# Europos Sąjungos L 324/2013

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2013.324.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 324 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 56 tomas2013m. gruodžio 5d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2013.324.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 324

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

56 tomas2013m. gruodžio 5d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2013 m. gruodžio 2 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1254/2013, kuriuo uždraudžiama su Nyderlandų vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines menkes Skagerako sąsiauryje | 1 |
| | * | 2013 m. gruodžio 2 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1255/2013, kuriuo uždraudžiama su Prancūzijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti ilgapelekius tunus Atlanto vandenyne, į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos | 3 |
| | | 2013 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1256/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 5 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2013/712/BUSP |
| | * | 2013 m. gruodžio 2 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas Atalanta/3/2013 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (Atalanta), ES pajėgų vado skyrimo | 7 |
| | | 2013/713/ES |
| | * | 2013 m. lapkričio 29 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo statusą turinčio Europos klinikinių tyrimų infrastruktūros tinklo (ECRIN-ERIC) įsteigimo | 8 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2013 m. gruodžio 2 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1254/2013, kuriuo uždraudžiama su Nyderlandų vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines menkes Skagerako sąsiauryje

1

*

2013 m. gruodžio 2 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1255/2013, kuriuo uždraudžiama su Prancūzijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti ilgapelekius tunus Atlanto vandenyne, į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos

3

2013 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1256/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

5

SPRENDIMAI

2013/712/BUSP

*

2013 m. gruodžio 2 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas Atalanta/3/2013 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (Atalanta), ES pajėgų vado skyrimo

7

2013/713/ES

*

2013 m. lapkričio 29 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo statusą turinčio Europos klinikinių tyrimų infrastruktūros tinklo (ECRIN-ERIC) įsteigimo

8

| | | III   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2012 m. liepos 4 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 261/12/COL dėl savivaldybės mokestinių priemonių, nekilnojamojo turto pardavimo ir elektros energijos pardavimo įmonei Verne (Islandija) | 21 |

III   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2012 m. liepos 4 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 261/12/COL dėl savivaldybės mokestinių priemonių, nekilnojamojo turto pardavimo ir elektros energijos pardavimo įmonei Verne (Islandija)

Verne

21

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 324/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1254/2013

2013 m. gruodžio 2 d.

kuriuo uždraudžiama su Nyderlandų vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines menkes Skagerako sąsiauryje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2013 m. sausio 21 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 40/2013, kuriuo nustatomos 2013 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių, dėl kurių vedamos tarptautinės derybos ar kuriems taikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams tam tikruose ne ES vandenyse (2), nustatomos kvotos 2013 metams; |
| --- | --- |

(1)

2013 m. sausio 21 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 40/2013, kuriuo nustatomos 2013 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių, dėl kurių vedamos tarptautinės derybos ar kuriems taikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams tam tikruose ne ES vandenyse (2), nustatomos kvotos 2013 metams;

| (2) | remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2013 metams skirtą kvotą; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2013 metams skirtą kvotą;

| (3) | todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą, |
| --- | --- |

(3)

todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2013 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimai

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Visų pirma, draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 2 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Lowri EVANS

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinė direktorė

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  OL L 23, 2013 1 25, p. 54.

2

---

PRIEDAS

| Nr. | 69/TQ40 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Nyderlandai |
| Ištekliai | COD/03AN. |
| Rūšis | Atlantinė menkė (Gadus Morhua) |
| Zona | Skagerako sąsiauris |
| Draudimo data | 2013 11 18 |

Nr.

69/TQ40

Valstybė narė

Nyderlandai

Ištekliai

COD/03AN.

Rūšis

Atlantinė menkė (Gadus Morhua)

Zona

Skagerako sąsiauris

Draudimo data

2013 11 18

---

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 324/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1255/2013

2013 m. gruodžio 2 d.

kuriuo uždraudžiama su Prancūzijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti ilgapelekius tunus Atlanto vandenyne, į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2013 m. sausio 21 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 40/2013, kuriuo nustatomos 2013 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių, dėl kurių vedamos tarptautinės derybos ar kuriems taikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams tam tikruose ne ES vandenyse (2), nustatomos kvotos 2013 metams; |
| --- | --- |

(1)

2013 m. sausio 21 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 40/2013, kuriuo nustatomos 2013 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių, dėl kurių vedamos tarptautinės derybos ar kuriems taikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams tam tikruose ne ES vandenyse (2), nustatomos kvotos 2013 metams;

| (2) | remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2013 metams skirtą kvotą; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2013 metams skirtą kvotą;

| (3) | todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą, |
| --- | --- |

(3)

todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2013 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimai

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Visų pirma, draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 2 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Lowri EVANS

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinė direktorė

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  OL L 23, 2013 1 25, p. 54.

2

---

PRIEDAS

| Nr. | 67/TQ40 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Prancūzija |
| Ištekliai | ALB/AN05N |
| Rūšis | Ilgapelekis tunas (Thunnus alalunga) |
| Zona | Atlanto vandenynas į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos |
| Draudimo data | 2013 11 18 |

Nr.

67/TQ40

Valstybė narė

Prancūzija

Ištekliai

ALB/AN05N

Rūšis

Ilgapelekis tunas (Thunnus alalunga)

Zona

Atlanto vandenynas į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos

Draudimo data

2013 11 18

---

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 324/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 324/5

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1256/2013

2013 m. gruodžio 4 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 4 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 45,1 |
| MA | 62,4 |
| TN | 66,1 |
| TR | 91,2 |
| ZZ | 66,2 |
| 0707 00 05 | AL | 59,9 |
| EG | 200,0 |
| MA | 152,9 |
| TR | 104,4 |
| ZZ | 129,3 |
| 0709 91 00 | EG | 200,0 |
| ZZ | 200,0 |
| 0709 93 10 | MA | 139,2 |
| TR | 123,5 |
| ZZ | 131,4 |
| 0805 10 20 | AR | 27,1 |
| AU | 88,3 |
| TR | 59,5 |
| UY | 36,0 |
| ZA | 57,6 |
| ZZ | 53,7 |
| 0805 20 10 | AU | 135,6 |
| MA | 55,0 |
| PE | 131,0 |
| TR | 100,8 |
| ZA | 150,1 |
| ZZ | 114,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 59,5 |
| PE | 74,3 |
| SZ | 43,6 |
| TR | 64,6 |
| UY | 92,4 |
| ZZ | 66,9 |
| 0805 50 10 | TR | 65,6 |
| ZZ | 65,6 |
| 0808 10 80 | BA | 42,7 |
| MK | 30,8 |
| NZ | 160,5 |
| US | 133,9 |
| ZA | 94,4 |
| ZZ | 92,5 |
| 0808 30 90 | TR | 127,8 |
| US | 205,7 |
| ZZ | 166,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

45,1

MA

62,4

TN

66,1

TR

91,2

ZZ

66,2

0707 00 05

AL

59,9

EG

200,0

MA

152,9

TR

104,4

ZZ

129,3

0709 91 00

EG

200,0

ZZ

200,0

0709 93 10

MA

139,2

TR

123,5

ZZ

131,4

0805 10 20

AR

27,1

AU

88,3

TR

59,5

UY

36,0

ZA

57,6

ZZ

53,7

0805 20 10

AU

135,6

MA

55,0

PE

131,0

TR

100,8

ZA

150,1

ZZ

114,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

59,5

PE

74,3

SZ

43,6

TR

64,6

UY

92,4

ZZ

66,9

0805 50 10

TR

65,6

ZZ

65,6

0808 10 80

BA

42,7

MK

30,8

NZ

160,5

US

133,9

ZA

94,4

ZZ

92,5

0808 30 90

TR

127,8

US

205,7

ZZ

166,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 324/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 324/7

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS ATALANTA/3/2013

2013 m. gruodžio 2 d.

dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (Atalanta), ES pajėgų vado skyrimo

(2013/712/BUSP)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 10 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2008/851/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (1), ypač į jų 6 straipsnį,

kadangi:

| (1) | pagal Bendrųjų veiksmų 2008/851/BUSP 6 straipsnio 1 dalį Taryba Politiniam ir saugumo komitetui (toliau – PSK) suteikė įgaliojimus priimti sprendimus dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo, ES pajėgų vado (toliau – ES pajėgų vadas) skyrimo; |
| --- | --- |

(1)

pagal Bendrųjų veiksmų 2008/851/BUSP 6 straipsnio 1 dalį Taryba Politiniam ir saugumo komitetui (toliau – PSK) suteikė įgaliojimus priimti sprendimus dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo, ES pajėgų vado (toliau – ES pajėgų vadas) skyrimo;

| (2) | 2013 m. liepos 2 d. PSK priėmė Sprendimą Atalanta/2/2013 (2), kuriuo komandoras Peter LENSELINK skiriamas ES pajėgų vadu; |
| --- | --- |

(2)

2013 m. liepos 2 d. PSK priėmė Sprendimą Atalanta/2/2013 (2), kuriuo komandoras Peter LENSELINK skiriamas ES pajėgų vadu;

| (3) | ES operacijos vadas rekomendavo naujuoju ES pajėgų vadu skirti kontradmirolą Hervé BLEJEAN, pakeisiantį komandorą Peter LENSELINK; |
| --- | --- |

(3)

ES operacijos vadas rekomendavo naujuoju ES pajėgų vadu skirti kontradmirolą Hervé BLEJEAN, pakeisiantį komandorą Peter LENSELINK;

| (4) | ES karinis komitetas pritaria tai rekomendacijai; |
| --- | --- |

(4)

ES karinis komitetas pritaria tai rekomendacijai;

| (5) | todėl Sprendimas Atalanta/2/2013 turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(5)

todėl Sprendimas Atalanta/2/2013 turėtų būti panaikintas;

| (6) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus. Todėl Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas, |
| --- | --- |

(6)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus. Todėl Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Kontradmirolas Hervé BLEJEAN skiriamas Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (Atalanta), ES pajėgų vadu nuo 2013 m. gruodžio 6 d.

2 straipsnis

Sprendimas Atalanta/2/2013 panaikinamas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2013 m. gruodžio 6 d.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 2 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkas

W. STEVENS

---

(1)  OL L 301, 2008 11 12, p. 33.

1

(2)  2013 m. liepos 2 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas Atalanta/2/2013 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (Atalanta), ES pajėgų vado skyrimo (OL L 187, 2013 7 6, p. 8).

2

---

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 324/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 324/8

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. lapkričio 29 d.

dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo statusą turinčio Europos klinikinių tyrimų infrastruktūros tinklo (ECRIN-ERIC) įsteigimo

(2013/713/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 723/2009 dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (ERIC) Bendrijos teisinio pagrindo (1), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Vokietijos Federacinė Respublika, Ispanijos Karalystė, Prancūzijos Respublika, Italijos Respublika ir Portugalijos Respublika paprašė Komisijos įsteigti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo statusą turintį Europos klinikinių tyrimų infrastruktūros tinklą (ECRIN-ERIC); |
| --- | --- |

(1)

Vokietijos Federacinė Respublika, Ispanijos Karalystė, Prancūzijos Respublika, Italijos Respublika ir Portugalijos Respublika paprašė Komisijos įsteigti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo statusą turintį Europos klinikinių tyrimų infrastruktūros tinklą (ECRIN-ERIC);

| (2) | Vokietijos Federacinė Respublika, Ispanijos Karalystė, Italijos Respublika ir Portugalijos Respublika ECRIN-ERIC priimančiąja valstybe nare pasirinko Prancūzijos Respubliką; |
| --- | --- |

(2)

Vokietijos Federacinė Respublika, Ispanijos Karalystė, Italijos Respublika ir Portugalijos Respublika ECRIN-ERIC priimančiąja valstybe nare pasirinko Prancūzijos Respubliką;

| (3) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 723/2009 20 straipsniu įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 723/2009 20 straipsniu įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Įsteigiamas Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo statusą turintis Europos klinikinių tyrimų infrastruktūros tinklas – ECRIN-ERIC.

2.   Priede pateikiami ECRIN-ERIC įstatai. Įstatai atnaujinami ir paskelbiami viešai ECRIN-ERIC interneto svetainėje ir buveinėje.

3.   1, 2, 3, 11, 12, 14, 15, 19 ir 20 straipsniuose numatytos pagrindinės ECRIN-ERIC įstatų nuostatos, kurių pakeitimus Komisija turi tvirtinti pagal Reglamento (EB) Nr. 723/2009 11 straipsnio 1 dalį.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 29 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 206, 2009 8 8, p. 1.

1

---

I PRIEDAS

EUROPOS KLINIKINIŲ MOKSLINIŲ TYRIMŲ INFRASTRUKTŪROS TINKLO (ECRIN-ERIC) ĮSTATAI

VOKIETIJOS FEDERACINĖ RESPUBLIKA

ISPANIJOS KARALYSTĖ

PRANCŪZIJOS RESPUBLIKA

ITALIJOS RESPUBLIKA

PORTUGALIJOS RESPUBLIKA,

toliau – narės steigėjos,

NORĖDAMOS pasaulio mastu įtvirtinti Europos ir šalių narių steigėjų pozicijas klinikinių mokslinių tyrimų srityje ir sustiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą;

ATSIŽVELGDAMOS Į TAI, kad tarpvalstybiniams klinikiniams moksliniams tyrimams šiuo metu Europoje trukdo susiskaidžiusios sveikatos ir teisėkūros sistemos, nes jos stabdo tarpvalstybinį bendradarbiavimą tyrėjų inicijuojamų ir pramonės remiamų klinikinių mokslinių tyrimų srityje (ypač biotechnologijų ir medicinos prietaisų sektoriuose), Europos šalys turi pasinaudoti dar neatskleistomis mokslo galimybėmis ir suteikti prieigą prie informacijos apie pacientus ir žinių ir taip stiprinti Europos konkurencingumą klinikinių mokslinių tyrimų srityje ir didinti susidomėjimą Europoje kurti prevencines, diagnostines ir terapines procedūras, o tai yra itin svarbu retų ligų, pediatrijos, individualiai pritaikyto gydymo, bioterapijos plėtros ir nepriklausomų klinikinių tyrimų – esminių įrodymais grindžiamos medicinos priemonių – atžvilgiu;

REMDAMOSI Europos strateginio mokslinių tyrimų infrastruktūros forumo (ESFRI) veiksmų planu, kuriame nurodoma, kad Europos klinikinių mokslinių tyrimų infrastruktūros tinklas (ECRIN) yra paskirstyta infrastruktūra, kuri, atsižvelgiant į mokslinę kompetenciją, padeda Europoje remti klinikinius mokslinius tyrimus (tokia paramos veikla apima informacijos, konsultacijų ir paslaugų teikimą tarpvalstybiniuose tyrimuose dalyvaujantiems tyrėjams ir rėmėjams) ir kurios veikla vykdoma pasitelkiant nacionaliniuose klinikinių mokslinių tyrimų centruose ir tinkluose dirbančius korespondentus, taip pat kuri padeda formuoti nacionalines infrastruktūras, suvienodinti mokymus, priemones, praktiką ir aukšto lygio standartus, puoselėti skaidrumą ir duomenų mainus, skatinti taikyti vienodą reguliavimo sistemą ir bendrus etikos standartus;

PRIPAŽINDAMOS, kad kiekviena ECRIN veikloje dalyvaujanti šalis narė turi galimybę pradėti tarpvalstybinius klinikinių mokslinių tyrimų projektus ir juose dalyvauti, pasinaudodama privalumais, susijusiais su dideliu Europos Sąjungos gyventojų skaičiumi, todėl dalyvaujant ECRIN veikloje didėja susidomėjimas nacionaline klinikinių mokslinių tyrimų infrastruktūra ir tos infrastruktūros konkurencingumas, taip pat jos pajėgumas remti Europos standartus atitinkančius aukštos kokybės klinikinius mokslinius tyrimus ir daryti didelį poveikį mokslinių tyrimų pajėgumui, inovacijoms ir sveikatai;

TIKĖDAMOSI, kad kitos šalys taip pat dalyvaus veikloje, kurios bus kartu imamasi pagal toliau pateiktus įstatus,

SUSITARĖ:

1 straipsnis

ECRIN-ERIC sukūrimas

1.   Sukuriama paskirstyta Europos mokslinių tyrimų infrastruktūra „Europos klinikinių mokslinių tyrimų infrastruktūros tinklas“ (ECRIN).

