vlade Iraka.

Članak 5.

Predstavnik Europske službe za vanjsko djelovanje i predstavnik Vlade Republike Irak djeluju zajednički kao stalni tajnici pododborâ. Sva komunikacija koja se tiče pojedinog pododbora upućuje se dvojici stalnih tajnika.

Članak 6.

Pododbori se sastaju kada to okolnosti zatraže, uz dogovor obje stranke, na temelju pisanog zahtjeva jedne od stranaka i to barem jednom godišnje. Svaki sastanak održava se u vrijeme i na mjestu o kojima su se složile obje stranke.

Nakon što zaprimi zahtjev jedne stranke za sastanak pododbora, stalni tajnik druge stranke odgovara u roku od 15 radnih dana.

U osobito hitnom slučaju, sastanci pododbora mogu se sazvati i u kraćem roku, ako se tako dogovore obje stranke.

Prije svakog sastanka, predsjedatelja se izvješćuje o predviđenom sastavu delegacija obiju stranaka.

Sastanke pododbora zajednički sazivaju dvojica stalnih tajnika, uz dogovor s tajnicima Odbora za suradnju.

Članak 7.

Točke koje bi trebalo uključiti na dnevni red podnose se stalnim tajnicima najmanje 15 radnih dana prije sastanka pododbora u pitanju. Sva popratna dokumentacija dostavlja se stalnim tajnicima najmanje 10 radnih dana unaprijed.

Na temelju tih točaka sastavlja se privremeni dnevni red i upućuje se zajedno s dostupnom popratnom dokumentacijom tajnicima Odbora za suradnju te stalnim predstavništvima država članica najkasnije pet radnih dana prije sastanka pododbora. U iznimnim okolnostima i uz pisani dogovor stalnih tajnika točke se mogu dodati na dnevni red u kratkom roku.

Članak 8.

Ako nije drukčije odlučeno, sastanci pododbora nisu javni.

Članak 9.

Zapisnik se vodi za svaki sastanak. Preslika zapisnika i zaključaka svakog sastanka pododbora upućuju se tajnicima Odbora za suradnju. Kopije se također upućuju stalnim predstavništvima država članica.

---

| 24.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 352/78 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 352/78

---

PREPORUKA br. 1/2013 VIJEĆA ZA PRISTUPANJE EU - Maroko

od 16. prosinca 2013.

o provedbi akcijskog plana Europske politike susjedstva EU - Maroko kojim se uspostavlja napredni status (2013. – 2017.)

VIJEĆE ZA PRIDRUŽIVANJE EU – MAROKO,

uzimajući u obzir Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane, a posebno njegov članak 80.,

budući da:

| (1) | Članak 80. Euro-mediteranskog sporazuma daje Vijeću za pridruživanje ovlast za izdavanje odgovarajućih preporuka za potrebe postizanja ciljeva sporazuma. |
| --- | --- |

(1)

Članak 80. Euro-mediteranskog sporazuma daje Vijeću za pridruživanje ovlast za izdavanje odgovarajućih preporuka za potrebe postizanja ciljeva sporazuma.

| (2) | Na temelju članka 90. Euro-mediteranskog sporazuma, stranke trebaju poduzeti sve opće ili posebne mjere potrebne za ispunjavanje svojih obveza iz sporazuma te trebaju nastojati ostvariti ciljeve utvrđene u sporazumu. |
| --- | --- |

(2)

Na temelju članka 90. Euro-mediteranskog sporazuma, stranke trebaju poduzeti sve opće ili posebne mjere potrebne za ispunjavanje svojih obveza iz sporazuma te trebaju nastojati ostvariti ciljeve utvrđene u sporazumu.

| (3) | Stranke Euro-mediteranskog sporazuma usuglasile su se o tekstu akcijskog plana Europske politike susjedstva EU- Maroko kojim se uspostavlja napredni status (2013. – 2017.). |
| --- | --- |

(3)

Stranke Euro-mediteranskog sporazuma usuglasile su se o tekstu akcijskog plana Europske politike susjedstva EU- Maroko kojim se uspostavlja napredni status (2013. – 2017.).

| (4) | Akcijski plan Europske politike susjedstva EU- Maroko podržavat će provedbu Euro-mediteranskog sporazuma izradom i donošenjem, prema sporazumu između stranaka, posebnih mjera koje će pružiti praktične upute za provedbu Sporazuma. |
| --- | --- |

(4)

Akcijski plan Europske politike susjedstva EU- Maroko podržavat će provedbu Euro-mediteranskog sporazuma izradom i donošenjem, prema sporazumu između stranaka, posebnih mjera koje će pružiti praktične upute za provedbu Sporazuma.

| (5) | Akcijski plan Europske politike susjedstva EU-Maroko služi dvostrukoj svrsi, određivanju posebnih mjera za ispunjavanje obveza stranaka utvrđenih u Euro-mediteranskom sporazumu i pružanju šireg okvira za daljnje jačanje odnosa između EU-a i Maroka s ciljem postizanja znatne mjere gospodarske integracije i produbljenja političke suradnje, u skladu s općim ciljevima Euro-mediteranskog sporazuma, |
| --- | --- |

(5)

Akcijski plan Europske politike susjedstva EU-Maroko služi dvostrukoj svrsi, određivanju posebnih mjera za ispunjavanje obveza stranaka utvrđenih u Euro-mediteranskom sporazumu i pružanju šireg okvira za daljnje jačanje odnosa između EU-a i Maroka s ciljem postizanja znatne mjere gospodarske integracije i produbljenja političke suradnje, u skladu s općim ciljevima Euro-mediteranskog sporazuma,

DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

Jedini članak

Vijeće za pridruživanje preporuča da stranke provedu akcijski plan Europske politike susjedstva EU-Maroko kojim se provodi napredni status (2013. – 2017.) (1), u mjeri u kojoj je provedba usmjerena na postizanje ciljeva Euro-mediteranskog sporazuma o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. prosinca 2013.

Za Vijeće za pridruživanje

Predsjednik

S. MEZOUAR

---

(1)  Vidjeti dokument ST 17584/13 na http:// register.consilium.europa.eu

1

---

| 24.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 352/79 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 352/79

---

ODLUKA br. 1/2013 ODBORA ZAJEDNICE/ŠVICARSKE ZA UNUTARNJI PROMET

od 6. prosinca 2013.

o izmjeni Priloga 1. Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o željezničkom i cestovnom prijevozu robe i putnika

(2013/804/EU)

ODBOR JE,

uzimajući u obzir Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o željezničkom i cestovnom prijevozu robe i putnika (u daljnjem tekstu „Sporazum”), a posebno njegov članak 52. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Prvom alinejom članka 52. stavka 4. Sporazuma propisano je da bi Zajednički odbor trebao donijeti odluke o izmjeni Priloga 1. |
| --- | --- |

(1)

Prvom alinejom članka 52. stavka 4. Sporazuma propisano je da bi Zajednički odbor trebao donijeti odluke o izmjeni Priloga 1.

| (2) | Prilog 1. posljednji je put izmijenjen Odlukom br. 1/2010 Zajedničkog odbora od 22. prosinca 2010. |
| --- | --- |

(2)

Prilog 1. posljednji je put izmijenjen Odlukom br. 1/2010 Zajedničkog odbora od 22. prosinca 2010.

| (3) | U područjima obuhvaćenim Sporazumom doneseni su novi zakonski akti Europske unije. Prilog 1. treba izmijeniti tako da se njime uzmu u obzir promjene odgovarajućeg zakonodavstva Europske unije. Radi pravne jasnoće i pojednostavnjenja, poželjno je zamijeniti Prilog 1 Sporazumu Prilogom ovoj Odluci. |
| --- | --- |

(3)

U područjima obuhvaćenim Sporazumom doneseni su novi zakonski akti Europske unije. Prilog 1. treba izmijeniti tako da se njime uzmu u obzir promjene odgovarajućeg zakonodavstva Europske unije. Radi pravne jasnoće i pojednostavnjenja, poželjno je zamijeniti Prilog 1 Sporazumu Prilogom ovoj Odluci.

ODLUČIO:

Članak 1.

Prilog 1. Sporazumu zamjenjuje se tekstom Priloga ovoj Odluci.

Članak 2.

1.   Za potrebe Direktive 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1) priznaju se, na temelju reciprociteta:

| a) | rješenja o sigurnosti koja dodjeljuje nacionalno tijelo za sigurnost u skladu s člankom 10. stavkom 2. točkom a); |
| --- | --- |

a)

rješenja o sigurnosti koja dodjeljuje nacionalno tijelo za sigurnost u skladu s člankom 10. stavkom 2. točkom a);

| b) | nacionalna tijela za sigurnost osnovana u Švicarskoj Konfederaciji i u Europskoj uniji u skladu s člankom 16. |
| --- | --- |

b)

nacionalna tijela za sigurnost osnovana u Švicarskoj Konfederaciji i u Europskoj uniji u skladu s člankom 16.

2.   U skladu s člankom 8. stavcima 2. i 4. Direktive 2004/49/EZ, Švicarska Konfederacija i Europska unija međusobno će se obavješćivati o nacionalnim sigurnosnim pravilima i redovito javljati o svakoj izmjeni kako bi bile na raspolaganju industriji i pružateljima usluga.

Članak 3.

1.   Za potrebe Direktive 2008/57/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) priznaju se, na temelju reciprociteta:

| a) | izjave o sukladnosti ili prikladnosti za upotrebu predviđene člankom 11. i određene u Prilogu IV. koje su oblikovali proizvođači ili njihov ovlašteni predstavnik; |
| --- | --- |

a)

izjave o sukladnosti ili prikladnosti za upotrebu predviđene člankom 11. i određene u Prilogu IV. koje su oblikovali proizvođači ili njihov ovlašteni predstavnik;

| b) | potvrde o sukladnosti predviđene točkom 2.3. Priloga VI. koje su izdala prijavljena tijela ovlaštena ili priznata u Švicarskoj ili u državi članici Europske unije; |
| --- | --- |

b)

potvrde o sukladnosti predviđene točkom 2.3. Priloga VI. koje su izdala prijavljena tijela ovlaštena ili priznata u Švicarskoj ili u državi članici Europske unije;

| c) | izjave o „EZ” provjeri predviđene člankom 18. točkom 1. i određene u Prilogu V. koje su oblikovali naručitelj ili proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik; |
| --- | --- |

c)

izjave o „EZ” provjeri predviđene člankom 18. točkom 1. i određene u Prilogu V. koje su oblikovali naručitelj ili proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik;

| d) | dozvole za stavljanje u promet podsustava i vozila, uključujući dozvole izdane prije 19. srpnja 2008., posebno u skladu s RIC-om i RIV-om, kao i dozvole prema tipu vozila koje je izdalo nacionalno tijelo za sigurnost u skladu s poglavljem V. |
| --- | --- |

d)

dozvole za stavljanje u promet podsustava i vozila, uključujući dozvole izdane prije 19. srpnja 2008., posebno u skladu s RIC-om i RIV-om, kao i dozvole prema tipu vozila koje je izdalo nacionalno tijelo za sigurnost u skladu s poglavljem V.

| e) | popis tijela za ocjenjivanje sukladnosti iz Švicarske Konfederacije i Europske unije predviđen člankom 28. |
| --- | --- |

e)

popis tijela za ocjenjivanje sukladnosti iz Švicarske Konfederacije i Europske unije predviđen člankom 28.

2.   U skladu s člankom 9. stavkom 2. i člankom 17. stavkom 3. Direktive 2008/57/EZ, Švicarska Konfederacija i Europska unija međusobno će se obavješćivati o nacionalnim tehničkim i operativnim propisima koji dopunjuju odgovarajuće propise EU ili od njih odstupaju i redovito javljati o svakoj njihovoj izmjeni.

3.   U skladu s člankom 28. stavkom 1. Direktive 2008/57/EZ, Švicarska Konfederacija obavješćuje Europsku komisiju o tijelima za ocjenjivanje sukladnosti osnovanim u Švicarskoj Konfederaciji. Europska komisija objavit će te podatke na svom web-mjestu s popisom tih tijela (informacijski sustav NANDO).

Članak 4.

Ova Odluka stupa na snagu 1. siječnja 2014.

Sastavljeno u Bruxellesu 6. prosinca 2013.

Za Europsku uniju

Predsjednik

Fotis KARAMITSOS

Za Švicarsku Konfederaciju

Šef švicarske delegacije

Peter FÜGLISTALER

---

(1)  Direktiva 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o sigurnosti željeznica Zajednice i izmjeni Direktive Vijeća 95/18/EZ o izdavanju dozvola željezničkim prijevoznicima i Direktive 2001/14/EZ o dodjeli željezničkog infrastrukturnog kapaciteta i ubiranju pristojbi za korištenje željezničke infrastrukture i dodjeli rješenja o sigurnosti (SL L 164, 30.4.2004., str. 44.).

1

(2)  Direktiva 2008/57/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o interoperabilnosti željezničkog sustava unutar Zajednice (SL L 191, 18.7.2008., str. 1.).

2

---

PRILOG

„PRILOG 1.

VAŽEĆE ODREDBE

U skladu s člankom 52 stavkom 6. ovog Sporazuma Švicarska primjenjuje pravne odredbe jednakovrijedne sljedećim odredbama:

Odgovarajuće odredbe prava Unije

ODJELJAK 1. - PRISTUP ZANIMANJU

| — | Direktiva Vijeća 96/26/EZ od 29. travnja 1996. o odobrenju za obavljanje djelatnosti prijevoznika u cestovnom prijevozu tereta i cestovnom prijevozu putnika i o međusobnom priznavanju diploma, svjedodžbi i ostalih dokaza o formalnim kvalifikacijama kako bi se tim prijevoznicima olakšalo ostvarivanje prava na slobodu poslovnog nastana u domaćem i međunarodnom prometu (SL L 124, 23.5.1996., str. 1.), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Vijeća 98/76/EZ od 1. listopada 1998. (SL L 277, 14.10.1998., str. 17.). |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća 96/26/EZ od 29. travnja 1996. o odobrenju za obavljanje djelatnosti prijevoznika u cestovnom prijevozu tereta i cestovnom prijevozu putnika i o međusobnom priznavanju diploma, svjedodžbi i ostalih dokaza o formalnim kvalifikacijama kako bi se tim prijevoznicima olakšalo ostvarivanje prava na slobodu poslovnog nastana u domaćem i međunarodnom prometu (SL L 124, 23.5.1996., str. 1.), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Vijeća 98/76/EZ od 1. listopada 1998. (SL L 277, 14.10.1998., str. 17.).

ODJELJAK 2. - SOCIJALNE NORME

| — | Uredba Vijeća (EEZ) br. 3821/85 od 20. prosinca 1985. o tahografu u cestovnom prometu (SL L 370, 31.12.1985., str. 8.), kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 1266/2009 od 16. prosinca 2009. (SL L 339, 22.12.2009., str. 3.). |
| --- | --- |

—

Uredba Vijeća (EEZ) br. 3821/85 od 20. prosinca 1985. o tahografu u cestovnom prometu (SL L 370, 31.12.1985., str. 8.), kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 1266/2009 od 16. prosinca 2009. (SL L 339, 22.12.2009., str. 3.).

| — | Uredba (EZ-a) br. 484/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 1. ožujka 2002. kojom se izmjenjuju i dopunjuju Uredbe Vijeća (EEZ-a) br. 881/92 i (EEZ-a) br. 3118/93 radi uvođenja potvrde za vozače (SL L 76, 19.3.2002., str. 1.).
  Za potrebe ovog Sporazuma:






  (a) | primjenjuje se samo članak 1. Uredbe (EZ) br. 484/2002.; |
| --- | --- | --- |

—

Uredba (EZ-a) br. 484/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 1. ožujka 2002. kojom se izmjenjuju i dopunjuju Uredbe Vijeća (EEZ-a) br. 881/92 i (EEZ-a) br. 3118/93 radi uvođenja potvrde za vozače (SL L 76, 19.3.2002., str. 1.).

Za potrebe ovog Sporazuma:

(a)

primjenjuje se samo članak 1. Uredbe (EZ) br. 484/2002.;

| (b) | Europska zajednica i Švicarska Konfederacija izuzele su iz obveze posjedovanja potvrde za vozače sve građane Švicarske Konfederacije, države članice Europske zajednice i države članice Europskoga gospodarskog prostora; |
| --- | --- |

(b)

Europska zajednica i Švicarska Konfederacija izuzele su iz obveze posjedovanja potvrde za vozače sve građane Švicarske Konfederacije, države članice Europske zajednice i države članice Europskoga gospodarskog prostora;

| (c) | građane država koje nisu navedene u točki (b) Švicarska Konfederacija može izuzeti iz obveze posjedovanja potvrde za vozače samo nakon prethodnog savjetovanja s Europskom zajednicom i njezina odobrenja. |
| --- | --- |

(c)

građane država koje nisu navedene u točki (b) Švicarska Konfederacija može izuzeti iz obveze posjedovanja potvrde za vozače samo nakon prethodnog savjetovanja s Europskom zajednicom i njezina odobrenja.

| — | Direktiva 2002/15/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2002. o organizaciji radnog vremena osoba koje obavljaju mobilne djelatnosti cestovnog prijevoza (SL L 80, 23.3.2002., str. 35.). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2002/15/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2002. o organizaciji radnog vremena osoba koje obavljaju mobilne djelatnosti cestovnog prijevoza (SL L 80, 23.3.2002., str. 35.).

| — | Direktiva 2003/59/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2003. o početnim kvalifikacijama i periodičnom osposobljavanju vozača određenih cestovnih vozila za prijevoz robe ili putnika i o izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3820/85 i Direktive Vijeća 91/439/EEZ te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 76/914/EEZ (SL L 226, 10.9.2003., str. 4.). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2003/59/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2003. o početnim kvalifikacijama i periodičnom osposobljavanju vozača određenih cestovnih vozila za prijevoz robe ili putnika i o izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3820/85 i Direktive Vijeća 91/439/EEZ te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 76/914/EEZ (SL L 226, 10.9.2003., str. 4.).