2.   Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo statusą turinčio Europos klinikinių mokslinių tyrimų infrastruktūros tinklo pavadinimas – ECRIN-ERIC.

2 straipsnis

Tikslai

1.   ECRIN-ERIC – tai Europoje paskirstyta klinikinių mokslinių tyrimų infrastruktūra, kurios tikslas – teikti rekomendacijas ir paslaugas bet kurios medicinos srities ir bet kurios klinikinių mokslinių tyrimų kategorijos tarpvalstybinių mokslinių tyrimų vykdytojams, laikantis aukštų mokslo, etikos ir kokybės standartų, kad būtų sustiprintas Europos Sąjungos pajėgumas tirti ligas lemiančius veiksnius ir plėtoti bei gerinti diagnostikos, prevencijos ir gydymo strategijų naudojimą.

2.   ECRIN-ERIC:

| a) | remia kelių centrų vykdomus klinikinius tyrimus, kuriuose dalyvauja bent dvi šalys; |
| --- | --- |

a)

remia kelių centrų vykdomus klinikinius tyrimus, kuriuose dalyvauja bent dvi šalys;

| b) | pirmiausia yra atviras bet kurioje šalyje tyrėjų iniciatyva pradedamiems klinikiniams moksliniams tyrimams, tačiau taip pat pramonės sektoriaus remiamiems klinikinių mokslinių tyrimų projektams; |
| --- | --- |

b)

pirmiausia yra atviras bet kurioje šalyje tyrėjų iniciatyva pradedamiems klinikiniams moksliniams tyrimams, tačiau taip pat pramonės sektoriaus remiamiems klinikinių mokslinių tyrimų projektams;

| c) | skatina bendradarbiavimą ir vienodinimą; |
| --- | --- |

c)

skatina bendradarbiavimą ir vienodinimą;

| d) | yra paskirstyta infrastruktūra, grindžiama jau egzistuojančių nacionalinių ar regioninių klinikinių mokslinių tyrimų tinklų sąsajomis; |
| --- | --- |

d)

yra paskirstyta infrastruktūra, grindžiama jau egzistuojančių nacionalinių ar regioninių klinikinių mokslinių tyrimų tinklų sąsajomis;

| e) | skatina taikyti bendrus standartus, priemones ir praktiką, o tai turės poveikį nacionalinių tinklų struktūrai; |
| --- | --- |

e)

skatina taikyti bendrus standartus, priemones ir praktiką, o tai turės poveikį nacionalinių tinklų struktūrai;

| f) | skatina mokyti tyrėjus ir visų kategorijų specialistus ir nespecialistus, dalyvaujančius klinikiniuose moksliniuose tyrimuose; |
| --- | --- |

f)

skatina mokyti tyrėjus ir visų kategorijų specialistus ir nespecialistus, dalyvaujančius klinikiniuose moksliniuose tyrimuose;

| g) | skatina gerinti kokybę, didinti skaidrumą ir kuo geriau naudotis klinikinių mokslinių tyrimų duomenimis; |
| --- | --- |

g)

skatina gerinti kokybę, didinti skaidrumą ir kuo geriau naudotis klinikinių mokslinių tyrimų duomenimis;

| h) | diskutuoja su pacientais ir piliečiais apie klinikinių mokslinių tyrimų keliamus sunkumus ir teikiamas galimybes. |
| --- | --- |

h)

diskutuoja su pacientais ir piliečiais apie klinikinių mokslinių tyrimų keliamus sunkumus ir teikiamas galimybes.

3 straipsnis

Užduotys ir veikla

1.   Pagrindinė ECRIN-ERIC užduotis – sukurti ir naudoti mokslinių tyrimų infrastruktūrą, remiant tarpvalstybinį bendradarbiavimą klinikinių mokslinių tyrimų srityje ir siekiant, kad Europa taptų bendra klinikinių tyrimų erdve.

2.   ECRIN-ERIC teikia informaciją, rekomendacijas ir paslaugas klinikinių tyrimų vykdytojams ir tarpvalstybinių tyrimų rėmėjams, taip pat rekomendacijas valstybių narių ir Europos valdžios institucijoms ir politikos formuotojams, kaip nurodyta prie ERIC paraiškos dokumentų pridėtame Moksliniame ir techniniame priede.

3.   Teikdamas informaciją, rekomendacijas ir paslaugas ECRIN-ERIC pirmiausia siekia remti klinikinių tyrimų valdymą, kad būtų mažinamas Europos sveikatos ir teisėkūros sistemų susiskaidymas; jo veikla apima paraiškų teikimą etikos komitetams ir kompetentingoms valdžios institucijoms, pranešimų apie nepageidaujamus reiškinius teikimą, tyrinėjimų stebėseną, duomenų valdymą ir paramą sudarant draudimo sutartis.

4.   ECRIN-ERIC pagrindinę užduotį vykdo nesiekdamas ekonominės naudos. Tačiau jis gali vykdyti tam tikrą ekonominę veiklą, jei ji yra glaudžiai susijusi su jo pagrindine užduotimi ir nekelia grėsmės jos vykdymui.

5.   4 punkte nurodytos ekonominės veiklos išlaidas ir pajamas ECRIN-ERIC registruoja atskirai; tokios veiklos kainas jis nustato pagal rinkos kainas arba, jei rinkos kainos nežinomos, jas nustato prie visų išlaidų pridėdamas nuosaikią maržą.

4 straipsnis

Nariai ir stebėtojai

1.   ECRIN-ERIC nariu ar stebėtoju gali tapti šie subjektai:

| a) | valstybės narės; |
| --- | --- |

a)

valstybės narės;

| b) | asocijuotosios šalys; |
| --- | --- |

b)

asocijuotosios šalys;

| c) | kitos nei asocijuotosios trečiosios šalys ir |
| --- | --- |

c)

kitos nei asocijuotosios trečiosios šalys ir

| d) | tarpvyriausybinės organizacijos. |
| --- | --- |

d)

tarpvyriausybinės organizacijos.

2.   Tarp ECRIN-ERIC narių turi būti ne mažiau kaip trys valstybės narės. Steigiant tinklą ECRIN-ERIC nario statusą įgiję subjektai toliau vadinami nariais steigėjais. Narių susirinkime Europos Sąjungos valstybės narės bendrai turi balsavimo teisių daugumą.

3.   Nariai arba stebėtojai kandidatai priimami gavus narių susirinkimo patvirtinimą.

4.   ECRIN-ERIC nariai ir stebėtojai išvardyti II priede. Priedą atnaujina ECRIN-ERIC generalinis direktorius, kai narys pasitraukia iš tinklo, taip pat kai narių susirinkimas panaikina narystę arba patvirtina narius ar stebėtojus kandidatus.

5.   Nario pasitraukimas

| a) | Nariai gali pasitraukti iš ECRIN-ERIC, ne vėliau kaip prieš trejus metus narių susirinkimo pirmininkui raštu pateikę pranešimą, kuriame nurodoma: 1) pasitraukimo priežastys ir 2) prašoma pasitraukimo data. |
| --- | --- |

a)

Nariai gali pasitraukti iš ECRIN-ERIC, ne vėliau kaip prieš trejus metus narių susirinkimo pirmininkui raštu pateikę pranešimą, kuriame nurodoma: 1) pasitraukimo priežastys ir 2) prašoma pasitraukimo data.

| b) | Prieš įsigaliojant nario pasitraukimui turi būti atlikti visi likę mokėjimai ir įvykdytos visos likusios prievolės. |
| --- | --- |

b)

Prieš įsigaliojant nario pasitraukimui turi būti atlikti visi likę mokėjimai ir įvykdytos visos likusios prievolės.

| c) | Apie visus pasitraukimo prašymus narių susirinkimui pranešama per kitą posėdį, ir tą dieną narystė sustabdoma. |
| --- | --- |

c)

Apie visus pasitraukimo prašymus narių susirinkimui pranešama per kitą posėdį, ir tą dieną narystė sustabdoma.

| d) | Šios dalies a punkto nuostatos taikomos ir stebėtojų pasitraukimui, tačiau jie apie tokį sprendimą turi pranešti bent prieš vienus metus. |
| --- | --- |

d)

Šios dalies a punkto nuostatos taikomos ir stebėtojų pasitraukimui, tačiau jie apie tokį sprendimą turi pranešti bent prieš vienus metus.

6.   Narystės panaikinimas

| a) | Narių susirinkimas gali panaikinti narystę, jei laikomasi tokių sąlygų:






  i) | narių susirinkimas mano, kad narys labai pažeidžia vieną ar kelis šiuose įstatuose nustatytus įpareigojimus arba gadina ECRIN-ERIC reputaciją, ir narys šios padėties neištaiso per 30 dienų nuo generalinio direktoriaus raštiško pranešimo apie pažeidimą gavimo dienos arba |
| --- | --- | --- |

a)

Narių susirinkimas gali panaikinti narystę, jei laikomasi tokių sąlygų:

i)

narių susirinkimas mano, kad narys labai pažeidžia vieną ar kelis šiuose įstatuose nustatytus įpareigojimus arba gadina ECRIN-ERIC reputaciją, ir narys šios padėties neištaiso per 30 dienų nuo generalinio direktoriaus raštiško pranešimo apie pažeidimą gavimo dienos arba

| ii) | narių susirinkimo pirmininkas arba generalinis direktorius pateikė narių susirinkimui siūlymą atitinkamą narystę panaikinti ir |
| --- | --- |

ii)

narių susirinkimo pirmininkas arba generalinis direktorius pateikė narių susirinkimui siūlymą atitinkamą narystę panaikinti ir

| iii) | narystės panaikinimo siūlymui pritaria du trečdaliai balsuojančių narių, kurių įnašai sudaro du trečdalius įnašų (neskaitant atitinkamo nario įnašų). |
| --- | --- |

iii)

narystės panaikinimo siūlymui pritaria du trečdaliai balsuojančių narių, kurių įnašai sudaro du trečdalius įnašų (neskaitant atitinkamo nario įnašų).

| b) | A punkto nuostatos taikomos ir stebėtojų statuso panaikinimui. |
| --- | --- |

b)

A punkto nuostatos taikomos ir stebėtojų statuso panaikinimui.

5 straipsnis

Narių ir stebėtojų teisės

1.   Nariai į ECRIN-ERIC biudžetą moka visą III priedo 4 dalyje nustatytą įnašą; jų įnašas taip pat grindžiamas daugiamečiu darbo planu ir santykiniu numatomu įnašo dydžiu.

2.   Stebėtojai į ECRIN-ERIC biudžetą moka III priedo 5 dalyje nurodytą įnašo dalį, kuri skiriama tvariam ECRIN-ERIC veikimui; ECRIN-ERIC stebėtojais galima būti ne ilgiau kaip trejus metus; po šio laikotarpio stebėtojas turi teikti paraišką priimti nariu arba leisti pasitraukti iš ECRIN-ERIC. Stebėtojai narių susirinkimo posėdžiuose dalyvauja be balsavimo teisių.

3.   Nariams ir stebėtojams gali atstovauti paskirtas organo atstovas, kuris, kaip ECRIN-ERIC narys ar stebėtojas, gali naudotis nustatytomis teisėmis ir vykdyti nustatytus įsipareigojimus. ECRIN-ERIC nariai ir stebėtojai užtikrina, kad jų atstovai laikytųsi taisyklių, įsipareigojimų ir susitarimų, kuriais reguliuojama jų narystė arba stebėtojo statusas, kaip nustatyta šiuose įstatuose.

6 straipsnis

Partneriai

1.   Kad ECRIN-ERIC galėtų veikti kaip paskirstyta Europos infrastruktūra, jis užmezga ryšius su partneriais, kurie jam teikia centralizuotas arba paskirstytas paslaugas. Tokia partnerystė grindžiama nuolatinėmis sutartimis, į kurias įtraukiamos nuostatos dėl paslaugų teikimo ir kokybės užtikrinimo.

2.   Mokslo partneriai

| a) | Mokslo partneriai – tai nacionaliniai klinikinių mokslinių tyrimų tinklai, kurie:






  i) | yra sudaryti iš akademinių klinikinių mokslinių tyrimų centrų ar klinikinių tyrimų tarnybų ir nacionalinio koordinavimo centro arba iš koordinuojamų, į ligas orientuotą veiklą vykdančių tinklų; |
| --- | --- | --- |

a)

Mokslo partneriai – tai nacionaliniai klinikinių mokslinių tyrimų tinklai, kurie:

i)

yra sudaryti iš akademinių klinikinių mokslinių tyrimų centrų ar klinikinių tyrimų tarnybų ir nacionalinio koordinavimo centro arba iš koordinuojamų, į ligas orientuotą veiklą vykdančių tinklų;

| ii) | turi parengę bendras priemones, procedūras ir praktiką, skirtas tyrimams, kuriuose dalyvauja keli centrai, palengvinti, yra sukaupę būtinus išteklius ir laikomi pavyzdžiu šalyje; |
| --- | --- |

ii)

turi parengę bendras priemones, procedūras ir praktiką, skirtas tyrimams, kuriuose dalyvauja keli centrai, palengvinti, yra sukaupę būtinus išteklius ir laikomi pavyzdžiu šalyje;

| iii) | gali teikti paramą visų sričių ligų ir visų kategorijų klinikinių mokslinių tyrimų vykdytojams ir rėmėjams. |
| --- | --- |

iii)

gali teikti paramą visų sričių ligų ir visų kategorijų klinikinių mokslinių tyrimų vykdytojams ir rėmėjams.

| b) | ECRIN-ERIC mokslo partneriais gali tapti šie subjektai:






  i) | ECRIN-ERIC narių pasiūlyti nacionaliniai klinikinių mokslinių tyrimų tinklai; |
| --- | --- | --- |

b)

ECRIN-ERIC mokslo partneriais gali tapti šie subjektai:

i)

ECRIN-ERIC narių pasiūlyti nacionaliniai klinikinių mokslinių tyrimų tinklai;

| ii) | ECRIN-ERIC stebėtojų pasiūlyti nacionaliniai klinikinių mokslinių tyrimų tinklai; |
| --- | --- |

ii)

ECRIN-ERIC stebėtojų pasiūlyti nacionaliniai klinikinių mokslinių tyrimų tinklai;

| iii) | bet kurios kitos ES valstybės narės ar asocijuotosios šalies, kuri nėra nei ECRIN-ERIC narė, nei stebėtoja, nacionaliniai klinikinių mokslinių tyrimų tinklai, kurie teikia įnašą, kaip nurodyta III priedo 6 dalyje; |
| --- | --- |

iii)

bet kurios kitos ES valstybės narės ar asocijuotosios šalies, kuri nėra nei ECRIN-ERIC narė, nei stebėtoja, nacionaliniai klinikinių mokslinių tyrimų tinklai, kurie teikia įnašą, kaip nurodyta III priedo 6 dalyje;

| iv) | trečiųjų šalių, kurios nėra nei ECRIN-ERIC narės, nei stebėtojos, nacionaliniai klinikinių mokslinių tyrimų tinklai, kurie teikia įnašą, kaip nurodyta III priedo 6 dalyje. |
| --- | --- |

iv)

trečiųjų šalių, kurios nėra nei ECRIN-ERIC narės, nei stebėtojos, nacionaliniai klinikinių mokslinių tyrimų tinklai, kurie teikia įnašą, kaip nurodyta III priedo 6 dalyje.

| c) | Narių susirinkimas nustato taisykles ir sąlygas, kurių laikantis sudaroma mokslinė partnerystė su mokslo partneriais kandidatais. |
| --- | --- |

c)

Narių susirinkimas nustato taisykles ir sąlygas, kurių laikantis sudaroma mokslinė partnerystė su mokslo partneriais kandidatais.

| d) | Teisės ir pareigos, kuriomis vadovaujantis įgyvendinama mokslinė partnerystė, nustatomos Vidaus darbo tvarkos taisyklėse, kurias, gavęs ECRIN-ERIC generalinio direktoriaus pasiūlymą, priima narių susirinkimas. |
| --- | --- |

d)

Teisės ir pareigos, kuriomis vadovaujantis įgyvendinama mokslinė partnerystė, nustatomos Vidaus darbo tvarkos taisyklėse, kurias, gavęs ECRIN-ERIC generalinio direktoriaus pasiūlymą, priima narių susirinkimas.

| e) | Mokslo partneriai skiria vyriausiąjį mokslininką, kuris nacionaliniam klinikinių mokslinių tyrimų tinklui atstovauja Tinklo komitete, kaip numatyta šių įstatų 9 straipsnio 1 dalyje. Jei atstovas dalyvauti negali, skiriamas jo pavaduotojas. |
| --- | --- |

e)

Mokslo partneriai skiria vyriausiąjį mokslininką, kuris nacionaliniam klinikinių mokslinių tyrimų tinklui atstovauja Tinklo komitete, kaip numatyta šių įstatų 9 straipsnio 1 dalyje. Jei atstovas dalyvauti negali, skiriamas jo pavaduotojas.

| f) | Mokslo partneriai skiria koordinavimo centrą (nacionalinį klinikinių mokslinių tyrimų centrą), kuris atlieka ECRIN-ERIC nacionalinio informacinio punkto funkciją. |
| --- | --- |

f)

Mokslo partneriai skiria koordinavimo centrą (nacionalinį klinikinių mokslinių tyrimų centrą), kuris atlieka ECRIN-ERIC nacionalinio informacinio punkto funkciją.

| g) | Daugiau informacijos apie bendrą mokslo partnerių bendradarbiavimo politiką pateikiama Vidaus darbo tvarkos taisyklėse. |
| --- | --- |

g)

Daugiau informacijos apie bendrą mokslo partnerių bendradarbiavimo politiką pateikiama Vidaus darbo tvarkos taisyklėse.

| h) | Teisės ir pareigos, kuriomis vadovaujantis vykdoma partnerystė su mokslo partneriu, nustatomos atskiromis sutartimis, dėl kurių sutaria ECRIN-ERIC generalinis direktorius ir mokslo partneris kandidatas. |
| --- | --- |

h)

Teisės ir pareigos, kuriomis vadovaujantis vykdoma partnerystė su mokslo partneriu, nustatomos atskiromis sutartimis, dėl kurių sutaria ECRIN-ERIC generalinis direktorius ir mokslo partneris kandidatas.

| i) | ECRIN-ERIC mokslo partnerių sąrašas pateikiamas ECRIN-ERIC generalinio direktoriaus saugomame ir atnaujinamame dokumente, su kuriuo galima susipažinti ECRIN-ERIC svetainėje. |
| --- | --- |

i)

ECRIN-ERIC mokslo partnerių sąrašas pateikiamas ECRIN-ERIC generalinio direktoriaus saugomame ir atnaujinamame dokumente, su kuriuo galima susipažinti ECRIN-ERIC svetainėje.

3.   Prisijungę partneriai

| a) | Prisijungęs partneris – organizacija arba organas, suinteresuotas bendradarbiauti su ECRIN-ERIC ir norintis prie jo prisijungti. |
| --- | --- |

a)

Prisijungęs partneris – organizacija arba organas, suinteresuotas bendradarbiauti su ECRIN-ERIC ir norintis prie jo prisijungti.

| b) | Prisijungusiais partneriais gali būti:






  i) | ligų tyrimų tinklai; |
| --- | --- | --- |

b)

Prisijungusiais partneriais gali būti:

i)

ligų tyrimų tinklai;

| ii) | atskiri klinikinių tyrimų centrai šalyse, kuriose nėra mokslo partnerio; |
| --- | --- |

ii)

atskiri klinikinių tyrimų centrai šalyse, kuriose nėra mokslo partnerio;

| iii) | labdaringos organizacijos ar asociacijos; |
| --- | --- |

iii)

labdaringos organizacijos ar asociacijos;

| iv) | pacientų organizacijos; |
| --- | --- |

iv)

pacientų organizacijos;

| v) | kita mokslinių tyrimų infrastruktūra; |
| --- | --- |

v)

kita mokslinių tyrimų infrastruktūra;

| vi) | Europos Sąjungos, asocijuotųjų šalių ir kitų trečiųjų šalių mokslinių tyrimų organizacijos. |
| --- | --- |

vi)

Europos Sąjungos, asocijuotųjų šalių ir kitų trečiųjų šalių mokslinių tyrimų organizacijos.

| c) | Narių susirinkimas nustato taisykles ir sąlygas, kurių laikantis sudaroma partnerystė su prisijungti norinčiais partneriais kandidatais. |
| --- | --- |

c)

Narių susirinkimas nustato taisykles ir sąlygas, kurių laikantis sudaroma partnerystė su prisijungti norinčiais partneriais kandidatais.

| d) | Teisės ir pareigos, kuriomis vadovaujantis vykdoma partnerystė su prisijungusiais partneriais, nustatomos Vidaus darbo tvarkos taisyklėse ir jas, gavęs ECRIN-ERIC generalinio direktoriaus pasiūlymą, priima narių susirinkimas. |
| --- | --- |

d)

Teisės ir pareigos, kuriomis vadovaujantis vykdoma partnerystė su prisijungusiais partneriais, nustatomos Vidaus darbo tvarkos taisyklėse ir jas, gavęs ECRIN-ERIC generalinio direktoriaus pasiūlymą, priima narių susirinkimas.

| e) | Teisės ir pareigos, kuriomis vadovaujantis įgyvendinama prisijungusio partnerio partnerystė su ECRIN-ERIC, nustatomos atskirais susitarimais, dėl kurių sutaria ECRIN-ERIC generalinis direktorius ir prisijungti siekiantis partneris kandidatas. |
| --- | --- |

e)

Teisės ir pareigos, kuriomis vadovaujantis įgyvendinama prisijungusio partnerio partnerystė su ECRIN-ERIC, nustatomos atskirais susitarimais, dėl kurių sutaria ECRIN-ERIC generalinis direktorius ir prisijungti siekiantis partneris kandidatas.

| f) | Prie ECRIN-ERIC prisijungusių partnerių sąrašas pateikiamas ECRIN-ERIC generalinio direktoriaus saugomame ir atnaujinamame dokumente, su kuriuo galima susipažinti ECRIN-ERIC svetainėje. |
| --- | --- |

f)

Prie ECRIN-ERIC prisijungusių partnerių sąrašas pateikiamas ECRIN-ERIC generalinio direktoriaus saugomame ir atnaujinamame dokumente, su kuriuo galima susipažinti ECRIN-ERIC svetainėje.

7 straipsnis

Organai

1.   ECRIN-ERIC organai:

| a) | narių susirinkimas; |
| --- | --- |

a)

narių susirinkimas;

| b) | generalinis direktorius; |
| --- | --- |

b)

generalinis direktorius;

| c) | Valdymo komitetas. |
| --- | --- |

c)

Valdymo komitetas.

2.   Narių susirinkimas

| a) | Narių susirinkimas – ECRIN-ERIC valdymo organas, kurį sudaro narių ir stebėtojų atstovai. Kiekvienas narys ir stebėtojas skiria ne daugiau kaip du atstovus, kurie yra tinkamai įgalioti nagrinėti visus šių įstatų 7 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytus klausimus ir, jei reikia, dėl jų balsuoti. Jei nario ar stebėtojo atstovas posėdyje dalyvauti negali, narys arba stebėtojas narių susirinkimo pirmininkui nurodo atstovą pavaduojantį asmenį. Gali būti rengiami posėdžiai, kuriuose būtų dalyvaujama nuotoliniu būdu, pavyzdžiui, rengiant vaizdo konferencijas ir naudojant kitas sutartas elektronines priemones. |
| --- | --- |

a)

Narių susirinkimas – ECRIN-ERIC valdymo organas, kurį sudaro narių ir stebėtojų atstovai. Kiekvienas narys ir stebėtojas skiria ne daugiau kaip du atstovus, kurie yra tinkamai įgalioti nagrinėti visus šių įstatų 7 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytus klausimus ir, jei reikia, dėl jų balsuoti. Jei nario ar stebėtojo atstovas posėdyje dalyvauti negali, narys arba stebėtojas narių susirinkimo pirmininkui nurodo atstovą pavaduojantį asmenį. Gali būti rengiami posėdžiai, kuriuose būtų dalyvaujama nuotoliniu būdu, pavyzdžiui, rengiant vaizdo konferencijas ir naudojant kitas sutartas elektronines priemones.

| b) | ECRIN-ERIC generalinis direktorius ir Tinklo komiteto pirmininkas bei jo pavaduotojas gali dalyvauti narių susirinkimo posėdžiuose be balsavimo teisės. |
| --- | --- |

b)

ECRIN-ERIC generalinis direktorius ir Tinklo komiteto pirmininkas bei jo pavaduotojas gali dalyvauti narių susirinkimo posėdžiuose be balsavimo teisės.

| c) | Narių susirinkimo posėdžiai rengiami bent kartą per metus ir:






  i) | pažymi, kad parengtas praėjusio posėdžio protokolas, ir jį patvirtina; |
| --- | --- | --- |

c)

Narių susirinkimo posėdžiai rengiami bent kartą per metus ir:

i)

pažymi, kad parengtas praėjusio posėdžio protokolas, ir jį patvirtina;

| ii) | aptaria ir koreguoja ECRIN-ERIC strateginį planą, valdymo struktūrą, metinį ar daugiametį darbo planą ir metinį biudžetą ir priima jų pakeitimus; |
| --- | --- |

ii)

aptaria ir koreguoja ECRIN-ERIC strateginį planą, valdymo struktūrą, metinį ar daugiametį darbo planą ir metinį biudžetą ir priima jų pakeitimus;

| iii) | sprendžia dėl pasiūlymų iš dalies keisti ECRIN-ERIC įstatus ir apie tai praneša Europos Komisijai, kad ji tuos pakeitimus patvirtintų; |
| --- | --- |

iii)

sprendžia dėl pasiūlymų iš dalies keisti ECRIN-ERIC įstatus ir apie tai praneša Europos Komisijai, kad ji tuos pakeitimus patvirtintų;

| iv) | tvirtina Vidaus darbo tvarkos taisykles; |
| --- | --- |

iv)

tvirtina Vidaus darbo tvarkos taisykles;

| v) | tvirtina metinę veiklos ataskaitą; |
| --- | --- |

v)

tvirtina metinę veiklos ataskaitą;

| vi) | tvirtina auditorių patikrintas ECRIN-ERIC sąskaitas ir biudžetą; |
| --- | --- |

vi)

tvirtina auditorių patikrintas ECRIN-ERIC sąskaitas ir biudžetą;

| vii) | sprendžia dėl ECRIN-ERIC narių ar stebėtojų įnašų ir generalinio direktoriaus siūlomo metinio biudžeto; |
| --- | --- |

vii)

sprendžia dėl ECRIN-ERIC narių ar stebėtojų įnašų ir generalinio direktoriaus siūlomo metinio biudžeto;

| viii) | sprendžia dėl ECRIN-ERIC sudėties pakeitimų (narių kandidatų, stebėtojų kandidatų, narių ar stebėtojų pasitraukimo ir jų statuso panaikinimo); |
| --- | --- |

viii)

sprendžia dėl ECRIN-ERIC sudėties pakeitimų (narių kandidatų, stebėtojų kandidatų, narių ar stebėtojų pasitraukimo ir jų statuso panaikinimo);

| ix) | vadovaudamasis Tinklo komiteto rekomendacija, sprendžia dėl partnerystės (su mokslo partneriais, prisijungusiais partneriais) susitarimo sudarymo ir partnerystės panaikinimo; |
| --- | --- |

ix)

vadovaudamasis Tinklo komiteto rekomendacija, sprendžia dėl partnerystės (su mokslo partneriais, prisijungusiais partneriais) susitarimo sudarymo ir partnerystės panaikinimo;

| x) | renka ir tvirtina narių susirinkimo pirmininką ir jo pavaduotoją ir panaikina jų įgaliojimus; |
| --- | --- |

x)

renka ir tvirtina narių susirinkimo pirmininką ir jo pavaduotoją ir panaikina jų įgaliojimus;

| xi) | vadovaudamasis Tinklo komiteto rekomendacija, skiria ECRIN-ERIC generalinį direktorių ir panaikina jo įgaliojimus ir |
| --- | --- |

xi)

vadovaudamasis Tinklo komiteto rekomendacija, skiria ECRIN-ERIC generalinį direktorių ir panaikina jo įgaliojimus ir

| xii) | sprendžia dėl visų kitų klausimų, kurie būtini įgyvendinant ECRIN-ERIC tikslus. |
| --- | --- |

xii)

sprendžia dėl visų kitų klausimų, kurie būtini įgyvendinant ECRIN-ERIC tikslus.

| d) | ECRIN-ERIC generalinio direktoriaus, narių susirinkimo pirmininko ar ketvirtadalio narių prašymu gali būti šaukiami bendri narių susirinkimo ir Tinklo komiteto posėdžiai. |
| --- | --- |

d)

ECRIN-ERIC generalinio direktoriaus, narių susirinkimo pirmininko ar ketvirtadalio narių prašymu gali būti šaukiami bendri narių susirinkimo ir Tinklo komiteto posėdžiai.

| e) | Jei iškyla svarbių klausimų, kurie negali būti atidėti iki kito suplanuoto narių susirinkimo posėdžio, generalinio direktoriaus arba bent ketvirtadalio narių prašymu gali būti šaukiami papildomi narių susirinkimo posėdžiai. |
| --- | --- |

e)

Jei iškyla svarbių klausimų, kurie negali būti atidėti iki kito suplanuoto narių susirinkimo posėdžio, generalinio direktoriaus arba bent ketvirtadalio narių prašymu gali būti šaukiami papildomi narių susirinkimo posėdžiai.

3.   Narių susirinkimo pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas

| a) | Pirmininką ir jo pavaduotoją renka narių susirinkimo nariai. Pirmininkas ir jo pavaduotojas skiriami trejų metų laikotarpiui. |
| --- | --- |

a)

Pirmininką ir jo pavaduotoją renka narių susirinkimo nariai. Pirmininkas ir jo pavaduotojas skiriami trejų metų laikotarpiui.

| b) | Bet kuris narys gali siūlyti balsuoti dėl nepasitikėjimo pirmininku ar jo pavaduotoju. Pasiūlymas balsuoti dėl nepasitikėjimo laikomas įprastu pasiūlymu ir jį teikiant privalo būti nurodyta tokio pasiūlymo priežastis. |
| --- | --- |

b)

Bet kuris narys gali siūlyti balsuoti dėl nepasitikėjimo pirmininku ar jo pavaduotoju. Pasiūlymas balsuoti dėl nepasitikėjimo laikomas įprastu pasiūlymu ir jį teikiant privalo būti nurodyta tokio pasiūlymo priežastis.

| c) | Pirmininkas šaukia, rengia ir organizuoja narių susirinkimo posėdžius. |
| --- | --- |

c)

Pirmininkas šaukia, rengia ir organizuoja narių susirinkimo posėdžius.

| d) | Jei pirmininko nėra arba jei aptariamas balsavimo dėl nepasitikėjimo juo klausimas, jis savo pareigas paveda atlikti pavaduotojui. |
| --- | --- |

d)

Jei pirmininko nėra arba jei aptariamas balsavimo dėl nepasitikėjimo juo klausimas, jis savo pareigas paveda atlikti pavaduotojui.

| e) | Pirmininkas ir jo pavaduotojas veiklos tikslais gali naudotis ECRIN-ERIC valdyba. |
| --- | --- |

e)

Pirmininkas ir jo pavaduotojas veiklos tikslais gali naudotis ECRIN-ERIC valdyba.

| f) | Pirmininko pavaduotojas yra atsakingas už narių susirinkimui teikiamos finansinės ataskaitos tikrinimą. |
| --- | --- |

f)

Pirmininko pavaduotojas yra atsakingas už narių susirinkimui teikiamos finansinės ataskaitos tikrinimą.