| — | Uredba (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet i o izmjeni uredbi Vijeća (EEZ) br. 3821/85 i (EZ) br. 2135/98 te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3820/85 (SL L 102, 11.4.2006., str. 1.). |
| --- | --- |

—

Uredba (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet i o izmjeni uredbi Vijeća (EEZ) br. 3821/85 i (EZ) br. 2135/98 te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3820/85 (SL L 102, 11.4.2006., str. 1.).

| — | Direktiva 2006/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o minimalnim uvjetima za provedbu Uredbi Vijeća (EEZ) br. 3820/85 i (EEZ) br. 3821/85 o socijalnom zakonodavstvu koje se odnosi na aktivnosti cestovnog prijevoza i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 88/599/EEZ (SL L 102, 11.4.2006., str. 35.), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2009/5/EZ od 30 siječnja 2009. (SL L 29, 31.1.2009, str. 45.). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2006/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o minimalnim uvjetima za provedbu Uredbi Vijeća (EEZ) br. 3820/85 i (EEZ) br. 3821/85 o socijalnom zakonodavstvu koje se odnosi na aktivnosti cestovnog prijevoza i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 88/599/EEZ (SL L 102, 11.4.2006., str. 35.), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2009/5/EZ od 30 siječnja 2009. (SL L 29, 31.1.2009, str. 45.).

| — | Uredba Komisije (EU) br. 581/2010 od 1. srpnja 2010. o najduljim razdobljima za preuzimanje odgovarajućih podataka s jedinica u vozilu i vozačevih kartica (SL L 168, 2.7.2010., str. 16.). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 581/2010 od 1. srpnja 2010. o najduljim razdobljima za preuzimanje odgovarajućih podataka s jedinica u vozilu i vozačevih kartica (SL L 168, 2.7.2010., str. 16.).

ODJELJAK 3. - TEHNIČKE NORME

Motorna vozila

| — | Direktiva Vijeća 70/157/EEZ od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na dopuštenu razinu buke i ispušni sustav motornih vozila (SL L 42, 23.2.1970., str. 16.) kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2007/34/EZ od 14 lipnja 2007. (SL L 155, 15.6.2007., str. 49.). |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća 70/157/EEZ od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na dopuštenu razinu buke i ispušni sustav motornih vozila (SL L 42, 23.2.1970., str. 16.) kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2007/34/EZ od 14 lipnja 2007. (SL L 155, 15.6.2007., str. 49.).

| — | Direktiva 88/77/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 3. prosinca 1988. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na mjere koje treba poduzeti protiv emisije plinovitih onečišćujućih tvari i onečišćujućih čestica iz motora s kompresijskim paljenjem, za primjenu u vozilima i emisije plinovitih onečišćujućih tvari iz motora s vanjskim izvorom paljenja, koji kao gorivo koriste prirodni plin ili ukapljeni naftni plin za primjenu u vozilima (SL L 36, 9.2.1988., str. 33.) kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2001/27/EZ od 10. travnja 2001. (SL L 107, 18.4.2001., str. 10.). |
| --- | --- |

—

Direktiva 88/77/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 3. prosinca 1988. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na mjere koje treba poduzeti protiv emisije plinovitih onečišćujućih tvari i onečišćujućih čestica iz motora s kompresijskim paljenjem, za primjenu u vozilima i emisije plinovitih onečišćujućih tvari iz motora s vanjskim izvorom paljenja, koji kao gorivo koriste prirodni plin ili ukapljeni naftni plin za primjenu u vozilima (SL L 36, 9.2.1988., str. 33.) kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2001/27/EZ od 10. travnja 2001. (SL L 107, 18.4.2001., str. 10.).

| — | Direktiva Vijeća 91/671/EEZ od 16. prosinca 1991. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na obveznu uporabu sigurnosnih pojaseva u vozilima lakšim od 3,5 tone (SL L 373, 31.12.1991., str. 26.), kako je izmijenjena Direktivom 2003/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. travnja 2003. (SL L 115, 9.5.2003., str. 63.). |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća 91/671/EEZ od 16. prosinca 1991. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na obveznu uporabu sigurnosnih pojaseva u vozilima lakšim od 3,5 tone (SL L 373, 31.12.1991., str. 26.), kako je izmijenjena Direktivom 2003/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. travnja 2003. (SL L 115, 9.5.2003., str. 63.).

| — | Direktiva Vijeća 92/6/EEZ od 10. veljače 1992. o ugradnji i uporabi uređaja za ograničenje brzine za određene kategorije motornih vozila u Zajednici (SL L 57, 2.3.1992., str. 27.), kako je izmijenjena Direktivom 2002/85/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. studenoga 2002. (SL L 327, 4.12.2002., str. 8.). |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća 92/6/EEZ od 10. veljače 1992. o ugradnji i uporabi uređaja za ograničenje brzine za određene kategorije motornih vozila u Zajednici (SL L 57, 2.3.1992., str. 27.), kako je izmijenjena Direktivom 2002/85/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. studenoga 2002. (SL L 327, 4.12.2002., str. 8.).

| — | Direktiva Vijeća 92/24/EEZ od 31. ožujka 1992. o uređajima za ograničenje brzine ili sličnim ugrađenim sustavima za ograničenje brzine određenih kategorija motornih vozila (SL L 129, 14.5.1992., str. 154.), kako je izmijenjena Direktivom 2004/11/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. veljače 2004. (SL L 44, 14.2.2004., str. 19.). |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća 92/24/EEZ od 31. ožujka 1992. o uređajima za ograničenje brzine ili sličnim ugrađenim sustavima za ograničenje brzine određenih kategorija motornih vozila (SL L 129, 14.5.1992., str. 154.), kako je izmijenjena Direktivom 2004/11/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. veljače 2004. (SL L 44, 14.2.2004., str. 19.).

| — | Direktiva Vijeća 96/53/EZ od 25. srpnja 1996. o utvrđivanju najvećih dopuštenih dimenzija u unutarnjem i međunarodnom prometu te najveće dopuštene mase u međunarodnom prometu za određena cestovna vozila koja prometuju unutar Zajednice (SL L 235, 17.9.1996., str. 59.), kako je izmijenjena Direktivom 2002/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. veljače 2002. (SL L 67, 9.3.2002., str. 47.). |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća 96/53/EZ od 25. srpnja 1996. o utvrđivanju najvećih dopuštenih dimenzija u unutarnjem i međunarodnom prometu te najveće dopuštene mase u međunarodnom prometu za određena cestovna vozila koja prometuju unutar Zajednice (SL L 235, 17.9.1996., str. 59.), kako je izmijenjena Direktivom 2002/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. veljače 2002. (SL L 67, 9.3.2002., str. 47.).

| — | Uredba Vijeća (EZ) br. 2411/98 od 3. studenoga 1998. o priznavanju razlikovnih oznaka država članica u kojima su registrirana motorna vozila i njihove prikolice u prometu unutar Zajednice (SL L 299, 10.11.1998., str. 1.). |
| --- | --- |

—

Uredba Vijeća (EZ) br. 2411/98 od 3. studenoga 1998. o priznavanju razlikovnih oznaka država članica u kojima su registrirana motorna vozila i njihove prikolice u prometu unutar Zajednice (SL L 299, 10.11.1998., str. 1.).

| — | Direktiva 2000/30/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. lipnja 2000. o pregledu na cesti kojim se utvrđuje tehnička ispravnost gospodarskih vozila koja prometuju u Zajednici (SL L 203, 10.8.2000., str. 1.), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2010/47/EU od 5. srpnja 2010. (SL L 173, 8.7.2010., str. 33.). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2000/30/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. lipnja 2000. o pregledu na cesti kojim se utvrđuje tehnička ispravnost gospodarskih vozila koja prometuju u Zajednici (SL L 203, 10.8.2000., str. 1.), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2010/47/EU od 5. srpnja 2010. (SL L 173, 8.7.2010., str. 33.).

| — | Direktiva 2005/55/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. rujna 2005. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na mjere koje treba poduzeti protiv emisije plinovitih onečišćujućih tvari i onečišćujućih čestica iz motora s kompresijskim paljenjem, za primjenu u vozilima i emisije plinovitih onečišćujućih tvari iz motora s vanjskim izvorom paljenja, koji kao gorivo koriste prirodni plin ili ukapljeni naftni plin za primjenu u vozilima (SL L 275, 20.10.2005., str. 1.) kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2008/74/EZ od 18. srpnja 2008. (SL L 192, 19.7.2008., str. 51.). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2005/55/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. rujna 2005. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na mjere koje treba poduzeti protiv emisije plinovitih onečišćujućih tvari i onečišćujućih čestica iz motora s kompresijskim paljenjem, za primjenu u vozilima i emisije plinovitih onečišćujućih tvari iz motora s vanjskim izvorom paljenja, koji kao gorivo koriste prirodni plin ili ukapljeni naftni plin za primjenu u vozilima (SL L 275, 20.10.2005., str. 1.) kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2008/74/EZ od 18. srpnja 2008. (SL L 192, 19.7.2008., str. 51.).