4.   Narių susirinkimo darbas

| a) | Narių susirinkimas kiekvieno posėdžio pradžioje tvirtina darbotvarkę. Darbotvarkės pakeitimus gali siūlyti bet kuris balsuojantis narių susirinkimo narys. |
| --- | --- |

a)

Narių susirinkimas kiekvieno posėdžio pradžioje tvirtina darbotvarkę. Darbotvarkės pakeitimus gali siūlyti bet kuris balsuojantis narių susirinkimo narys.

| b) | Pirmininkas atsižvelgia į visus per posėdį balsuojančio nario iškeltus klausimus. Jei dauguma dalyvaujančių ir balsuojančių narių nenusprendžia kitaip, galioja pirmininko priimti sprendimai. |
| --- | --- |

b)

Pirmininkas atsižvelgia į visus per posėdį balsuojančio nario iškeltus klausimus. Jei dauguma dalyvaujančių ir balsuojančių narių nenusprendžia kitaip, galioja pirmininko priimti sprendimai.

| c) | Narių susirinkimas savo užduotims vykdyti gali įsteigti darbo komitetus. Daugiau informacijos apie narių susirinkimo veiklos procedūras pateikiama Vidaus darbo tvarkos taisyklėse. |
| --- | --- |

c)

Narių susirinkimas savo užduotims vykdyti gali įsteigti darbo komitetus. Daugiau informacijos apie narių susirinkimo veiklos procedūras pateikiama Vidaus darbo tvarkos taisyklėse.

| d) | Balsavimo procedūra ir balsavimo teisės:






  i) | Kiekvienas ECRIN-ERIC narys turi vieną balsą. Stebėtojai balsavimo teisių neturi. Kad per narių susirinkimo posėdį priimti nutarimai galiotų, reikalingas dviejų trečdalių narių kvorumas. |
| --- | --- | --- |

d)

Balsavimo procedūra ir balsavimo teisės:

i)

Kiekvienas ECRIN-ERIC narys turi vieną balsą. Stebėtojai balsavimo teisių neturi. Kad per narių susirinkimo posėdį priimti nutarimai galiotų, reikalingas dviejų trečdalių narių kvorumas.

| ii) | Jei kvorumas nepasiekiamas, narių susirinkimo posėdis atidedamas ir, narių susirinkimo pirmininkui išsiuntus naują kvietimą, pakartotinai surengiamas per penkiolika kalendorinių dienų. Pakartotinio posėdžio darbotvarkę sudaro tie patys klausimai, kurie buvo įtraukti į pirminio posėdžio darbotvarkę. Pakartotiniame narių susirinkimo posėdyje kvorumas laikomas pasiektu, jei posėdyje dalyvauja trečdalis narių arba jų atstovų. |
| --- | --- |

ii)

Jei kvorumas nepasiekiamas, narių susirinkimo posėdis atidedamas ir, narių susirinkimo pirmininkui išsiuntus naują kvietimą, pakartotinai surengiamas per penkiolika kalendorinių dienų. Pakartotinio posėdžio darbotvarkę sudaro tie patys klausimai, kurie buvo įtraukti į pirminio posėdžio darbotvarkę. Pakartotiniame narių susirinkimo posėdyje kvorumas laikomas pasiektu, jei posėdyje dalyvauja trečdalis narių arba jų atstovų.

| iii) | Jei šiuose įstatuose arba kitose taisyklėse aiškiai nenurodyta kitaip, sprendimui priimti užtenka bet kuriame narių susirinkimo posėdyje dalyvaujančių ir balsuojančių narių ar juos pavaduojančių asmenų paprastos balsų daugumos. Jei balsai pasiskirsto po lygiai, lemiamą balsą turi pirmininkas. |
| --- | --- |

iii)

Jei šiuose įstatuose arba kitose taisyklėse aiškiai nenurodyta kitaip, sprendimui priimti užtenka bet kuriame narių susirinkimo posėdyje dalyvaujančių ir balsuojančių narių ar juos pavaduojančių asmenų paprastos balsų daugumos. Jei balsai pasiskirsto po lygiai, lemiamą balsą turi pirmininkas.

| iv) | Konsoliduotoms auditorių patikrintoms sąskaitoms ir metiniam biudžetui balsuodami turi pritarti daugiau nei pusė ECRIN-ERIC narių, kurių įnašai sudaro daugiau nei pusę narių įnašų, apskaičiuojamų pagal 5 straipsnio 1 dalyje numatytą sutartą metinį įnašą. |
| --- | --- |

iv)

Konsoliduotoms auditorių patikrintoms sąskaitoms ir metiniam biudžetui balsuodami turi pritarti daugiau nei pusė ECRIN-ERIC narių, kurių įnašai sudaro daugiau nei pusę narių įnašų, apskaičiuojamų pagal 5 straipsnio 1 dalyje numatytą sutartą metinį įnašą.

| v) | Šalių įnašų pakeitimai, įstatų pakeitimų pasiūlymai, Vidaus darbo tvarkos taisyklių pirminės redakcijos ir vėlesnių pakeitimų priėmimas tvirtinami bendru sutarimu, o jei sutarimas nepasiekiamas, surinkus daugiau nei du trečdalius ECRIN-ERIC narių, kurių įnašai sudaro daugiau nei du trečdalius narių įnašų (apskaičiuojamų pagal 5 straipsnio 1 dalyje numatytą sutartą metinį įnašą), balsų. |
| --- | --- |

v)

Šalių įnašų pakeitimai, įstatų pakeitimų pasiūlymai, Vidaus darbo tvarkos taisyklių pirminės redakcijos ir vėlesnių pakeitimų priėmimas tvirtinami bendru sutarimu, o jei sutarimas nepasiekiamas, surinkus daugiau nei du trečdalius ECRIN-ERIC narių, kurių įnašai sudaro daugiau nei du trečdalius narių įnašų (apskaičiuojamų pagal 5 straipsnio 1 dalyje numatytą sutartą metinį įnašą), balsų.

5.   ECRIN-ERIC generalinis direktorius

| a) | Generalinis direktorius, kuriam padeda ECRIN-ERIC valdyba, yra atsakingas už visą infrastruktūros valdymą ir atlieka tarpininko tarp mokslo partnerių, valdybos ir narių susirinkimo funkciją. |
| --- | --- |

a)

Generalinis direktorius, kuriam padeda ECRIN-ERIC valdyba, yra atsakingas už visą infrastruktūros valdymą ir atlieka tarpininko tarp mokslo partnerių, valdybos ir narių susirinkimo funkciją.

| b) | ECRIN-ERIC generalinį direktorių skiria ir jo įgaliojimus panaikina narių susirinkimas, remdamasis Tinklo komiteto rekomendacijomis. |
| --- | --- |

b)

ECRIN-ERIC generalinį direktorių skiria ir jo įgaliojimus panaikina narių susirinkimas, remdamasis Tinklo komiteto rekomendacijomis.

| c) | ECRIN-ERIC generalinis direktorius be balsavimo teisių dalyvauja visuose narių susirinkimo posėdžiuose (išskyrus atvejus, kai nagrinėjami generalinio direktoriaus įdarbinimo ar priežiūros klausimai). |
| --- | --- |

c)

ECRIN-ERIC generalinis direktorius be balsavimo teisių dalyvauja visuose narių susirinkimo posėdžiuose (išskyrus atvejus, kai nagrinėjami generalinio direktoriaus įdarbinimo ar priežiūros klausimai).

| d) | ECRIN-ERIC generalinis direktorius dalyvauja visuose Tinklo komiteto posėdžiuose. |
| --- | --- |

d)

ECRIN-ERIC generalinis direktorius dalyvauja visuose Tinklo komiteto posėdžiuose.

| e) | Generalinis direktorius yra teisinis ECRIN-ERIC atstovas ir gali sudaryti sutartis ir, jei reikia, vadovauti kitoms teisinėms ir administracinėms procedūroms, atsižvelgdamas į narių susirinkimo sprendimus ir Vidaus darbo tvarkos taisykles. |
| --- | --- |

e)

Generalinis direktorius yra teisinis ECRIN-ERIC atstovas ir gali sudaryti sutartis ir, jei reikia, vadovauti kitoms teisinėms ir administracinėms procedūroms, atsižvelgdamas į narių susirinkimo sprendimus ir Vidaus darbo tvarkos taisykles.

6.   Valdymo komitetas

| a) | Valdymo komiteto, kurį įsteigia narių susirinkimas, užduotis – stiprinti ryšį tarp narių susirinkimo ir generalinio direktoriaus. Jis prižiūri ECRIN-ERIC veiklą ir rengia narių susirinkimo posėdžius. |
| --- | --- |

a)

Valdymo komiteto, kurį įsteigia narių susirinkimas, užduotis – stiprinti ryšį tarp narių susirinkimo ir generalinio direktoriaus. Jis prižiūri ECRIN-ERIC veiklą ir rengia narių susirinkimo posėdžius.

| b) | Narystės Valdymo komitete klausimas, Valdymo komiteto atsakomybė ir procedūros nustatomi Vidaus darbo tvarkos taisyklėse. |
| --- | --- |

b)

Narystės Valdymo komitete klausimas, Valdymo komiteto atsakomybė ir procedūros nustatomi Vidaus darbo tvarkos taisyklėse.

8 straipsnis

ECRIN-ERIC valdyba ir personalas

1.   Infrastruktūrą valdo ECRIN-ERIC valdyba. Valdybą sudaro:

| a) | ECRIN-ERIC generalinis direktorius; |
| --- | --- |

a)

ECRIN-ERIC generalinis direktorius;

| b) | pagrindinė darbuotojų grupė; |
| --- | --- |

b)

pagrindinė darbuotojų grupė;

| c) | Europos korespondentai. |
| --- | --- |

c)

Europos korespondentai.

2.   ECRIN-ERIC generalinis direktorius, remdamasis narių susirinkimo priimtu daugiamečiu darbo planu ir biudžetu, nustato valdybos sudėtį, samdo atitinkamus darbuotojus ir yra atsakingas už ECRIN-ERIC personalo valdymą.

3.   Pagrindinė ECRIN-ERIC darbuotojų grupė:

| a) | teikia reikiamą pagalbą kasdienėje valdymo veikloje (įskaitant finansinį valdymą) ir teikia veiklos ataskaitas narių susirinkimui ir Europos Komisijai; |
| --- | --- |

a)

teikia reikiamą pagalbą kasdienėje valdymo veikloje (įskaitant finansinį valdymą) ir teikia veiklos ataskaitas narių susirinkimui ir Europos Komisijai;

| b) | atsako už paramos atskiriems klinikinių mokslinių tyrimų projektams koordinavimą, kaip nurodyta mokslinėse ir techninėse ECRIN-ERIC veiklos priemonėse; |
| --- | --- |

b)

atsako už paramos atskiriems klinikinių mokslinių tyrimų projektams koordinavimą, kaip nurodyta mokslinėse ir techninėse ECRIN-ERIC veiklos priemonėse;

| c) | toliau plėtoja ir palaiko organizaciją, žinių bazę, praktinę patirtį ir procedūras, sudarydama sąlygas kiekvienam mokslo partneriui visoje Europos Sąjungoje efektyviai remti tarpvalstybinius klinikinius tyrimus; |
| --- | --- |

c)

toliau plėtoja ir palaiko organizaciją, žinių bazę, praktinę patirtį ir procedūras, sudarydama sąlygas kiekvienam mokslo partneriui visoje Europos Sąjungoje efektyviai remti tarpvalstybinius klinikinius tyrimus;

| d) | atnaujina ir tobulina kokybės užtikrinimo sistemą, taip pat užtikrina nuolatinį ECRIN-ERIC pajėgumą veiksmingai teikti aukštos kokybės paslaugas. |
| --- | --- |

d)

atnaujina ir tobulina kokybės užtikrinimo sistemą, taip pat užtikrina nuolatinį ECRIN-ERIC pajėgumą veiksmingai teikti aukštos kokybės paslaugas.

4.   ECRIN-ERIC Europos korespondentas atstovauja su ECRIN bendradarbiaujančiam asmeniui, dirbančiam kiekviename nacionaliniame centre. ECRIN-ERIC Europos korespondento darbui vadovauja ECRIN-ERIC generalinis direktorius; korespondentas palaiko darbo santykius su nacionaliniu centru ir tarpininkauja jam ir nacionaliniam klinikinių mokslinių tyrimų tinklui įvairiais klausimais, susijusiais su ECRIN-ERIC veikla (pavyzdžiui, struktūrinimo ir koordinuotų paslaugų teikimo).

5.   ECRIN-ERIC – lygių galimybių principu besivadovaujantis darbdavys, kuris daug dėmesio skiria pozityviems veiksmams, derantiems su taikomais darbo srities įstatymais ir kitais teisės aktais, ir, vadovaudamasis Vidaus darbo tvarkos taisyklėmis, darbui ECRIN-ERIC valdyboje atrenka aukščiausios kvalifikacijos darbuotojus.

9 straipsnis

ECRIN-ERIC veikla

1.   ECRIN-ERIC veikloje turi dalyvauti jo nacionalinių mokslo partnerių, kuriems atstovaujama Tinklo komitete, tinklas ir Mokslo taryba, atsakinga už prieigos prie infrastruktūros suteikimą.

2.   Tinklo komitetas:

| a) | atstovauja ECRIN-ERIC mokslo partneriams ir teikia konsultacijas narių susirinkimui ir generaliniam direktoriui; |
| --- | --- |

a)

atstovauja ECRIN-ERIC mokslo partneriams ir teikia konsultacijas narių susirinkimui ir generaliniam direktoriui;

| b) | yra sudarytas iš vyriausiųjų atstovų, kurių po vieną skiria kiekvienas mokslo partneris iš tinklo šalių narių ir stebėtojų, o išplėstas tinklo komitetas yra sudarytas iš vyriausiųjų atstovų, kurių po vieną skiria kiekvienas mokslo partneris iš šalių, kurios nėra nei tinklo narės, nei stebėtojos. Tinklo komiteto posėdžiuose dalyvauja ECRIN-ERIC generalinis direktorius. Tinklo komiteto sekretoriato funkcijas atlieka ECRIN-ERIC valdyba; |
| --- | --- |

b)

yra sudarytas iš vyriausiųjų atstovų, kurių po vieną skiria kiekvienas mokslo partneris iš tinklo šalių narių ir stebėtojų, o išplėstas tinklo komitetas yra sudarytas iš vyriausiųjų atstovų, kurių po vieną skiria kiekvienas mokslo partneris iš šalių, kurios nėra nei tinklo narės, nei stebėtojos. Tinklo komiteto posėdžiuose dalyvauja ECRIN-ERIC generalinis direktorius. Tinklo komiteto sekretoriato funkcijas atlieka ECRIN-ERIC valdyba;

| c) | vadovaujamas narių susirinkimo, koordinuoja mokslo partnerių vykdomą politiką ir taikomas procedūras, priemones bei praktiką, siekdamas pagerinti paslaugų kokybę ir veiksmingumą teikia pasiūlymus ECRIN-ERIC generaliniam direktoriui ir siekdamas užtikrinti aukštą teikiamų paslaugų kokybę stebi ECRIN-ERIC mokslo partnerių veiklą; |
| --- | --- |

c)

vadovaujamas narių susirinkimo, koordinuoja mokslo partnerių vykdomą politiką ir taikomas procedūras, priemones bei praktiką, siekdamas pagerinti paslaugų kokybę ir veiksmingumą teikia pasiūlymus ECRIN-ERIC generaliniam direktoriui ir siekdamas užtikrinti aukštą teikiamų paslaugų kokybę stebi ECRIN-ERIC mokslo partnerių veiklą;

| d) | ECRIN-ERIC generalinio direktoriaus prašymu padeda rengti metinius strateginius dokumentus, įskaitant daugiametį darbo planą ir metinius biudžetus, kuriuos ECRIN-ERIC generalinis direktorius teikia narių susirinkimui; |
| --- | --- |

d)

ECRIN-ERIC generalinio direktoriaus prašymu padeda rengti metinius strateginius dokumentus, įskaitant daugiametį darbo planą ir metinius biudžetus, kuriuos ECRIN-ERIC generalinis direktorius teikia narių susirinkimui;

| e) | praplėstos sudėties komitetas remia koordinuotą sprendimų, strategijų, taisyklių ir procedūrų, kuriuos daugiamečiame darbo plane nustato ECRIN-ERIC generalinis direktorius ir narių susirinkimas, įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

e)

praplėstos sudėties komitetas remia koordinuotą sprendimų, strategijų, taisyklių ir procedūrų, kuriuos daugiamečiame darbo plane nustato ECRIN-ERIC generalinis direktorius ir narių susirinkimas, įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu;

| f) | narių susirinkimo prašymu teikti rekomendacijas dėl ECRIN-ERIC generalinio direktoriaus paskyrimo ar jo įgaliojimų panaikinimo; |
| --- | --- |

f)

narių susirinkimo prašymu teikti rekomendacijas dėl ECRIN-ERIC generalinio direktoriaus paskyrimo ar jo įgaliojimų panaikinimo;

| g) | ECRIN-ERIC generalinio direktoriaus prašymu teikia rekomendacijas dėl partnerių kandidatų gebėjimų; |
| --- | --- |

g)

ECRIN-ERIC generalinio direktoriaus prašymu teikia rekomendacijas dėl partnerių kandidatų gebėjimų;

| h) | konsultuoja ECRIN-ERIC generalinį direktorių Mokslo tarybos narių skyrimo klausimais; |
| --- | --- |

h)

konsultuoja ECRIN-ERIC generalinį direktorių Mokslo tarybos narių skyrimo klausimais;

| i) | rengia posėdžius bent du kartus per metus; |
| --- | --- |

i)

rengia posėdžius bent du kartus per metus;

| j) | renka pirmininką, kurio užduotis – šaukti, rengti ir organizuoti Tinklo komiteto posėdžius, ir pirmininko pavaduotoją. Jie skiriami trejiems metams su galimybe pratęsti ir be balsavimo teisių dalyvauja narių susirinkimo posėdžiuose. |
| --- | --- |

j)

renka pirmininką, kurio užduotis – šaukti, rengti ir organizuoti Tinklo komiteto posėdžius, ir pirmininko pavaduotoją. Jie skiriami trejiems metams su galimybe pratęsti ir be balsavimo teisių dalyvauja narių susirinkimo posėdžiuose.

| k) | Papildoma informacija, susijusi su Tinklo komiteto bendromis veiklos procedūromis, pateikiama Vidaus darbo tvarkos taisyklėse. |
| --- | --- |

k)

Papildoma informacija, susijusi su Tinklo komiteto bendromis veiklos procedūromis, pateikiama Vidaus darbo tvarkos taisyklėse.

3.   Mokslo taryba:

| a) | atrenka ECRIN-ERIC remtinus klinikinių tyrimų projektus ir juos išdėsto pagal svarbą, taip pat vertina pateiktus projektus, remdamasis nustatytais priėmimo kriterijais ir akademinės bei pramonės sektoriaus mokslo bendruomenės prieigos prie paslaugų taisyklėmis, dėl kurių sutarė narių susirinkimas; |
| --- | --- |

a)

atrenka ECRIN-ERIC remtinus klinikinių tyrimų projektus ir juos išdėsto pagal svarbą, taip pat vertina pateiktus projektus, remdamasis nustatytais priėmimo kriterijais ir akademinės bei pramonės sektoriaus mokslo bendruomenės prieigos prie paslaugų taisyklėmis, dėl kurių sutarė narių susirinkimas;

| b) | yra sudaryta iš ne mažiau kaip keturių narių, kurių didžioji dalis yra išorės nariai (nedalyvaujantys valdant ECRIN-ERIC), kuriuos remdamasis Tinklo komiteto rekomendacija skiria generalinis direktorius ir tvirtina narių susirinkimas. Tarybos nariai skiriami trejiems metams su galimybe pratęsti; jie priima sprendimus, remdamiesi atitinkamos srities išorės mokslo ekspertų vertinimu. |
| --- | --- |

b)

yra sudaryta iš ne mažiau kaip keturių narių, kurių didžioji dalis yra išorės nariai (nedalyvaujantys valdant ECRIN-ERIC), kuriuos remdamasis Tinklo komiteto rekomendacija skiria generalinis direktorius ir tvirtina narių susirinkimas. Tarybos nariai skiriami trejiems metams su galimybe pratęsti; jie priima sprendimus, remdamiesi atitinkamos srities išorės mokslo ekspertų vertinimu.

4.   Išorės patariamąją tarybą sudaro narių susirinkimo tvirtinami ir generalinio direktoriaus trejiems metams skiriami ekspertai. Jie susitinka kartą per metus ir jų susitikimuose dalyvauja generalinis direktorius, Tinklo komiteto pirmininkas ir jo pavaduotojas. Taryba teikia strateginę informaciją narių susirinkimui ECRIN-ERIC mokslinės ir techninės plėtros klausimais.

5.   Etikos patariamąją tarybą sudaro narių susirinkimo tvirtinami ir generalinio direktoriaus trejiems metams skiriami ekspertai. Jie susitinka kartą per metus ir jų susitikimuose dalyvauja generalinis direktorius, Tinklo komiteto pirmininkas ir jo pavaduotojas. Taryba narių susirinkimui teikia informaciją ir rekomendacijas etikos ir asmens duomenų apsaugos klausimais, susijusiais su ECRIN-ERIC veikla.

10 straipsnis

Metinė ataskaita ir apžvalgos

1.   ECRIN-ERIC generalinis direktorius kartu su Tinklo komitetu parengia metinę veiklos ataskaitą, kuri apima ECRIN-ERIC mokslinius, operacinius ir finansinius aspektus. Metinę veiklos ataskaitą tvirtina ir Europos Komisijai perduoda narių susirinkimas. Patvirtinta metinė veiklos ataskaita skelbiama viešai ECRIN-ERIC interneto svetainėje.

2.   Narių susirinkimas skiria tarptautinius ekspertus, kurie kas penkerius metus atlieka ECRIN-ERIC veiklos mokslinę apžvalgą ir teikia gaires bei rekomendacijas dėl ECRIN-ERIC plėtros strategijos.

11 straipsnis

Veiksmingos prieigos prie paslaugų ir duomenų politika

1.   Remiantis moksline kompetencija tyrėjams suteikiama veiksminga ir ne tik ECRIN-ERIC nariams ir stebėtojams skirta prieiga prie ECRIN-ERIC paslaugų.

2.   Prieiga grindžiama vidaus ir išorės žiniomis: laukiant, kol projektą patvirtins Mokslo taryba, paslaugos teikiamos remiantis tarpusavio vertinimą atlikusių išorės vertintojų moksliniu vertinimu. Sprendimą teikti paslaugas priima generalinis direktorius, remdamasis Tinklo komiteto rekomendacija ir atsižvelgdamas į:

| a) | Mokslo tarybos vertinimą; |
| --- | --- |

a)

Mokslo tarybos vertinimą;

| b) | mokslo partnerių atliktą strateginį vertinimą, kaip nurodyta Tinklo komiteto rekomendacijoje. |
| --- | --- |

b)

mokslo partnerių atliktą strateginį vertinimą, kaip nurodyta Tinklo komiteto rekomendacijoje.

3.   Mokslo taryba nustato taikymo ir vertinimo procedūras, taip pat vertinimo kriterijus ir juos skelbia viešai ECRIN-ERIC interneto svetainėje ir Vidaus darbo tvarkos taisyklėse.

4.   ECRIN-ERIC paslaugos teikiamos neekonominei veiklai ir už atlygį, kuriuo nesiekiama pelno.

5.   Į prieigos kriterijus įtraukiamas įsipareigojimas gerinti klinikinių tyrimų duomenų naudojimą, t. y. prieš pacientus įtraukiant į Pasaulio sveikatos organizacijos patvirtintą viešai prieinamą registrą įregistruojant klinikinių tyrimų protokolą ir įsipareigojant pranešti tyrimų rezultatus. ECRIN-ERIC užtikrina, kad paskelbto klinikinio tyrimo neapdorotais ir nuasmenintais duomenimis galėtų pasinaudoti mokslo bendruomenė.

12 straipsnis

Intelektinės nuosavybės teisės

1.   Nė viena šių įstatų nuostata neaiškinama siekiant pakeisti intelektinės nuosavybės teisių ir naudos pasidalijimo susitarimo aprėptį ir taikymą, kaip nustatyta atitinkamuose ECRIN-ERIC narių įstatymuose, kituose teisės aktuose ir tarptautiniuose susitarimuose.

2.   ECRIN-ERIC gali įgyti atitinkamas intelektinės nuosavybės teises, jei jo įnašu finansuojamas inovacijų procesas. Daugiau informacijos apie ECRIN-ERIC intelektinės nuosavybės politiką pateikiama Vidaus darbo tvarkos taisyklėse.

3.   Pajamos, gaunamos už ECRIN-ERIC sukurtą intelektinę nuosavybę, naudojamos ERIC veiklai.

4.   Intelektinė nuosavybė – nuosavybė, kaip apibrėžta 1967 m. liepos 14 d. Stokholme priimtos Konvencijos dėl pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos įsteigimo 2 straipsnyje.

13 straipsnis

Sąskaitos

1.   Visi ECRIN-ERIC įplaukų ir išlaidų punktai įtraukiami į kiekvieniems finansiniams metams sudaromas sąmatas ir nurodomi biudžete. Biudžetą tvirtina narių susirinkimas.

2.   ECRIN-ERIC sąskaitos pateikiamos kartu su paskutinių finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita. Sąskaitos periodiškai teikiamos išorės finansų auditui. ECRIN-ERIC sąskaitoms tikrinti skiriamą išorės auditorių tvirtina ir skyrimo trukmę nurodo narių susirinkimas. Ataskaitą apie metines sąskaitas išorės auditorius teikia narių susirinkimui.

3.   ECRIN-ERIC sąskaitas rengia, pildo, teikia tikrinti ir skelbia laikydamasis valstybės, kurioje yra jo buveinė, įstatymų ir kitų teisės aktų reikalavimų.

14 straipsnis

Viešasis pirkimas

ECRIN-ERIC visus viešojo pirkimo procedūrų kandidatus ir dalyvius vertina vienodai ir nediskriminuodamas, nepriklausomai nuo to, ar jie įsikūrę Europos Sąjungoje, ar už jos ribų. ECRIN-ERIC viešojo pirkimo politika grindžiama skaidrumo, nediskriminavimo ir konkurencijos principais. Išsamios viešojo pirkimo procedūrų taisyklės ir kriterijai nustatyti Vidaus darbo tvarkos taisyklėse.

15 straipsnis

Atsakomybė ir draudimas

1.   Narių ir stebėtojų finansinė atsakomybė už ECRIN-ERIC skolas yra susijusi tik su jų III priede nustatytais atitinkamais metiniais įnašais.

2.   ECRIN-ERIC imasi atitinkamų priemonių, kad apsidraustų nuo su jo veikla susijusios konkrečios rizikos.

16 straipsnis

Pridėtinės vertės mokestis (PVM)

Tarybos direktyvos 2006/112/EB (1) 143 straipsnio 1 dalies g punktu ir 151 straipsnio 1 dalies b punktu grindžiamas atleidimas nuo PVM, laikantis Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 282/2011 (2) 50 ir 51 straipsnių, taikomas tik pridėtinės vertės mokesčiui, kuriuo apmokestinamos ECRIN-ERIC oficialiai naudoti skirtos prekės ir paslaugos, kurių vertė yra didesnė nei 150 EUR ir kurias visiškai apmoka ir įsigyja ECRIN-ERIC. Pavienių narių vykdomam viešajam pirkimui toks atleidimas nuo mokesčių netaikomas. Atleidimas nuo PVM taikomas neekonominei veiklai, o ekonominei veiklai netaikomas. Atleidimas nuo PVM taikomas prekėms ir paslaugoms, susijusioms su moksliniais, techniniais ir administraciniais ECRIN-ERIC veiksmais, atitinkančiais jo pagrindines užduotis. Be to, atleidimas nuo PVM taikomas konferencijų, seminarų ir susitikimų, tiesiogiai susijusių su ECRIN-ERIC oficialia veikla, išlaidoms. Tačiau atleidimas nuo PVM netaikomas kelionės ir apgyvendinimo išlaidoms.

17 straipsnis

Vidaus darbo tvarkos taisyklės

1.   Vidaus darbo tvarkos taisyklėse nurodoma, kaip tarpusavyje organizuojamas ECRIN-ERIC narių, stebėtojų, organų ir partnerių darbas ir ECRIN-ERIC valdymas, ir nustatomos atitinkamos narių, stebėtojų, organų ir partnerių teisės ir pareigos.

2.   Vidaus darbo tvarkos taisykles rengia ECRIN-ERIC generalinis direktorius ir tvirtina narių susirinkimas.

3.   Vidaus darbo tvarkos taisykles prireikus atnaujina ECRIN-ERIC generalinis direktorius ir tvirtina narių susirinkimas, vadovaudamiesi jose nustatytomis procedūromis.

18 straipsnis

Kalba

1.   ECRIN-ERIC darbo kalba yra anglų kalba.

2.   Ryšiams su ECRIN-ERIC priimančios šalies, kurioje yra jo buveinė, institucijomis palaikyti taip pat gali būti naudojama oficiali tos šalies kalba.

3.   Šie įstatai laikomi autentiškais vokiečių, ispanų, prancūzų, italų, portugalų, anglų ir visomis kitomis oficialiosiomis ES kalbomis. Pirmenybė neteikiama jokios kalbos redakcijai.

19 straipsnis

Buveinė

ECRIN-ERIC buveinė yra Paryžiuje (Prancūzija).

20 straipsnis

ECRIN-ERIC veiklos trukmė ir likvidavimas

1.   ECRIN-ERIC veikia neribotą laiką.

2.   Sprendimas dėl ECRIN-ERIC likvidavimo priimamas dviejų trečdalių visų narių susirinkimo narių balsų dauguma.

3.   Likviduoto ECRIN-ERIC turtas perduodamas subjektui, dėl kurio sutaria daugiau kaip dviejų trečdalių narių, kurių įnašai sudaro daugiau kaip du trečdalius privalomų įnašų, dauguma.

21 straipsnis

Pakeitimai

1.   Apie visus siūlomus Įstatų pakeitimus pranešama Europos Komisijai, ir jie įsigalioja tik laikantis ERIC reglamento 11 straipsnio nuostatų.

2.   Visų pakeitimų datos nurodomos šiuose įstatuose.

3.   Šių įstatų priedai gali būti keičiami, gavus narių susirinkimo pritarimą.

4.   Galioja tik raštu pateikti ir kiekvieno nario įgalioto asmens pasirašyti šių įstatų koregavimo ar pakeitimų pasiūlymai.