| — | Direktiva 2009/40/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o tehničkim pregledima motornih vozila i njihovih prikolica (preinaka) (SL L 141, 6.6.2009., str. 12.). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2009/40/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o tehničkim pregledima motornih vozila i njihovih prikolica (preinaka) (SL L 141, 6.6.2009., str. 12.).

| — | Uredba (EZ) br. 595/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o homologaciji tipa motornih vozila i motora s obzirom na emisije iz teških teretnih vozila (Euro VI) i pristupu informacijama o popravku vozila i održavanju i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 715/2007 i Direktive 2007/46/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 80/1269/EEZ, 2005/55/EZ i 2005/78/EZ (SL L 188, 18.7.2009., str. 1.) kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 582/2011 od 25. svibnja 2011. (SL L 167, 25.6.2011., str. 1). |
| --- | --- |

—

Uredba (EZ) br. 595/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o homologaciji tipa motornih vozila i motora s obzirom na emisije iz teških teretnih vozila (Euro VI) i pristupu informacijama o popravku vozila i održavanju i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 715/2007 i Direktive 2007/46/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 80/1269/EEZ, 2005/55/EZ i 2005/78/EZ (SL L 188, 18.7.2009., str. 1.) kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 582/2011 od 25. svibnja 2011. (SL L 167, 25.6.2011., str. 1).

| — | Uredba Komisije (EU) br. 582/2011 od 25. svibnja 2011. o provedbi i izmjeni Uredbe (EZ) br. 595/2009 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na emisiju iz teških vozila (Euro VI.) i izmjeni priloga I. i III. Direktivi 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 167, 25.6.2011., str. 1.), kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 64/2012 od 23. siječnja 2012. (SL L 28, 31.1.2012, str. 1.). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 582/2011 od 25. svibnja 2011. o provedbi i izmjeni Uredbe (EZ) br. 595/2009 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na emisiju iz teških vozila (Euro VI.) i izmjeni priloga I. i III. Direktivi 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 167, 25.6.2011., str. 1.), kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 64/2012 od 23. siječnja 2012. (SL L 28, 31.1.2012, str. 1.).

Prijevoz opasnog tereta

| — | Direktiva Vijeća 95/50/EZ od 6. listopada 1995. o jedinstvenim postupcima nadzora prijevoza opasnih tvari u cestovnom prometu (SL L 249, 17.10.1995., str. 35.), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Vijeća 2008/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. (SL L 162, 21.6.2008., str. 11.). |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća 95/50/EZ od 6. listopada 1995. o jedinstvenim postupcima nadzora prijevoza opasnih tvari u cestovnom prometu (SL L 249, 17.10.1995., str. 35.), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Vijeća 2008/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. (SL L 162, 21.6.2008., str. 11.).

| — | Direktiva 2008/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o kopnenom prijevozu opasnih tvari (SL L 260, 30.9.2008., str. 13.), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2012/45/EU od 3. prosinca 2012. (SL L 332, 4.12.2012., str. 18.).
  Za potrebe ovog Sporazuma u Švicarskoj se primjenjuju sljedeća odstupanja od Direktive 2008/68/EZ:
  1.   Cestovni prijevoz

  Odstupanja za Švicarsku prema članku 6. stavku 2. točki (a) Direktive 2008/68/EZ od 24. rujna 2008. o kopnenom prijevozu opasnih tvari

  RO - a - CH - 1

  Predmet: Prijevoz dizelskog goriva i loživog ulja s UN-ovim brojem 1202 u kontejnerskim cisternama.
  Upućivanje na odjeljak I.1. Priloga I. ovoj Direktivi: 1.1.3.6. i 6.8.
  Sadržaj Priloga Direktivi: Izuzeća u vezi s količinama koje se prevoze po prijevoznoj jedinici i propisima o izradi cisterna.
  Sadržaj nacionalnog zakonodavstva: Za kontejnerske cisterne koje nisu izrađene u skladu sa 6.8. nego u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, imaju obujam od najviše 1 210 l i služe prijevozu loživog ulja ili dizelskog goriva s UN-ovim brojem 1202 mogu se primijeniti izuzeća iz 1.1.3.6. ADR-a.
  Početno upućivanje na nacionalno zakonodavstvo: Stavak 1.1.3.6.3 točka (b) i stavak 6.14 Dodatka 1. Uredbi o cestovnom prijevozu opasnih tvari (SDR, RS 741.621).
  Datum isteka: 1. siječnja 2017.

  RO - a - CH - 2

  Predmet: izuzeće od zahtjeva za nošenjem prijevozne isprave za određene količine opasnih tvari kako je određeno u 1.1.3.6.
  Upućivanje na odjeljak I.1. Priloga I. ovoj Direktivi: 1.1.3.6. i 5.4.1.
  Sadržaj Priloga Direktivi: Zahtjev za prijevoznu ispravu.
  Sadržaj nacionalnog zakonodavstva: Prijevoz neočišćenih praznih kontejnera prijevoznom kategorijom 4. i punih ili praznih plinskih boca za aparate za disanje koje upotrebljavaju spasilačke službe ili služe kao ronilačka oprema u količinama koje ne prelaze ograničenja utvrđena u 1.1.3.6. ne podliježe obvezi nošenja prijevozne isprave iz 5.4.1.
  Početno upućivanje na nacionalno zakonodavstvo: Stavak 1.1.3.6.3 točka (c) Dodatka 1. Uredbi o cestovnom prijevozu opasnih tvari (SDR, RS 741.621).
  Datum isteka: 1. siječnja 2017.

  RO - a - CH - 3

  Predmet: Prijevoz neočišćenih praznih cisterna koji obavljaju tvrtke koje servisiraju skladišta tekućina opasnih za vodu.
  Upućivanje na odjeljak I.1. Priloga I. ovoj Direktivi: 6.5., 6.8., 8.2. i 9.
  Sadržaj Priloga Direktivi: Izrada, opremanje i nadziranje cisterna i vozila, osposobljavanje vozača.
  Sadržaj nacionalnog zakonodavstva: Vozila i neočišćene prazne cisterne/kontejneri u kojima tvrtke koje servisiraju skladišta tekućina opasnih za vodu drže tekućine dok se fiksne cisterne servisiraju ne podliježu propisima o izradi, opremanju i nadziranju ili propisima o obilježivanju i označivanju narančastom pločicom predviđenih ADR-om. Za njih vrijede posebni propisi o obilježivanju i označivanju, a vozač ne mora proći osposobljavanje opisano u 8.2.
  Početno upućivanje na nacionalno zakonodavstvo: Stavak 1.1.3.6.3.10. Dodatka 1. Uredbi o cestovnom prijevozu opasnih tvari (SDR, RS 741.621).
  Datum isteka: 1. siječnja 2017.
  Odstupanja za Švicarsku prema članku 6. stavku 2. točkama (b) i (i) Direktive 2008/68/EZ od 24. rujna 2008. o kopnenom prijevozu opasnih tvari

  RO - bi - CH - 1

  Predmet: Prijevoz domaćeg otpada koji sadržava opasne tvari do postrojenja za odlaganje otpada.
  Upućivanje na odjeljak I.1. Priloga I. ovoj Direktivi: 2., 4.1.10., 5.2. i 5.4.
  Sadržaj Priloga Direktivi: Razvrstavanje, kombinirano pakiranje, označivanje i obilježivanje, dokumentacija.
  Sadržaj nacionalnog zakonodavstva: Propisi sadržavaju odredbe o pojednostavljenom razvrstavanju domaćeg otpada koji sadržava (domaće) otpadne tvari koje obavlja stručnjak kojeg priznaje nadležno tijelo te upotrebom odgovarajućih posuda i osposobljavanjem vozača. Domaći otpad koji stručnjak ne može razvrstati može se prevesti u centar za obradu u malim količinama koje se prepoznaju po paketu i prijevoznoj jedinici.
  Početno upućivanje na nacionalno zakonodavstvo: Stavak 1.1.3.7. Dodatka 1. Uredbi o cestovnom prijevozu opasnih tvari (SDR, RS 741.621).
  Napomene: Ti se propisi mogu primijeniti samo na prijevoz domaćeg otpada koji sadržava opasne tvari između javnih mjesta za obradu i postrojenja za odlaganje otpada.
  Datum isteka: 1. siječnja 2017.

  RO - bi - CH - 2

  Predmet: Povratni prijevoz pirotehničkih sredstava
  Upućivanje na odjeljak I.1. Priloga I. ovoj Direktivi: 2.1.2., 5.4.
  Sadržaj Priloga Direktivi: Klasifikacija i dokumentacija.
  Sadržaj nacionalnog zakonodavstva: Radi olakšavanja povratnog prijevoza pirotehničkih sredstava s UN-ovim brojevima 0335, 0336 i 0337 od trgovaca na malo prema dobavljačima, predviđena su izuzeća u vezi s oznakom neto mase i razvrstavanjem proizvoda u prijevoznoj ispravi.
  Početno upućivanje na nacionalno zakonodavstvo: Stavak 1.1.3.8. Dodatka 1. Uredbi o cestovnom prijevozu opasnih tvari (SDR, RS 741.621).
  Napomene: Podrobna provjera točnog sadržaja svakog komada neprodanog proizvoda u svakom paketu praktično je nemoguća za proizvode namijenjene trgovanju na malo.
  Datum isteka: 1. siječnja 2017.