22 straipsnis

Įstatų konsoliduota redakcija

1.   Šie įstatai yra nuolat atnaujinami, o naujausia jų redakcija skelbiama viešai ECRIN-ERIC interneto svetainėje ir buveinėje.

2.   Visi šių įstatų pakeitimai aiškiai nurodomi ir pastaboje pažymima, ar pagal Reglamento (EB) Nr. 723/2009 11 straipsnį keičiama esminė ar neesminė Įstatų nuostata, ir tą pakeitimą priimant taikyta procedūra.

---

(1)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

(2)  OL L 77, 2011 3 23, p. 1.

---

II PRIEDAS

NARIŲ IR STEBĖTOJŲ SĄRAŠAS

Nariai

Vokietijos Federacinė Respublika

Ispanijos Karalystė

Prancūzijos Respublika

Italijos Respublika

Portugalijos Respublika

Stebėtojai

---

III PRIEDAS

FINANSINIS ĮNAŠAS

| 1. | Šiame priede aprašomas metinių įnašų apskaičiavimo mechanizmas, taikomas 2013 m. įsteigiant ECRIN-ERIC. |
| --- | --- |

1.

Šiame priede aprašomas metinių įnašų apskaičiavimo mechanizmas, taikomas 2013 m. įsteigiant ECRIN-ERIC.

| 2. | Dėl finansinio įnašo, mokamo po ECRIN-ERIC įsteigimo, narių susirinkimas sprendžia vadovaudamasis 5 straipsnio 1 dalimi. |
| --- | --- |

2.

Dėl finansinio įnašo, mokamo po ECRIN-ERIC įsteigimo, narių susirinkimas sprendžia vadovaudamasis 5 straipsnio 1 dalimi.

| 3. | ECRIN-ERIC metinį biudžetą sudaro ECRIN-ERIC narių ir stebėtojų įnašai. Jį sudaro:






  a) | vietinis įnašas, skirtas ECRIN-ERIC darbuotojų veiklos išlaidoms (Europos korespondento atlyginimui ir susijusioms veiklos išlaidoms) kiekviename nacionaliniame centre padengti, kuris atitinkamai yra: | 100 000 EUR, jei BVP vienam gyventojui yra > 20 000 USD, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

ECRIN-ERIC metinį biudžetą sudaro ECRIN-ERIC narių ir stebėtojų įnašai. Jį sudaro:

a)

vietinis įnašas, skirtas ECRIN-ERIC darbuotojų veiklos išlaidoms (Europos korespondento atlyginimui ir susijusioms veiklos išlaidoms) kiekviename nacionaliniame centre padengti, kuris atitinkamai yra:

100 000 EUR, jei BVP vienam gyventojui yra > 20 000 USD,

| | 50 000 EUR, jei BVP vienam gyventojui yra < 20 000 USD; |
| --- | --- |

50 000 EUR, jei BVP vienam gyventojui yra < 20 000 USD;

| b) | pagrindinis finansinis įnašas, skirtas pagrindinės ECRIN-ERIC darbuotojų grupės veiklos išlaidoms padengti, kuris nustatomas pagal BVP: | 250 000 EUR, jei BVP yra > 1 000 mlrd. USD, |
| --- | --- | --- |

b)

pagrindinis finansinis įnašas, skirtas pagrindinės ECRIN-ERIC darbuotojų grupės veiklos išlaidoms padengti, kuris nustatomas pagal BVP:

250 000 EUR, jei BVP yra > 1 000 mlrd. USD,

| | 100 000 EUR, jei BVP yra < 1 000 mlrd. USD, bet > 200 mlrd. USD, |
| --- | --- |

100 000 EUR, jei BVP yra < 1 000 mlrd. USD, bet > 200 mlrd. USD,

| | 20 000 EUR, jei BVP yra < 200 mlrd. USD; |
| --- | --- |

20 000 EUR, jei BVP yra < 200 mlrd. USD;

| c) | 150 000 EUR metinis finansinis įnašas, kurį tinklui teikia valstybė narė, kurioje yra ECRIN-ERIC buveinė (19 straipsnis). |
| --- | --- |

c)

150 000 EUR metinis finansinis įnašas, kurį tinklui teikia valstybė narė, kurioje yra ECRIN-ERIC buveinė (19 straipsnis).

| 4. | ECRIN-ERIC nariai prie metinio biudžeto prisideda mokėdami vietinį ir pagrindinį įnašus, kaip nustatyta šių įstatų III priedo 3 dalies a ir b punktuose. |
| --- | --- |

4.

ECRIN-ERIC nariai prie metinio biudžeto prisideda mokėdami vietinį ir pagrindinį įnašus, kaip nustatyta šių įstatų III priedo 3 dalies a ir b punktuose.

| 5. | ECRIN-ERIC stebėtojai prie metinio biudžeto prisideda mokėdami vietinį įnašą, kaip nustatyta šių įstatų III priedo 3 dalies a punkte. |
| --- | --- |

5.

ECRIN-ERIC stebėtojai prie metinio biudžeto prisideda mokėdami vietinį įnašą, kaip nustatyta šių įstatų III priedo 3 dalies a punkte.

| 6. | Mokslo partneriai iš šalių, kurios nėra nei tinklo ECRIN-ERIC narės, nei stebėtojos, įnašą tinklui moka pagal sudarytus konkrečius partnerystės susitarimus ir, visų pirma, padengia Europos korespondento atlyginimo ir susijusias veiklos išlaidas. |
| --- | --- |

6.

Mokslo partneriai iš šalių, kurios nėra nei tinklo ECRIN-ERIC narės, nei stebėtojos, įnašą tinklui moka pagal sudarytus konkrečius partnerystės susitarimus ir, visų pirma, padengia Europos korespondento atlyginimo ir susijusias veiklos išlaidas.

| 7. | Europos korespondentas gali būti komandiruojamas į ECRIN-ERIC ir gali būti jam pavaldus, tačiau turi palaikyti darbo santykius su nacionaliniu centru. Toks korespondentas pasirenkamas bendru ECRIN-ERIC ir nario, stebėtojo ar partnerio sutarimu, remiantis Vidaus darbo tvarkos taisyklėse nustatytomis gairėmis. Jei tinkamo kandidato nerandama, atitinkamas narys, stebėtojas ar partneris teikia finansinį įnašą ECRIN-ERIC, kad jis galėtų korespondentą įdarbinti tiesiogiai. |
| --- | --- |

7.

Europos korespondentas gali būti komandiruojamas į ECRIN-ERIC ir gali būti jam pavaldus, tačiau turi palaikyti darbo santykius su nacionaliniu centru. Toks korespondentas pasirenkamas bendru ECRIN-ERIC ir nario, stebėtojo ar partnerio sutarimu, remiantis Vidaus darbo tvarkos taisyklėse nustatytomis gairėmis. Jei tinkamo kandidato nerandama, atitinkamas narys, stebėtojas ar partneris teikia finansinį įnašą ECRIN-ERIC, kad jis galėtų korespondentą įdarbinti tiesiogiai.

| 8. | Metiniai įnašai tinklui mokami atitinkamais finansiniais metais gavus ECRIN-ERIC, remiantis sutartais finansiniais planais, paskelbtą raginimą sumokėti. Kaip nustatyta Vidaus darbo tvarkos taisyklėse, įnašą vėluojant sumokėti skaičiuojamos Europos Centrinio Banko Oficialiajame leidinyje paskelbtomis palūkanų normomis grindžiamos palūkanos. |
| --- | --- |

8.

Metiniai įnašai tinklui mokami atitinkamais finansiniais metais gavus ECRIN-ERIC, remiantis sutartais finansiniais planais, paskelbtą raginimą sumokėti. Kaip nustatyta Vidaus darbo tvarkos taisyklėse, įnašą vėluojant sumokėti skaičiuojamos Europos Centrinio Banko Oficialiajame leidinyje paskelbtomis palūkanų normomis grindžiamos palūkanos.

| 9. | Įstojus naujiems nariams, biudžetas koreguojamas vadovaujantis principu, pagal kurį prisijungus naujam nariui pagrindinės darbuotojų grupės bendras biudžetas padidėja 50 % numatomo naujo nario pagrindinio įnašo. Likę 50 % naudojami narių įnašams proporcingai sumažinti, atsižvelgiant į jų pagrindinį įnašą. |
| --- | --- |

9.

Įstojus naujiems nariams, biudžetas koreguojamas vadovaujantis principu, pagal kurį prisijungus naujam nariui pagrindinės darbuotojų grupės bendras biudžetas padidėja 50 % numatomo naujo nario pagrindinio įnašo. Likę 50 % naudojami narių įnašams proporcingai sumažinti, atsižvelgiant į jų pagrindinį įnašą.

| 10. | Numatomi narių įnašai 2014 m. (bendra numatoma metinė įnašo suma – 1 700 000 EUR): | Vokietija – 338 636 EUR, |
| --- | --- | --- |

10.

Numatomi narių įnašai 2014 m. (bendra numatoma metinė įnašo suma – 1 700 000 EUR):

Vokietija – 338 636 EUR,

| | Ispanija – 338 636 EUR, |
| --- | --- |

Ispanija – 338 636 EUR,

| | Prancūzija – 488 636 EUR, |
| --- | --- |

Prancūzija – 488 636 EUR,

| | Italija – 338 636 EUR, |
| --- | --- |

Italija – 338 636 EUR,

| | Portugalija – 195 454 EUR. |
| --- | --- |

Portugalija – 195 454 EUR.

---

III Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 324/21

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 261/12/COL

2012 m. liepos 4 d.

dėl savivaldybės mokestinių priemonių, nekilnojamojo turto pardavimo ir elektros energijos pardavimo įmonei Verne (Islandija)

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (TOLIAU – INSTITUCIJA),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 61 straipsnio 3 dalies c punktą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimas), ypač į jo 24 straipsnį,

ATSIŽVELGDAMA į Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolą (toliau – 3 protokolas), ypač į I dalies 1 straipsnio 2 dalį ir II dalies 4 straipsnio 4 dalį, 6 straipsnį, 7 straipsnio 5 dalį ir 8 straipsnį,

PAPRAŠIUSI suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas pagal tas nuostatas (1),

kadangi:

I.   FAKTAI

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2010 m. rugsėjo 1 d., pasibaigus diskusijoms prieš pranešimo pateikimą, Islandijos institucijos pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį raštu, kurį Institucija gavo ir užregistravo tą pačią dieną (dok. Nr. 568140), pranešė Institucijai apie valstybės pagalbą duomenų centro statybai Reikjanesbairo savivaldybėje (toliau – savivaldybė arba Reikjanesbairas). Pranešimu pranešta apie mokesčių ir rinkliavų lengvatas, pagal Įstatymą Nr. 57/2010 ir 2009 m. spalio 23 d. parafuotą susitarimą (toliau – Susitarimas dėl investicijų) padarytas dėl įmonės Verne Holdings ehf. (toliau – Verne) vykdomos duomenų centro (toliau – duomenų centras) statybos. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. rugsėjo 1 d., pasibaigus diskusijoms prieš pranešimo pateikimą, Islandijos institucijos pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį raštu, kurį Institucija gavo ir užregistravo tą pačią dieną (dok. Nr. 568140), pranešė Institucijai apie valstybės pagalbą duomenų centro statybai Reikjanesbairo savivaldybėje (toliau – savivaldybė arba Reikjanesbairas). Pranešimu pranešta apie mokesčių ir rinkliavų lengvatas, pagal Įstatymą Nr. 57/2010 ir 2009 m. spalio 23 d. parafuotą susitarimą (toliau – Susitarimas dėl investicijų) padarytas dėl įmonės Verne Holdings ehf. (toliau – Verne) vykdomos duomenų centro (toliau – duomenų centras) statybos.

| (2) | Po įvairaus susirašinėjimo (2)2010 m. lapkričio 3 d. raštu (dok. Nr. 573997) Institucija pranešė Islandijos institucijoms nusprendusi dėl pagalbos, susijusios su Verne duomenų centru, pradėti 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje nustatytą oficialią tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(2)

Po įvairaus susirašinėjimo (2)2010 m. lapkričio 3 d. raštu (dok. Nr. 573997) Institucija pranešė Islandijos institucijoms nusprendusi dėl pagalbos, susijusios su Verne duomenų centru, pradėti 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje nustatytą oficialią tyrimo procedūrą.

| (3) | Institucijos sprendimas Nr. 418/10/COL pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir jo EEE priede (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) (3). Institucija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas dėl šio sprendimo. Iš suinteresuotųjų šalių negauta jokių pastabų. |
| --- | --- |

(3)

Institucijos sprendimas Nr. 418/10/COL pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir jo EEE priede (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) (3). Institucija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas dėl šio sprendimo. Iš suinteresuotųjų šalių negauta jokių pastabų.

| (4) | 2010 m. lapkričio 23 d., 2011 m. sausio 4 d., sausio 18 d. ir vasario 2 d. (dok. Nr. 578499, 582634, 583705 ir 585546) raštais Institucija patenkino Islandijos institucijų prašymus pratęsti terminą pastaboms dėl šio sprendimo pateikti. |
| --- | --- |

(4)

2010 m. lapkričio 23 d., 2011 m. sausio 4 d., sausio 18 d. ir vasario 2 d. (dok. Nr. 578499, 582634, 583705 ir 585546) raštais Institucija patenkino Islandijos institucijų prašymus pratęsti terminą pastaboms dėl šio sprendimo pateikti.

| (5) | Savo pastabas Islandijos institucijos pateikė 2011 m. vasario 28 d. raštu (dok. Nr. 589033). 2011 m. balandžio 12 d. (dok. Nr. 594276) Institucija gavo iš Islandijos institucijų papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(5)

Savo pastabas Islandijos institucijos pateikė 2011 m. vasario 28 d. raštu (dok. Nr. 589033). 2011 m. balandžio 12 d. (dok. Nr. 594276) Institucija gavo iš Islandijos institucijų papildomos informacijos.

| (6) | Ši byla buvo aptarta 2011 m. gegužės 27 d. Briuselyje įvykusiame Institucijos ir Islandijos institucijų susitikime, o paskui kitus klausimus Institucija pateikė 2011 m. birželio 1 d. e. raštu (dok. Nr. 599862). Islandijos institucijos pateikė informaciją dviem raštais – 2011 m. birželio 21 d. (dok. Nr. 601641) ir birželio 27 d. (dok. Nr. 602133). |
| --- | --- |

(6)

Ši byla buvo aptarta 2011 m. gegužės 27 d. Briuselyje įvykusiame Institucijos ir Islandijos institucijų susitikime, o paskui kitus klausimus Institucija pateikė 2011 m. birželio 1 d. e. raštu (dok. Nr. 599862). Islandijos institucijos pateikė informaciją dviem raštais – 2011 m. birželio 21 d. (dok. Nr. 601641) ir birželio 27 d. (dok. Nr. 602133).

| (7) | Be to, Nacionalinė energetikos įmonė (Landsvirkjun) 2011 m. birželio 20 d. raštu, kurį Institucija gavo 2011 m. birželio 23 d. (dok. Nr. 601937), ir raštu, kurį Institucija gavo 2012 m. sausio 16 d. (dok. Nr. 621366), pateikė atskiros papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(7)

Be to, Nacionalinė energetikos įmonė (Landsvirkjun) 2011 m. birželio 20 d. raštu, kurį Institucija gavo 2011 m. birželio 23 d. (dok. Nr. 601937), ir raštu, kurį Institucija gavo 2012 m. sausio 16 d. (dok. Nr. 621366), pateikė atskiros papildomos informacijos.

| (8) | 2011 m. rugsėjo 28 d. raštu (dok. Nr. 609826) Islandijos institucijos atsiėmė savo pranešimą apie pagalbos priemones duomenų centro statybai. Paskui Institucija pateikė 2011 m. spalio 4 d. raštą (dok. Nr. 609991), kuriame patvirtino, jog pranešimas buvo atsiimtas, ir Islandijos institucijoms pranešė, kad ji pagal 3 protokolo II dalies 8 straipsnio 2 dalį nutrauks oficialų atitinkamų priemonių tyrimą, tačiau paaiškino, kad jos atliekamas tam tikruose su Verne sudarytuose ir su numatomu duomenų centru susijusiuose tebegaliojančiuose susitarimuose nustatytų priemonių tyrimas bus tęsiamas. |
| --- | --- |

(8)

2011 m. rugsėjo 28 d. raštu (dok. Nr. 609826) Islandijos institucijos atsiėmė savo pranešimą apie pagalbos priemones duomenų centro statybai. Paskui Institucija pateikė 2011 m. spalio 4 d. raštą (dok. Nr. 609991), kuriame patvirtino, jog pranešimas buvo atsiimtas, ir Islandijos institucijoms pranešė, kad ji pagal 3 protokolo II dalies 8 straipsnio 2 dalį nutrauks oficialų atitinkamų priemonių tyrimą, tačiau paaiškino, kad jos atliekamas tam tikruose su Verne sudarytuose ir su numatomu duomenų centru susijusiuose tebegaliojančiuose susitarimuose nustatytų priemonių tyrimas bus tęsiamas.

| (9) | Islandijos institucijos informaciją pateikė 2011 m. spalio 25 d. raštu (dok. Nr. 613209), kuriuo atsakė į minėtą 2011 m. spalio 4 d. Institucijos raštą. Paskui Islandijos institucijos 2012 m. balandžio 30 d. e. raštu (dok. Nr. 633398) pateikė papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(9)

Islandijos institucijos informaciją pateikė 2011 m. spalio 25 d. raštu (dok. Nr. 613209), kuriuo atsakė į minėtą 2011 m. spalio 4 d. Institucijos raštą. Paskui Islandijos institucijos 2012 m. balandžio 30 d. e. raštu (dok. Nr. 633398) pateikė papildomos informacijos.

| (10) | Galiausiai po trumpo šios bylos aptarimo 2012 m. gegužės 2 d. Briuselyje surengtame Islandijos institucijų ir Institucijos susitikime Islandijos institucijos 2012 m. gegužės 14 d. ir 24 d. e. raštais (atitinkamai dok. Nr. 634340 ir 635757) pateikė papildomų su šia byla susijusių paaiškinimų ir 2012 m. birželio 1 d. e. paštu persiuntė papildomus dokumentus (dok. Nr. 636529). |
| --- | --- |

(10)

Galiausiai po trumpo šios bylos aptarimo 2012 m. gegužės 2 d. Briuselyje surengtame Islandijos institucijų ir Institucijos susitikime Islandijos institucijos 2012 m. gegužės 14 d. ir 24 d. e. raštais (atitinkamai dok. Nr. 634340 ir 635757) pateikė papildomų su šia byla susijusių paaiškinimų ir 2012 m. birželio 1 d. e. paštu persiuntė papildomus dokumentus (dok. Nr. 636529).

2.   PAGRINDINĖ INFORMACIJA

2.1.   Pagalbos gavėjas

| (11) | Verne Holdings ehf. yra privačiai valdoma įmonė, Islandijoje įregistruota 2007 m. birželio mėn. Verne Holdings ehf. valdo tris jai 100 % priklausančias patronuojamąsias įmones: Verne Global, Inc., kuri įregistruota Jungtinėse Amerikos Valstijose, Verne Global Ltd., kuri registruota Jungtinėje Karalystėje, ir Verne Real Estate ehf., kuri Islandijoje įregistruota 2008 m. kovo mėn. (4). |
| --- | --- |

(11)

Verne Holdings ehf. yra privačiai valdoma įmonė, Islandijoje įregistruota 2007 m. birželio mėn. Verne Holdings ehf. valdo tris jai 100 % priklausančias patronuojamąsias įmones: Verne Global, Inc., kuri įregistruota Jungtinėse Amerikos Valstijose, Verne Global Ltd., kuri registruota Jungtinėje Karalystėje, ir Verne Real Estate ehf., kuri Islandijoje įregistruota 2008 m. kovo mėn. (4).

| (12) | Kaip matyti iš Islandijos institucijų pateiktos informacijos, Verne Holdings ehf. valdo nemažai smulkiųjų akcininkų, iš jų du didžiausi yra Novator, visame pasaulyje investuojanti įmonė, ir Teha Investments S.a.r.l. Be to, Islandijos institucijų pateikta informacija rodo, kad didelę Verne Holdings ehf. dalį valdo įmonės vadovybė. |
| --- | --- |

(12)

Kaip matyti iš Islandijos institucijų pateiktos informacijos, Verne Holdings ehf. valdo nemažai smulkiųjų akcininkų, iš jų du didžiausi yra Novator, visame pasaulyje investuojanti įmonė, ir Teha Investments S.a.r.l. Be to, Islandijos institucijų pateikta informacija rodo, kad didelę Verne Holdings ehf. dalį valdo įmonės vadovybė.

2.2.   Sudaryti susitarimai

| (13) | Pagal pranešimą, kuris vėliau buvo atsiimtas, Islandijos institucijos, siekdamos skatinti regioninę plėtrą, planavo pagal Institucijos pagalbos regioninei plėtrai gaires (toliau – Regioninės pagalbos gairės) suteikti Verne Susitarime dėl investicijų nustatytų įvairių valstybinių ir savivaldybių mokesčių lengvatų formos pagalbą duomenų centro statybai pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą regioninės pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančiame regione. |
| --- | --- |

(13)

Pagal pranešimą, kuris vėliau buvo atsiimtas, Islandijos institucijos, siekdamos skatinti regioninę plėtrą, planavo pagal Institucijos pagalbos regioninei plėtrai gaires (toliau – Regioninės pagalbos gairės) suteikti Verne Susitarime dėl investicijų nustatytų įvairių valstybinių ir savivaldybių mokesčių lengvatų formos pagalbą duomenų centro statybai pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą regioninės pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančiame regione.

| (14) | Islandijos institucijų ir Verne diskusijas, kurios prasidėjo 2008 m. pabaigoje (5) (po finansų krizės pradžios Islandijoje 2008 m. spalio mėn.), vainikavo susitarimas, kuriuo Verne buvo suteiktos įvairios mokesčių lengvatos, – Susitarimas dėl investicijų. Islandijos institucijų teigimu, galutinis susitarimo dėl Susitarimo dėl investicijų memorandumo projektas buvo parengtas 2009 m. balandžio mėn., tačiau memorandumas nebuvo pasirašytas. Susitarimas dėl investicijų buvo sudarytas vėliau, 2009 m. spalio 23 d., kai jį parafavo Verne valdantysis direktorius ir Pramonės ministerijos pareigūnas (6). Kad Susitarimas dėl investicijų įsigaliotų, reikėjo gauti parlamento leidimą, Verne direktorių valdybos ir Institucijos patvirtinimą. 2009 m. gruodžio 12 d. Islandijos parlamentui buvo pateiktas įstatymo projektas, kuriuo Islandijos institucijos įgaliojamos sudaryti Susitarimą dėl investicijų su Verne. 2010 m. birželio 7 d. Islandijos parlamentas priėmė Įstatymą Nr. 57/2010 (toliau – Verne įstatymas), kuriuo Pramonės ministerija įgaliota Islandijos institucijų vardu sudaryti su Verne Susitarimą dėl investicijų siekiant, be kita ko, suteikti įvairias mokesčių ir rinkliavų nuolaidas duomenų centro statybai (7). |
| --- | --- |

(14)

Islandijos institucijų ir Verne diskusijas, kurios prasidėjo 2008 m. pabaigoje (5) (po finansų krizės pradžios Islandijoje 2008 m. spalio mėn.), vainikavo susitarimas, kuriuo Verne buvo suteiktos įvairios mokesčių lengvatos, – Susitarimas dėl investicijų. Islandijos institucijų teigimu, galutinis susitarimo dėl Susitarimo dėl investicijų memorandumo projektas buvo parengtas 2009 m. balandžio mėn., tačiau memorandumas nebuvo pasirašytas. Susitarimas dėl investicijų buvo sudarytas vėliau, 2009 m. spalio 23 d., kai jį parafavo Verne valdantysis direktorius ir Pramonės ministerijos pareigūnas (6). Kad Susitarimas dėl investicijų įsigaliotų, reikėjo gauti parlamento leidimą, Verne direktorių valdybos ir Institucijos patvirtinimą. 2009 m. gruodžio 12 d. Islandijos parlamentui buvo pateiktas įstatymo projektas, kuriuo Islandijos institucijos įgaliojamos sudaryti Susitarimą dėl investicijų su Verne. 2010 m. birželio 7 d. Islandijos parlamentas priėmė Įstatymą Nr. 57/2010 (toliau – Verne įstatymas), kuriuo Pramonės ministerija įgaliota Islandijos institucijų vardu sudaryti su Verne Susitarimą dėl investicijų siekiant, be kita ko, suteikti įvairias mokesčių ir rinkliavų nuolaidas duomenų centro statybai (7).

| (15) | 2011 m. rugsėjo 28 d. Islandijos institucijos Institucijai pranešė, kad Susitarimas dėl investicijų buvo anuliuotas. |
| --- | --- |

(15)

2011 m. rugsėjo 28 d. Islandijos institucijos Institucijai pranešė, kad Susitarimas dėl investicijų buvo anuliuotas.

| (16) | Tačiau, kaip paaiškinta 2011 m. spalio 25 d. Islandijos institucijų rašte (8), „vienintelė lengvata, kuri jau įsigaliojo, susijusi su Reikjanesbairo savivaldybės atleidimu nuo savivaldybės mokesčių pagal Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių sąlygas“ (9). Susitarimas pasirašytas 2009 m. lapkričio 4 d. Tačiau, kaip paaiškino Islandijos institucijos (10), priemonės įsigaliojo 2009 m. pradžioje. Taigi atliekant valstybės pagalbos vertinimą šioje byloje turi būti įvertintos šios šiame susitarime nustatytos savivaldybės mokesčių ir rinkliavų nuolaidos:






  — | savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio ir |
| --- | --- | --- |

(16)

Tačiau, kaip paaiškinta 2011 m. spalio 25 d. Islandijos institucijų rašte (8), „vienintelė lengvata, kuri jau įsigaliojo, susijusi su Reikjanesbairo savivaldybės atleidimu nuo savivaldybės mokesčių pagal Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių sąlygas“ (9). Susitarimas pasirašytas 2009 m. lapkričio 4 d. Tačiau, kaip paaiškino Islandijos institucijos (10), priemonės įsigaliojo 2009 m. pradžioje. Taigi atliekant valstybės pagalbos vertinimą šioje byloje turi būti įvertintos šios šiame susitarime nustatytos savivaldybės mokesčių ir rinkliavų nuolaidos:

—

savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio ir

| — | savivaldybės kelių tiesimo mokesčio. |
| --- | --- |

—

savivaldybės kelių tiesimo mokesčio.

| (17) | Be to, šiame sprendime atliekant valstybės pagalbos vertinimą turi būti įvertintos priemonės, nustatytos šiuose susitarimuose, kuriuos Verne pasirašė 2008 ir 2009 m., kurie įsigaliojo ir nebuvo panaikinti:






  — | nekilnojamojo turto pirkimo sutartis (su Iždu); |
| --- | --- | --- |

(17)

Be to, šiame sprendime atliekant valstybės pagalbos vertinimą turi būti įvertintos priemonės, nustatytos šiuose susitarimuose, kuriuos Verne pasirašė 2008 ir 2009 m., kurie įsigaliojo ir nebuvo panaikinti:

—

nekilnojamojo turto pirkimo sutartis (su Iždu);

| — | žemės nuomos sutartis ir papildoma nuomos sutartis (su Iždu); |
| --- | --- |

—

žemės nuomos sutartis ir papildoma nuomos sutartis (su Iždu);

| — | elektros energijos tiekimo sutartis (su Landsvirkjun). |
| --- | --- |

—

elektros energijos tiekimo sutartis (su Landsvirkjun).

| (18) | Vertinami susitarimai ir priemonės išsamiau apibūdinamos 3 skirsnyje. |
| --- | --- |

(18)

Vertinami susitarimai ir priemonės išsamiau apibūdinamos 3 skirsnyje.

| (19) | Be to, 2008 m. vasario 26 d.Verne sudarė sutartį su Farice dėl dažnių juostos pločio nuomos. Islandijos institucijos paaiškino, kad ši sutartis buvo panaikinta. |
| --- | --- |

(19)

Be to, 2008 m. vasario 26 d.Verne sudarė sutartį su Farice dėl dažnių juostos pločio nuomos. Islandijos institucijos paaiškino, kad ši sutartis buvo panaikinta.

2.3.   Trumpas projekto, sklypo ir buvusios karinės zonos apibūdinimas

| (20) | Iš pradžių Verne planavo Reikjanesbaire, pietvakarinėje Islandijos dalyje, per septynerius metus trimis etapais pastatyti didelio patikimumo ir didelio galios tankio didmeninius klientus aptarnaujančio duomenų centro kompleksą (toliau – duomenų centras) (11). |
| --- | --- |

(20)

Iš pradžių Verne planavo Reikjanesbaire, pietvakarinėje Islandijos dalyje, per septynerius metus trimis etapais pastatyti didelio patikimumo ir didelio galios tankio didmeninius klientus aptarnaujančio duomenų centro kompleksą (toliau – duomenų centras) (11).

| (21) | Bendros iš pradžių Verne planuotos viso projekto investicinės sąnaudos, kaip apytikriai apskaičiuota 2010 m., sudarė 726 mln. USD (12). |
| --- | --- |

(21)

Bendros iš pradžių Verne planuotos viso projekto investicinės sąnaudos, kaip apytikriai apskaičiuota 2010 m., sudarė 726 mln. USD (12).

| (22) | Vėliau, Islandijoje pasikeitus ekonominėms aplinkybėms, šių planų buvo atsisakyta ir 2009 m. spalio 23 d. Susitarimas dėl investicijų 2011 m. rugsėjo 23 d. buvo panaikintas, o Verne, kaip matyti iš 2011 m. spalio 25 d. Islandijos institucijų pateiktos informacijos, „pagal bendrąją pagalbos investicijoms schemą“ sudarė „su Islandijos institucijomis pakeistą investicijų planą“ (13). Kaip matyti iš Islandijos institucijų pateiktos informacijos, pakeistame investicijų plane numatoma investicija, be anksčiau numatytos parengiamojo etapo investicijos, galėtų viršyti 675 mln. USD. Kaip praneša žiniasklaida, į pirmąjį etapą įtrauktas pastatas jau pradėtas eksploatuoti ir buvo oficialiai atidarytas 2012 m. vasario mėn. (14), kai paskelbė apie pirmuosius savo klientus. |
| --- | --- |

(22)

Vėliau, Islandijoje pasikeitus ekonominėms aplinkybėms, šių planų buvo atsisakyta ir 2009 m. spalio 23 d. Susitarimas dėl investicijų 2011 m. rugsėjo 23 d. buvo panaikintas, o Verne, kaip matyti iš 2011 m. spalio 25 d. Islandijos institucijų pateiktos informacijos, „pagal bendrąją pagalbos investicijoms schemą“ sudarė „su Islandijos institucijomis pakeistą investicijų planą“ (13). Kaip matyti iš Islandijos institucijų pateiktos informacijos, pakeistame investicijų plane numatoma investicija, be anksčiau numatytos parengiamojo etapo investicijos, galėtų viršyti 675 mln. USD. Kaip praneša žiniasklaida, į pirmąjį etapą įtrauktas pastatas jau pradėtas eksploatuoti ir buvo oficialiai atidarytas 2012 m. vasario mėn. (14), kai paskelbė apie pirmuosius savo klientus.