  RO - bi - CH - 3

  Predmet: Potvrda o osposobljenosti za ADR za putovanja sa svrhom prijevoza pokvarenih vozila, popravka i pregleda vozila cisterni/cisterni te putovanja s vozilima cisternama koje obavljaju stručnjaci odgovorni za pregled vozila o kojem je riječ.
  Upućivanje na odjeljak I.1. Priloga I. ovoj Direktivi: 8.2.1.
  Sadržaj Priloga Direktivi: Vozači vozila moraju pohađati tečajeve za osposobljavanje.
  Sadržaj nacionalnog zakonodavstva: Potvrde i osposobljavanje za ADR nisu potrebni za putovanja sa svrhom prijevoza pokvarenih vozila ili probne vožnje u vezi s popravcima, putovanja s vozilima cisternama radi pregleda vozila cisterne ili same cisterne te putovanja stručnjaka odgovornih za pregled vozila cisterna.
  Početno upućivanje na nacionalno zakonodavstvo: Upute Saveznog odjela za okoliš, promet, energiju i komunikaciju (DETEC) od 30. rujna 2008. o cestovnom prijevozu opasnih tvari.
  Napomene: U određenim primjerima pokvarena vozila, vozila na popravku ili vozila cisterne u pripremi za tehnički pregled ili na pregledu mogu u vrijeme pregleda još sadržavati opasne tvari.
  Zahtjevi iz 1.3. i 8.2.3. još su primjenjivi.
  Datum isteka: 1. siječnja 2017.
  2.   Željeznički prijevoz

  Odstupanja za Švicarsku prema članku 6. stavku 2. točki (a) Direktive 2008/68/EZ od 24. rujna 2008. o kopnenom prijevozu opasnih tvari

  RA - a - CH - 1

  Predmet: Prijevoz dizelskog goriva i loživog ulja s UN-ovim brojem 1202 u kontejnerskim cisternama.
  Upućivanje na Odjeljak II.1. Priloga II. ovoj Direktivi: 6.8.
  Sadržaj Priloga Direktivi: Propisi koji se odnose na izradu cisterna.
  Sadržaj nacionalnog zakonodavstva: Dopuštene su kontejnerske cisterne koje nisu izrađene u skladu sa 6.8. nego u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, imaju obujam od najviše 1 210 l i služe prijevozu loživog ulja ili dizelskog goriva s UN-ovim brojem 1202.
  Početno upućivanje na nacionalno zakonodavstvo: Prilog Uredbi DETEC od 3. prosinca 1996. o prijevozu opasnih tvari željeznicom i žičarom (RSD, RS 742.401.6) i stavak 6.14 Dodatka 1. Uredbi o cestovnom prijevozu opasnih tvari (SDR, RS 741.621).
  Datum isteka: 1. siječnja 2017.

  RA - a - CH - 2

  Predmet: Prijevozna isprava.
  Upućivanje na Odjeljak II.1. Priloga II. ovoj Direktivi: 5.4.1.1.1.
  Sadržaj Priloga Direktivi: Opće informacije koje treba navesti u prijevoznoj ispravi.
  Sadržaj nacionalnog zakonodavstva: Upotreba skupnog naziva u prijevoznoj ispravi i priloženom popisu s propisanim informacijama kako je gore određeno.
  Početno upućivanje na nacionalno zakonodavstvo: Prilog Uredbi DETEC od 3. prosinca 1996. o prijevozu opasnih tvari željeznicom i žičarom (RSD, RS 742.401.6).
  Datum isteka: 1. siječnja 2017. |
| --- | --- |

—

Direktiva 2008/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o kopnenom prijevozu opasnih tvari (SL L 260, 30.9.2008., str. 13.), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2012/45/EU od 3. prosinca 2012. (SL L 332, 4.12.2012., str. 18.).

Za potrebe ovog Sporazuma u Švicarskoj se primjenjuju sljedeća odstupanja od Direktive 2008/68/EZ:

1.   Cestovni prijevoz

Odstupanja za Švicarsku prema članku 6. stavku 2. točki (a) Direktive 2008/68/EZ od 24. rujna 2008. o kopnenom prijevozu opasnih tvari

RO - a - CH - 1

Predmet: Prijevoz dizelskog goriva i loživog ulja s UN-ovim brojem 1202 u kontejnerskim cisternama.

Upućivanje na odjeljak I.1. Priloga I. ovoj Direktivi: 1.1.3.6. i 6.8.

Sadržaj Priloga Direktivi: Izuzeća u vezi s količinama koje se prevoze po prijevoznoj jedinici i propisima o izradi cisterna.

Sadržaj nacionalnog zakonodavstva: Za kontejnerske cisterne koje nisu izrađene u skladu sa 6.8. nego u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, imaju obujam od najviše 1 210 l i služe prijevozu loživog ulja ili dizelskog goriva s UN-ovim brojem 1202 mogu se primijeniti izuzeća iz 1.1.3.6. ADR-a.

Početno upućivanje na nacionalno zakonodavstvo: Stavak 1.1.3.6.3 točka (b) i stavak 6.14 Dodatka 1. Uredbi o cestovnom prijevozu opasnih tvari (SDR, RS 741.621).

Datum isteka: 1. siječnja 2017.

RO - a - CH - 2

Predmet: izuzeće od zahtjeva za nošenjem prijevozne isprave za određene količine opasnih tvari kako je određeno u 1.1.3.6.

Upućivanje na odjeljak I.1. Priloga I. ovoj Direktivi: 1.1.3.6. i 5.4.1.

Sadržaj Priloga Direktivi: Zahtjev za prijevoznu ispravu.

Sadržaj nacionalnog zakonodavstva: Prijevoz neočišćenih praznih kontejnera prijevoznom kategorijom 4. i punih ili praznih plinskih boca za aparate za disanje koje upotrebljavaju spasilačke službe ili služe kao ronilačka oprema u količinama koje ne prelaze ograničenja utvrđena u 1.1.3.6. ne podliježe obvezi nošenja prijevozne isprave iz 5.4.1.

Početno upućivanje na nacionalno zakonodavstvo: Stavak 1.1.3.6.3 točka (c) Dodatka 1. Uredbi o cestovnom prijevozu opasnih tvari (SDR, RS 741.621).

Datum isteka: 1. siječnja 2017.

RO - a - CH - 3

Predmet: Prijevoz neočišćenih praznih cisterna koji obavljaju tvrtke koje servisiraju skladišta tekućina opasnih za vodu.

Upućivanje na odjeljak I.1. Priloga I. ovoj Direktivi: 6.5., 6.8., 8.2. i 9.

Sadržaj Priloga Direktivi: Izrada, opremanje i nadziranje cisterna i vozila, osposobljavanje vozača.

Sadržaj nacionalnog zakonodavstva: Vozila i neočišćene prazne cisterne/kontejneri u kojima tvrtke koje servisiraju skladišta tekućina opasnih za vodu drže tekućine dok se fiksne cisterne servisiraju ne podliježu propisima o izradi, opremanju i nadziranju ili propisima o obilježivanju i označivanju narančastom pločicom predviđenih ADR-om. Za njih vrijede posebni propisi o obilježivanju i označivanju, a vozač ne mora proći osposobljavanje opisano u 8.2.

Početno upućivanje na nacionalno zakonodavstvo: Stavak 1.1.3.6.3.10. Dodatka 1. Uredbi o cestovnom prijevozu opasnih tvari (SDR, RS 741.621).

Datum isteka: 1. siječnja 2017.

Odstupanja za Švicarsku prema članku 6. stavku 2. točkama (b) i (i) Direktive 2008/68/EZ od 24. rujna 2008. o kopnenom prijevozu opasnih tvari

RO - bi - CH - 1

Predmet: Prijevoz domaćeg otpada koji sadržava opasne tvari do postrojenja za odlaganje otpada.

Upućivanje na odjeljak I.1. Priloga I. ovoj Direktivi: 2., 4.1.10., 5.2. i 5.4.

Sadržaj Priloga Direktivi: Razvrstavanje, kombinirano pakiranje, označivanje i obilježivanje, dokumentacija.

Sadržaj nacionalnog zakonodavstva: Propisi sadržavaju odredbe o pojednostavljenom razvrstavanju domaćeg otpada koji sadržava (domaće) otpadne tvari koje obavlja stručnjak kojeg priznaje nadležno tijelo te upotrebom odgovarajućih posuda i osposobljavanjem vozača. Domaći otpad koji stručnjak ne može razvrstati može se prevesti u centar za obradu u malim količinama koje se prepoznaju po paketu i prijevoznoj jedinici.

Početno upućivanje na nacionalno zakonodavstvo: Stavak 1.1.3.7. Dodatka 1. Uredbi o cestovnom prijevozu opasnih tvari (SDR, RS 741.621).

Napomene: Ti se propisi mogu primijeniti samo na prijevoz domaćeg otpada koji sadržava opasne tvari između javnih mjesta za obradu i postrojenja za odlaganje otpada.

Datum isteka: 1. siječnja 2017.

RO - bi - CH - 2

Predmet: Povratni prijevoz pirotehničkih sredstava

Upućivanje na odjeljak I.1. Priloga I. ovoj Direktivi: 2.1.2., 5.4.

Sadržaj Priloga Direktivi: Klasifikacija i dokumentacija.

Sadržaj nacionalnog zakonodavstva: Radi olakšavanja povratnog prijevoza pirotehničkih sredstava s UN-ovim brojevima 0335, 0336 i 0337 od trgovaca na malo prema dobavljačima, predviđena su izuzeća u vezi s oznakom neto mase i razvrstavanjem proizvoda u prijevoznoj ispravi.

Početno upućivanje na nacionalno zakonodavstvo: Stavak 1.1.3.8. Dodatka 1. Uredbi o cestovnom prijevozu opasnih tvari (SDR, RS 741.621).

Napomene: Podrobna provjera točnog sadržaja svakog komada neprodanog proizvoda u svakom paketu praktično je nemoguća za proizvode namijenjene trgovanju na malo.

Datum isteka: 1. siječnja 2017.

RO - bi - CH - 3

Predmet: Potvrda o osposobljenosti za ADR za putovanja sa svrhom prijevoza pokvarenih vozila, popravka i pregleda vozila cisterni/cisterni te putovanja s vozilima cisternama koje obavljaju stručnjaci odgovorni za pregled vozila o kojem je riječ.

Upućivanje na odjeljak I.1. Priloga I. ovoj Direktivi: 8.2.1.

Sadržaj Priloga Direktivi: Vozači vozila moraju pohađati tečajeve za osposobljavanje.

Sadržaj nacionalnog zakonodavstva: Potvrde i osposobljavanje za ADR nisu potrebni za putovanja sa svrhom prijevoza pokvarenih vozila ili probne vožnje u vezi s popravcima, putovanja s vozilima cisternama radi pregleda vozila cisterne ili same cisterne te putovanja stručnjaka odgovornih za pregled vozila cisterna.

Početno upućivanje na nacionalno zakonodavstvo: Upute Saveznog odjela za okoliš, promet, energiju i komunikaciju (DETEC) od 30. rujna 2008. o cestovnom prijevozu opasnih tvari.

Napomene: U određenim primjerima pokvarena vozila, vozila na popravku ili vozila cisterne u pripremi za tehnički pregled ili na pregledu mogu u vrijeme pregleda još sadržavati opasne tvari.

Zahtjevi iz 1.3. i 8.2.3. još su primjenjivi.

Datum isteka: 1. siječnja 2017.

2.   Željeznički prijevoz

Odstupanja za Švicarsku prema članku 6. stavku 2. točki (a) Direktive 2008/68/EZ od 24. rujna 2008. o kopnenom prijevozu opasnih tvari

RA - a - CH - 1

Predmet: Prijevoz dizelskog goriva i loživog ulja s UN-ovim brojem 1202 u kontejnerskim cisternama.

Upućivanje na Odjeljak II.1. Priloga II. ovoj Direktivi: 6.8.

Sadržaj Priloga Direktivi: Propisi koji se odnose na izradu cisterna.

Sadržaj nacionalnog zakonodavstva: Dopuštene su kontejnerske cisterne koje nisu izrađene u skladu sa 6.8. nego u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, imaju obujam od najviše 1 210 l i služe prijevozu loživog ulja ili dizelskog goriva s UN-ovim brojem 1202.

Početno upućivanje na nacionalno zakonodavstvo: Prilog Uredbi DETEC od 3. prosinca 1996. o prijevozu opasnih tvari željeznicom i žičarom (RSD, RS 742.401.6) i stavak 6.14 Dodatka 1. Uredbi o cestovnom prijevozu opasnih tvari (SDR, RS 741.621).

Datum isteka: 1. siječnja 2017.

RA - a - CH - 2

Predmet: Prijevozna isprava.

Upućivanje na Odjeljak II.1. Priloga II. ovoj Direktivi: 5.4.1.1.1.

Sadržaj Priloga Direktivi: Opće informacije koje treba navesti u prijevoznoj ispravi.

Sadržaj nacionalnog zakonodavstva: Upotreba skupnog naziva u prijevoznoj ispravi i priloženom popisu s propisanim informacijama kako je gore određeno.

Početno upućivanje na nacionalno zakonodavstvo: Prilog Uredbi DETEC od 3. prosinca 1996. o prijevozu opasnih tvari željeznicom i žičarom (RSD, RS 742.401.6).

Datum isteka: 1. siječnja 2017.

| — | Direktiva 2010/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. lipnja 2010. o pokretnoj tlačnoj opremi i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 76/767/EEZ, 84/525/EEZ, 84/526/EEZ, 84/527/EEZ i 1999/36/EZ (SL L 165, 30.6.2010., str. 1.). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2010/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. lipnja 2010. o pokretnoj tlačnoj opremi i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 76/767/EEZ, 84/525/EEZ, 84/526/EEZ, 84/527/EEZ i 1999/36/EZ (SL L 165, 30.6.2010., str. 1.).

ODJELJAK 4. - PRAVO PRISTUPA ŽELJEZNIČKOJ INFRASTRUKTURI I PRAVO PROVOZA

| — | Direktiva Vijeća 91/440/EZ od 29. srpnja 1991. o izdavanju dozvola za obavljanje usluga u željezničkom prijevozu (SL L 237, 24.8.1991., str. 25.). |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća 91/440/EZ od 29. srpnja 1991. o izdavanju dozvola za obavljanje usluga u željezničkom prijevozu (SL L 237, 24.8.1991., str. 25.).

| — | Direktiva Vijeća 95/18/EZ od 19. lipnja 1995. o izdavanju dozvola za obavljanje usluga u željezničkom prijevozu (SL L 143, 27.6.1995., str. 70.). |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća 95/18/EZ od 19. lipnja 1995. o izdavanju dozvola za obavljanje usluga u željezničkom prijevozu (SL L 143, 27.6.1995., str. 70.).

| — | Direktiva Vijeća 95/19/EZ od 19. lipnja 1995. o raspodjeli kapaciteta željezničke infrastrukture i naplati infrastrukturnih pristojbi (SL L 143, 27.6.1995., str. 75.). |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća 95/19/EZ od 19. lipnja 1995. o raspodjeli kapaciteta željezničke infrastrukture i naplati infrastrukturnih pristojbi (SL L 143, 27.6.1995., str. 75.).

| — | Direktiva 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o sigurnosti željeznica Zajednice i izmjeni Direktive Vijeća 95/18/EZ o izdavanju dozvola za obavljanje usluga u željezničkom prijevozu i Direktive 2001/14/EZ o dodjeli željezničkog infrastrukturnog kapaciteta i ubiranju pristojbi za korištenje željezničke infrastrukture i dodjeli rješenja o sigurnosti (Direktiva o sigurnosti željeznice) (SL L 164, 30.4.2004., str. 44.), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2009/149/EZ od 27. studenoga 2009. (SL L 313, 28.11.2009., str. 65.). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o sigurnosti željeznica Zajednice i izmjeni Direktive Vijeća 95/18/EZ o izdavanju dozvola za obavljanje usluga u željezničkom prijevozu i Direktive 2001/14/EZ o dodjeli željezničkog infrastrukturnog kapaciteta i ubiranju pristojbi za korištenje željezničke infrastrukture i dodjeli rješenja o sigurnosti (Direktiva o sigurnosti željeznice) (SL L 164, 30.4.2004., str. 44.), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2009/149/EZ od 27. studenoga 2009. (SL L 313, 28.11.2009., str. 65.).

| — | Uredba Komisije (EZ) br. 62/2006 od 23. prosinca 2005. o tehničkoj specifikaciji interoperabilnosti u odnosu na primjenu telematike u teretnom podsustavu transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava (SL L 13, 18.1.2006., str. 1.), kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 328/2012 od 17. travnja 2012. (SL L 106, 18.4.2012., str. 14.). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EZ) br. 62/2006 od 23. prosinca 2005. o tehničkoj specifikaciji interoperabilnosti u odnosu na primjenu telematike u teretnom podsustavu transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava (SL L 13, 18.1.2006., str. 1.), kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 328/2012 od 17. travnja 2012. (SL L 106, 18.4.2012., str. 14.).

| — | Uredba Komisije (EZ) br. 653/2007 od 13. lipnja 2007. o uporabi jedinstvenog europskog obrasca rješenja o sigurnosti i dokumentaciji za izdavanje rješenja o sigurnosti u skladu s člankom 10. Direktive 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o valjanosti rješenja o sigurnosti izdanih na temelju Direktive 2001/14/EZ (SL L 153, 14.6.2007., str. 9.), kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 445/2011 od 10. svibnja 2011. (SL L 122, 11.5.2011, str. 22.). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EZ) br. 653/2007 od 13. lipnja 2007. o uporabi jedinstvenog europskog obrasca rješenja o sigurnosti i dokumentaciji za izdavanje rješenja o sigurnosti u skladu s člankom 10. Direktive 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o valjanosti rješenja o sigurnosti izdanih na temelju Direktive 2001/14/EZ (SL L 153, 14.6.2007., str. 9.), kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 445/2011 od 10. svibnja 2011. (SL L 122, 11.5.2011, str. 22.).

| — | Odluka Komisije 2007/756/EZ od 9. studenoga 2007. o donošenju zajedničke specifikacije nacionalnog registra vozila u skladu s člankom 14. stavcima 4. i 5. direktiva 96/48/EZ i 2001/16/EZ (SL L 305, 23.11.2007., str. 30.), kako je izmijenjena Odlukom Komisije 2011/107/EU od 10. veljače2011. (SL L 43, 17.2.2011., str. 33.). |
| --- | --- |

—

Odluka Komisije 2007/756/EZ od 9. studenoga 2007. o donošenju zajedničke specifikacije nacionalnog registra vozila u skladu s člankom 14. stavcima 4. i 5. direktiva 96/48/EZ i 2001/16/EZ (SL L 305, 23.11.2007., str. 30.), kako je izmijenjena Odlukom Komisije 2011/107/EU od 10. veljače2011. (SL L 43, 17.2.2011., str. 33.).

| — | Direktiva 2008/57/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o interoperabilnosti željezničkog sustava unutar Zajednice (preinaka) (SL L 191, 18.7.2008., str. 1.), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2013/9/EU od 11. ožujka 2013. (SL L 68, 12.3.2013., str. 55.). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2008/57/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o interoperabilnosti željezničkog sustava unutar Zajednice (preinaka) (SL L 191, 18.7.2008., str. 1.), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2013/9/EU od 11. ožujka 2013. (SL L 68, 12.3.2013., str. 55.).

| — | Odluka Komisije 2008/163/EZ od 20. prosinca 2007. o tehničkoj specifikaciji interoperabilnosti koja se odnosi na ‚sigurnost u željezničkim tunelima’ transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava i transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina (SL L 64, 7.3.2008., str. 1.), kako je zadnje izmijenjena Odlukom Komisije 2012/464/EU od 23. srpnja 2012. (SL L 217, 14.8.2012., str. 20.). |
| --- | --- |

—

Odluka Komisije 2008/163/EZ od 20. prosinca 2007. o tehničkoj specifikaciji interoperabilnosti koja se odnosi na ‚sigurnost u željezničkim tunelima’ transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava i transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina (SL L 64, 7.3.2008., str. 1.), kako je zadnje izmijenjena Odlukom Komisije 2012/464/EU od 23. srpnja 2012. (SL L 217, 14.8.2012., str. 20.).

| — | Odluka Komisije 2008/164/EZ od 21. prosinca 2007. o tehničkoj specifikaciji interoperabilnosti u odnosu na ‚osobe smanjene pokretljivosti’ u transeuropskom konvencionalnom željezničkom sustavu i željezničkom sustavu velikih brzina (SL L 64, 7.3.2008., str. 72.), kako je izmijenjena Odlukom Komisije 2012/464/EU od 23. srpnja 2012. (SL L 217, 14.8.2012., str. 20.). |
| --- | --- |

—

Odluka Komisije 2008/164/EZ od 21. prosinca 2007. o tehničkoj specifikaciji interoperabilnosti u odnosu na ‚osobe smanjene pokretljivosti’ u transeuropskom konvencionalnom željezničkom sustavu i željezničkom sustavu velikih brzina (SL L 64, 7.3.2008., str. 72.), kako je izmijenjena Odlukom Komisije 2012/464/EU od 23. srpnja 2012. (SL L 217, 14.8.2012., str. 20.).

| — | Odluka Komisije 2008/232/EZ od 21. veljače 2008. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost podsustava ‚željezničkih vozila’ transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina (SL L 84, 26.3.2008., str. 132.), kako je izmijenjena Odlukom Komisije 2012/464/EU od 23. srpnja 2012. (SL L 217, 14.8.2012., str. 20.). |
| --- | --- |

—

Odluka Komisije 2008/232/EZ od 21. veljače 2008. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost podsustava ‚željezničkih vozila’ transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina (SL L 84, 26.3.2008., str. 132.), kako je izmijenjena Odlukom Komisije 2012/464/EU od 23. srpnja 2012. (SL L 217, 14.8.2012., str. 20.).

| — | Uredba Komisije (EZ) br. 352/2009 od 24. travnja 2009. o donošenju zajedničke sigurnosne metode za vrednovanje i procjenu rizika iz članka 6. stavka 3. točke (a) Direktive 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 108, 29.4.2009., str. 4.). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EZ) br. 352/2009 od 24. travnja 2009. o donošenju zajedničke sigurnosne metode za vrednovanje i procjenu rizika iz članka 6. stavka 3. točke (a) Direktive 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 108, 29.4.2009., str. 4.).

| — | Odluka Komisije 2010/713/EU od 9. studenoga 2010. o modulima za postupke ocjene sukladnosti, prikladnosti za uporabu i EZ provjere podsustava koji se koriste u tehničkim specifikacijama za interoperabilnost donesenima na temelju Direktive 2008/57/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 319, 4.12.2010., str. 1.). |
| --- | --- |

—

Odluka Komisije 2010/713/EU od 9. studenoga 2010. o modulima za postupke ocjene sukladnosti, prikladnosti za uporabu i EZ provjere podsustava koji se koriste u tehničkim specifikacijama za interoperabilnost donesenima na temelju Direktive 2008/57/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 319, 4.12.2010., str. 1.).

| — | Uredba Komisije (EU) br. 1158/2010 od 9. prosinca 2010. o zajedničkoj sigurnosnoj metodi za ocjenu sukladnosti sa zahtjevima za dobivanje rješenja o sigurnosti za upravljanje željezničkom infrastrukturom (SL L 326, 10.12.2010., str. 11.). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 1158/2010 od 9. prosinca 2010. o zajedničkoj sigurnosnoj metodi za ocjenu sukladnosti sa zahtjevima za dobivanje rješenja o sigurnosti za upravljanje željezničkom infrastrukturom (SL L 326, 10.12.2010., str. 11.).

| — | Uredba Komisije (EU) br. 1169/2010 od 10. prosinca 2010. o zajedničkoj sigurnosnoj metodi za ocjenu sukladnosti sa zahtjevima za dobivanje rješenja o sigurnosti za upravljanje željezničkom infrastrukturom (SL L 327, 11.12.2010., str. 13.). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 1169/2010 od 10. prosinca 2010. o zajedničkoj sigurnosnoj metodi za ocjenu sukladnosti sa zahtjevima za dobivanje rješenja o sigurnosti za upravljanje željezničkom infrastrukturom (SL L 327, 11.12.2010., str. 13.).

| — | Uredba Komisije (EU) br. 201/2011 od 1. travnja 2011. o modelu izjave o sukladnosti odobrenog tipa željezničkog vozila (SL L 57, 2.3.2011., str. 8.). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 201/2011 od 1. travnja 2011. o modelu izjave o sukladnosti odobrenog tipa željezničkog vozila (SL L 57, 2.3.2011., str. 8.).

| — | Odluka Komisije 2011/229/EU od 4. travnja 2011. o tehničkim specifikacijama za interoperabilnost podsustava ‚željeznička vozila – buka’ transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava (SL L 99, 13.4.2011., str. 1.), kako je izmijenjena Odlukom Komisije 2012/464/EU od 23. srpnja 2012. (SL L 217, 14.8.2012., str. 20.). |
| --- | --- |

—

Odluka Komisije 2011/229/EU od 4. travnja 2011. o tehničkim specifikacijama za interoperabilnost podsustava ‚željeznička vozila – buka’ transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava (SL L 99, 13.4.2011., str. 1.), kako je izmijenjena Odlukom Komisije 2012/464/EU od 23. srpnja 2012. (SL L 217, 14.8.2012., str. 20.).

| — | Odluka Komisije 2011/274/EU od 26. travnja 2011. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u vezi s ‚elektroenergetskim’ podsustavom transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava (SL L 126, 14.5.2011., str. 1.), kako je izmijenjena Odlukom Komisije 2012/464/EU od 23. srpnja 2012. (SL L 217, 14.8.2012., str. 20.). |
| --- | --- |

—

Odluka Komisije 2011/274/EU od 26. travnja 2011. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u vezi s ‚elektroenergetskim’ podsustavom transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava (SL L 126, 14.5.2011., str. 1.), kako je izmijenjena Odlukom Komisije 2012/464/EU od 23. srpnja 2012. (SL L 217, 14.8.2012., str. 20.).

| — | Odluka Komisije 2011/275/EU od 26. travnja 2011. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u vezi s ‚građevinskim’ podsustavom transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava (SL L 126, 14.5.2011., str. 53.), kako je izmijenjena Odlukom Komisije 2012/464/EU od 23. srpnja 2012. (SL L 217, 14.8.2012., str. 20.). |
| --- | --- |

—

Odluka Komisije 2011/275/EU od 26. travnja 2011. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u vezi s ‚građevinskim’ podsustavom transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava (SL L 126, 14.5.2011., str. 53.), kako je izmijenjena Odlukom Komisije 2012/464/EU od 23. srpnja 2012. (SL L 217, 14.8.2012., str. 20.).

| — | Uredba Komisije 2011/291/EU od 26. travnja 2011. o tehničkim specifikacijama interoperabilnosti vezano uz podsustav željezničkih vozila - ‚lokomotive i putnička željeznička vozila’ transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava (SL L 139, 26.5.2011., str. 1.), kako je zadnje izmijenjena Odlukom Komisije 2012/464/EU od 23. srpnja 2012. (SL L 217, 14.8.2012., str. 20.). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije 2011/291/EU od 26. travnja 2011. o tehničkim specifikacijama interoperabilnosti vezano uz podsustav željezničkih vozila - ‚lokomotive i putnička željeznička vozila’ transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava (SL L 139, 26.5.2011., str. 1.), kako je zadnje izmijenjena Odlukom Komisije 2012/464/EU od 23. srpnja 2012. (SL L 217, 14.8.2012., str. 20.).

| — | Uredba Komisije (EU) br. 445/2011 od 10. svibnja 2011. o sustavu izdavanja ovlaštenja subjektima nadležnim za održavanje teretnih vagona i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 653/2007 (SL L 122, 11.5.2011., str. 22.). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 445/2011 od 10. svibnja 2011. o sustavu izdavanja ovlaštenja subjektima nadležnim za održavanje teretnih vagona i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 653/2007 (SL L 122, 11.5.2011., str. 22.).

| — | Uredba Komisije (EU) br. 454/2011 od 5. svibnja 2011. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u vezi s podsustavom ‚telematskih aplikacija za putnički promet’ transeuropskog željezničkog sustava (SL L 123, 12.5.2011., str. 11.), kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 665/2012 od 20. srpnja 2012. (SL L 194, 21.7.2012., str. 1.). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 454/2011 od 5. svibnja 2011. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u vezi s podsustavom ‚telematskih aplikacija za putnički promet’ transeuropskog željezničkog sustava (SL L 123, 12.5.2011., str. 11.), kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 665/2012 od 20. srpnja 2012. (SL L 194, 21.7.2012., str. 1.).

| — | Provedbena odluka Komisije 2011/633/EU od 15. rujna 2011. o zajedničkim specifikacijama registra željezničke infrastrukture (SL L 256, 1.10.2011., str. 1.). |
| --- | --- |

—

Provedbena odluka Komisije 2011/633/EU od 15. rujna 2011. o zajedničkim specifikacijama registra željezničke infrastrukture (SL L 256, 1.10.2011., str. 1.).

| — | Provedbena odluka Komisije 2011/665/EU od 4. listopada 2011. o Europskom registru odobrenih tipova željezničkih vozila (SL L 264, 8.10.2011., str. 32.). |
| --- | --- |

—

Provedbena odluka Komisije 2011/665/EU od 4. listopada 2011. o Europskom registru odobrenih tipova željezničkih vozila (SL L 264, 8.10.2011., str. 32.).

| — | Odluka Komisije 2012/88/EU od 25. siječnja 2012. o tehničkoj specifikaciji interoperabilnosti prometno-upravljačkog i signalno-sigurnosnog podsustava transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava (SL L 51, 23.2.2012., str. 1.). |
| --- | --- |

—

Odluka Komisije 2012/88/EU od 25. siječnja 2012. o tehničkoj specifikaciji interoperabilnosti prometno-upravljačkog i signalno-sigurnosnog podsustava transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava (SL L 51, 23.2.2012., str. 1.).

| — | Odluka Komisije 2012/757/EU od 14. studenoga 2012. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost podsustava ‚odvijanje i upravljanje prometom’ željezničkog sustava u Europskoj uniji i o izmjeni Odluke 2007/756/EZ (SL L 345, 15.12.2012., str. 1.). |
| --- | --- |

—

Odluka Komisije 2012/757/EU od 14. studenoga 2012. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost podsustava ‚odvijanje i upravljanje prometom’ željezničkog sustava u Europskoj uniji i o izmjeni Odluke 2007/756/EZ (SL L 345, 15.12.2012., str. 1.).

| — | Uredba Komisije (EU) br. 1077/2012 od 16. studenoga 2012. o zajedničkoj sigurnosnoj metodi nadzora koji provode nacionalna tijela nadležna za sigurnost nakon izdavanja potvrde o sigurnosti ili rješenja o sigurnosti (SL L 320, 17.11.2012., str. 3.). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 1077/2012 od 16. studenoga 2012. o zajedničkoj sigurnosnoj metodi nadzora koji provode nacionalna tijela nadležna za sigurnost nakon izdavanja potvrde o sigurnosti ili rješenja o sigurnosti (SL L 320, 17.11.2012., str. 3.).

| — | Uredba Komisije (EU) br. 1078/2012 od 16. studenoga 2012. o zajedničkoj sigurnosnoj metodi praćenja koje provode prijevoznici u željezničkom prometu i upravitelji infrastrukturom nakon izdavanja potvrde o sigurnosti ili rješenja o sigurnosti te tijela zadužena za održavanje (SL L 320, 17.11.2012., str. 8.). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 1078/2012 od 16. studenoga 2012. o zajedničkoj sigurnosnoj metodi praćenja koje provode prijevoznici u željezničkom prometu i upravitelji infrastrukturom nakon izdavanja potvrde o sigurnosti ili rješenja o sigurnosti te tijela zadužena za održavanje (SL L 320, 17.11.2012., str. 8.).

| — | Uredba Komisije (EU) br. 321/2013 od 13. ožujka 2013. o tehničkoj specifikaciji interoperabilnosti za podsustav ‚željeznička vozila – teretni vagoni’ željezničkog sustava u Europskoj uniji i stavljanju izvan snage Odluke 2006/861/EZ (SL L 104, 12.4.2013, str. 1.). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 321/2013 od 13. ožujka 2013. o tehničkoj specifikaciji interoperabilnosti za podsustav ‚željeznička vozila – teretni vagoni’ željezničkog sustava u Europskoj uniji i stavljanju izvan snage Odluke 2006/861/EZ (SL L 104, 12.4.2013, str. 1.).

ODJELJAK 5. – DRUGA PODRUČJA

| — | Direktiva 92/82/EEZ od 19. listopada 1992. o usklađivanju stopa trošarina na mineralna ulja (SL L 316, 31.10.1992., str. 19.). |
| --- | --- |

—

Direktiva 92/82/EEZ od 19. listopada 1992. o usklađivanju stopa trošarina na mineralna ulja (SL L 316, 31.10.1992., str. 19.).

| — | Direktiva Vijeća 2004/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o najmanjim sigurnosnim zahtjevima za tunele transeuropske cestovne mreže (SL L 167, 30.4.2004., str. 39.). |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća 2004/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o najmanjim sigurnosnim zahtjevima za tunele transeuropske cestovne mreže (SL L 167, 30.4.2004., str. 39.).

| — | Direktiva 2008/96/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o upravljanju sigurnošću cestovne infrastrukture (SL L 319, 29.11.2008., str. 59.).” |
| --- | --- |

—

Direktiva 2008/96/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o upravljanju sigurnošću cestovne infrastrukture (SL L 319, 29.11.2008., str. 59.).”

---

Ispravci

| 24.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 352/88 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 352/88

---

Ispravak Uredba Vijeća (EZ) br. 1256/2008 od 16. prosinca 2008. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz varenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine i Rusije nakon postupka prema članku 5. Uredbe (EZ) br. 384/96, podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine i Rusije nakon postupka prema članku 5. Uredbe (EZ) br. 384/96, podrijetlom iz Tajlanda nakon revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. iste Uredbe, podrijetlom iz Ukrajine nakon revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. i privremene revizije prema članku 11. stavku 3. iste Uredbe, i o prekidu postupka u vezi uvoza istog proizvoda podrijetlom iz Bosne i Hercegovine i Turske

(
  Službeni list Europske unije L 343 od 19. prosinca 2008., str. 1.
  )

(Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 11, svezak 50, str. 236.)

Stranica 239., uvodna izjava (20) točka (f) Proizvođači izvoznici u Ukrajini, druga alineja

Umjesto:

| „— | OJSC Interpipe Nizhnedneprovsk Tube Rolling Plant.” |
| --- | --- |

„—

OJSC Interpipe Nizhnedneprovsk Tube Rolling Plant.”

Treba stajati:

| „— | OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant.” |
| --- | --- |

„—

OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant.”

Stranica 271., uvodna izjava (350), tablica, stupac „Trgovačko društvo”, unos za Ukrajinu

Stranica 272., članak 1. stavak 2., tablica, stupac „Trgovačko društvo”, unos za Ukrajinu

Umjesto:

„Valjaonica cijevi OJSC Interpipe Nihnedeneprovsky ...”

Treba stajati:

„Valjaonica cijevi OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky ...”

---