| (23) | Vykdydama pirminį investicijų planą, 2008 m. vasario 26 d.Verne aptariamame sklype adresu Valhallarbraut g., Reikjanesbairas, įsigijo penkis 31 000 m2 bendro ploto pastatus, įskaitant du didelius 11 064 ir 16 606 m2 ploto sandėlius, kurie išsamiau apibūdinami 3.2 skirsnyje (15). Iš pradžių Verne planavo sugriauti (16) tris mažesnius pastatus. |
| --- | --- |

(23)

Vykdydama pirminį investicijų planą, 2008 m. vasario 26 d.Verne aptariamame sklype adresu Valhallarbraut g., Reikjanesbairas, įsigijo penkis 31 000 m2 bendro ploto pastatus, įskaitant du didelius 11 064 ir 16 606 m2 ploto sandėlius, kurie išsamiau apibūdinami 3.2 skirsnyje (15). Iš pradžių Verne planavo sugriauti (16) tris mažesnius pastatus.

| (24) | 2008 m. gegužės 9 d.Verne su Islandijos iždu pasirašė atskirą žemės nuomos sutartį dėl 9,6 hektaro sklypo (17) nuomos 99 metams. |
| --- | --- |

(24)

2008 m. gegužės 9 d.Verne su Islandijos iždu pasirašė atskirą žemės nuomos sutartį dėl 9,6 hektaro sklypo (17) nuomos 99 metams.

| (25) | Sklypas adresu Valhallarbraut g. 868, Reikjanesbairas, yra šalia Keblavike veikiančio tarptautinio oro uosto (18). Tai buvusios JAV karinės bazės dalis. 1951 m. Islandijos Valstybė sudarė susitarimą dėl gynybos su JAV Vyriausybe, pagal kurį JAV kariniam jūrų laivynui, be kita ko, buvo skirta žemė, įskaitant tarptautinio oro uosto teritoriją, karinei bazei įkurti. 2006 m. JAV karinis jūrų laivynas pasitraukė iš Islandijos ir perdavė šią teritoriją su statiniais Islandijos Valstybei. Įstatymu Nr. 176/2006, kurį Islandijos parlamentas priėmė 2006 m. gruodžio mėn., ši teritorija buvo reglamentuota ir buvo apibrėžtos oro uosto teritorijos ribos (zona A) (19), kariniams tikslams skirta saugumo zona (zona B) ir galiausiai civiliniam naudojimui skirta zona (zona C). Zonos C bendras plotas yra 59,7 km2. |
| --- | --- |

(25)

Sklypas adresu Valhallarbraut g. 868, Reikjanesbairas, yra šalia Keblavike veikiančio tarptautinio oro uosto (18). Tai buvusios JAV karinės bazės dalis. 1951 m. Islandijos Valstybė sudarė susitarimą dėl gynybos su JAV Vyriausybe, pagal kurį JAV kariniam jūrų laivynui, be kita ko, buvo skirta žemė, įskaitant tarptautinio oro uosto teritoriją, karinei bazei įkurti. 2006 m. JAV karinis jūrų laivynas pasitraukė iš Islandijos ir perdavė šią teritoriją su statiniais Islandijos Valstybei. Įstatymu Nr. 176/2006, kurį Islandijos parlamentas priėmė 2006 m. gruodžio mėn., ši teritorija buvo reglamentuota ir buvo apibrėžtos oro uosto teritorijos ribos (zona A) (19), kariniams tikslams skirta saugumo zona (zona B) ir galiausiai civiliniam naudojimui skirta zona (zona C). Zonos C bendras plotas yra 59,7 km2.

| (26) | 2006 m. spalio 24 d. įsteigta speciali Islandijos Valstybės 100 % valdoma įstaiga – Keblaviko oro uosto plėtros korporacija (KADECO, isl. Þróunarfélag Keflavíkur ehf.), kuriai pavesta valstybės vardu administruoti zonoje C esantį nekilnojamąjį turtą ir kuo skubiau pradėti eksploatuoti šią teritoriją pelningais civiliniais tikslais (20). KADECO organizuota kaip ribotos atsakomybės bendrovė, tačiau yra laikoma valstybine įmone, apibrėžta tam tikruose teisės aktuose, įskaitant viešųjų pirkimų įstatymą, kaip nustatyta paslaugų sutartyje, KADECO ir Iždo sudarytoje 2006 m. gruodžio 8 d. (toliau – paslaugų sutartis) (21). Vienintelė KADECO funkcija yra plėtoti konkrečioje teritorijoje (zonoje C) esantį nekilnojamąjį turtą, jį administruoti ir parduoti (nuomoti). |
| --- | --- |

(26)

2006 m. spalio 24 d. įsteigta speciali Islandijos Valstybės 100 % valdoma įstaiga – Keblaviko oro uosto plėtros korporacija (KADECO, isl. Þróunarfélag Keflavíkur ehf.), kuriai pavesta valstybės vardu administruoti zonoje C esantį nekilnojamąjį turtą ir kuo skubiau pradėti eksploatuoti šią teritoriją pelningais civiliniais tikslais (20). KADECO organizuota kaip ribotos atsakomybės bendrovė, tačiau yra laikoma valstybine įmone, apibrėžta tam tikruose teisės aktuose, įskaitant viešųjų pirkimų įstatymą, kaip nustatyta paslaugų sutartyje, KADECO ir Iždo sudarytoje 2006 m. gruodžio 8 d. (toliau – paslaugų sutartis) (21). Vienintelė KADECO funkcija yra plėtoti konkrečioje teritorijoje (zonoje C) esantį nekilnojamąjį turtą, jį administruoti ir parduoti (nuomoti).

| (27) | Pagal Įstatymo Nr. 176/2006 5 straipsnį mokesčiams ir rinkliavoms, taikomoms visoms A ir C zonų teritorijoms, kai tik jos pradedamos naudoti civiliniais tikslais pagal pardavimo arba nuomos sutartį, taikomos teisės aktų nustatytos taisyklės. |
| --- | --- |

(27)

Pagal Įstatymo Nr. 176/2006 5 straipsnį mokesčiams ir rinkliavoms, taikomoms visoms A ir C zonų teritorijoms, kai tik jos pradedamos naudoti civiliniais tikslais pagal pardavimo arba nuomos sutartį, taikomos teisės aktų nustatytos taisyklės.

Image

3.   VERTINAMOS PRIEMONĖS

3.1.   Įvadas

| (28) | Priemonės, apie kurias iš pradžių pranešė Islandijos institucijos, maniusios, kad jos yra susijusios su valstybės pagalba, buvo šios:






  1) | pelno mokesčio tarifas; |
| --- | --- | --- |

(28)

Priemonės, apie kurias iš pradžių pranešė Islandijos institucijos, maniusios, kad jos yra susijusios su valstybės pagalba, buvo šios:

1)

pelno mokesčio tarifas;

| 2) | nusidėvėjimo taisyklės; |
| --- | --- |

2)

nusidėvėjimo taisyklės;

| 3) | pramonės ir rinkos mokesčiai; |
| --- | --- |

3)

pramonės ir rinkos mokesčiai;

| 4) | žyminiai mokesčiai; |
| --- | --- |

4)

žyminiai mokesčiai;

| 5) | dalijimo į zonas mokestis; |
| --- | --- |

5)

dalijimo į zonas mokestis;

| 6) | importo muitai; |
| --- | --- |

6)

importo muitai;

| 7) | importui ir elektros energijai taikomo PVM mokėjimo atidėjimas; |
| --- | --- |

7)

importui ir elektros energijai taikomo PVM mokėjimo atidėjimas;

| 8) | elektros energijos gamybos saugos kontrolės rinkliava; |
| --- | --- |

8)

elektros energijos gamybos saugos kontrolės rinkliava;

| 9) | turto mokesčio garantija; |
| --- | --- |

9)

turto mokesčio garantija;

| 10) | savivaldybės nekilnojamojo turto mokestis. |
| --- | --- |

10)

savivaldybės nekilnojamojo turto mokestis.

Šios priemonės buvo numatytos Susitarime dėl investicijų ir Verne įstatyme. Be to, Susitarime dėl investicijų ir Verne įstatyme buvo paminėta vienkartinio savivaldybės mokesčio lengvata:

| 11) | savivaldybės kelių tiesimo mokestis. |
| --- | --- |

11)

savivaldybės kelių tiesimo mokestis.

| (29) | Savivaldybė ir Verne susitarė ir dėl savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio, ir dėl savivaldybės kelių tiesimo mokesčio, kurie nustatyti 2009 m. lapkričio 4 d. sudarytame:






  — | Susitarime dėl leidimų ir mokesčių. |
| --- | --- | --- |

(29)

Savivaldybė ir Verne susitarė ir dėl savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio, ir dėl savivaldybės kelių tiesimo mokesčio, kurie nustatyti 2009 m. lapkričio 4 d. sudarytame:

—

Susitarime dėl leidimų ir mokesčių.

| (30) | Be to, Islandijos institucijos, siekdamos teisinio tikrumo, pranešė apie šiuos susitarimus, kurie, jų nuomone, su valstybės pagalba nėra susiję:






  — | nekilnojamojo turto pirkimo sutartis; |
| --- | --- | --- |

(30)

Be to, Islandijos institucijos, siekdamos teisinio tikrumo, pranešė apie šiuos susitarimus, kurie, jų nuomone, su valstybės pagalba nėra susiję:

—

nekilnojamojo turto pirkimo sutartis;

| — | žemės nuomos sutartis; |
| --- | --- |

—

žemės nuomos sutartis;

| — | elektros energijos tiekimo sutartis. |
| --- | --- |

—

elektros energijos tiekimo sutartis.

| (31) | Sprendimas Nr. 418/10/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą apėmė vieną papildomą susitarimą, kuris vėliau buvo panaikintas:






  — | dažnių juostos pločio nuomos sutartis, su Farice sudaryta 2008 m. vasario 26 d. |
| --- | --- | --- |

(31)

Sprendimas Nr. 418/10/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą apėmė vieną papildomą susitarimą, kuris vėliau buvo panaikintas:

—

dažnių juostos pločio nuomos sutartis, su Farice sudaryta 2008 m. vasario 26 d.

3.2.   Nekilnojamojo turto pirkimo sutartis

| (32) | Nekilnojamojo turto pirkimo sutartis, pagal kurią Verne iš Islandijos iždo perka penkis pastatus, pasirašyta 2008 m. vasario 26 d. Pirkimo kaina – 14,5 mln. USD ir buvo padalyta į 25 000 USD užstatą, kuris buvo sumokėtas 2008 m. vasario 26 d., ir baigiamąjį mokėjimą, kuris turėjo būti atliktas 2008 m. kovo 26 d. |
| --- | --- |

(32)

Nekilnojamojo turto pirkimo sutartis, pagal kurią Verne iš Islandijos iždo perka penkis pastatus, pasirašyta 2008 m. vasario 26 d. Pirkimo kaina – 14,5 mln. USD ir buvo padalyta į 25 000 USD užstatą, kuris buvo sumokėtas 2008 m. vasario 26 d., ir baigiamąjį mokėjimą, kuris turėjo būti atliktas 2008 m. kovo 26 d.

| (33) | Verne įsigijo šiuos penkis Valhallarbraut g. esančius 1951–1958 m. pastatytus pastatus:








  1) | pastatas Nr. 868 | NATO sandėlis (žaliavų ir prekių pastatas) | 11 064 m2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2) | pastatas Nr. 869 | „Navy Exchange“ sandėlis | 16 606 m2 |
| 3) | pastatas Nr. 872 | sandėlis (šaldytuvai) | 1 009 m2 |
| 4) | pastatas Nr. 866 | sandėlis | 782 m2 |
| 5) | pastatas Nr. 864 | elektrinė | 1 547 m2 |

(33)

Verne įsigijo šiuos penkis Valhallarbraut g. esančius 1951–1958 m. pastatytus pastatus:

1)

pastatas Nr. 868

NATO sandėlis (žaliavų ir prekių pastatas)

11 064 m2

2)

pastatas Nr. 869

„Navy Exchange“ sandėlis

16 606 m2

3)

pastatas Nr. 872

sandėlis (šaldytuvai)

1 009 m2

4)

pastatas Nr. 866

sandėlis

782 m2

5)

pastatas Nr. 864

elektrinė

1 547 m2

Image

| (34) | Nuosavybės teisės perdavimo dokumentas buvo pasirašytas 2008 m. gegužės 9 d. Kaip matyti iš Islandijos institucijų pateiktos informacijos, 2008 ir 2009 m. Verne atnaujino du didelius sandėlius (pastatus Nr. 868 ir 869), kurie buvo įtraukti į iš pradžių planuotą pastatų kompleksą (žr. 2 pav.) (22). |
| --- | --- |

(34)

Nuosavybės teisės perdavimo dokumentas buvo pasirašytas 2008 m. gegužės 9 d. Kaip matyti iš Islandijos institucijų pateiktos informacijos, 2008 ir 2009 m. Verne atnaujino du didelius sandėlius (pastatus Nr. 868 ir 869), kurie buvo įtraukti į iš pradžių planuotą pastatų kompleksą (žr. 2 pav.) (22).

| (35) | Nekilnojamojo turto pirkimo sutarties D priede pateikiama Verne užsakymu parengta 2007 m. lapkričio 29 d. poveikio aplinkai ataskaita (23). Be penkių pastatų, kuriuos Verne įsigijo 2008 m. vasario 26 d., ataskaitoje aprašomi du sklype esantys statiniai: nedidelė skirstomoji pastotė (pastatas Nr. 867) ir angaro tipo sandėlis (žaliavų ir prekių sandėlis) (pastatas Nr. 889) (24), pastatyti atitinkamai 1979 ir 1985 m. Šie statiniai nekilnojamojo turto pirkimo sutartyje neminimi ir atrodo, kad jie buvo nugriauti (išardyti ). |
| --- | --- |

(35)

Nekilnojamojo turto pirkimo sutarties D priede pateikiama Verne užsakymu parengta 2007 m. lapkričio 29 d. poveikio aplinkai ataskaita (23). Be penkių pastatų, kuriuos Verne įsigijo 2008 m. vasario 26 d., ataskaitoje aprašomi du sklype esantys statiniai: nedidelė skirstomoji pastotė (pastatas Nr. 867) ir angaro tipo sandėlis (žaliavų ir prekių sandėlis) (pastatas Nr. 889) (24), pastatyti atitinkamai 1979 ir 1985 m. Šie statiniai nekilnojamojo turto pirkimo sutartyje neminimi ir atrodo, kad jie buvo nugriauti (išardyti ).

Image

3.3.   Žemės nuomos sutartis ir papildoma nuomos sutartis

| (36) | 2008 m. gegužės 9 d.Verne ir Islandijos iždas pasirašė atskirą žemės nuomos sutartį. Pagal šią sutartį Verne išsinuomojo 9,6 hektaro žemės kartu su visais joje esančiais įrengimais, inventoriumi ir patogumais. Ši žemė, Islandijos žemės registre registruota adresu Valhallarbraut g. 868, Reikjanesbairas, ir numeriu 214247, yra buvusios Keblaviko oro bazės ribose, šalia Keblaviko tarptautinio oro uosto, kaip apibūdinta pirmiau (žr. 4 pav.). Šiame sklype yra visi penki Verne įsigyti pastatai. Sklypas, kai jis buvo išnuomotas, nebuvo visiškai išnaudojamas (žr. 2 ir 3 pav.). |
| --- | --- |

(36)

2008 m. gegužės 9 d.Verne ir Islandijos iždas pasirašė atskirą žemės nuomos sutartį. Pagal šią sutartį Verne išsinuomojo 9,6 hektaro žemės kartu su visais joje esančiais įrengimais, inventoriumi ir patogumais. Ši žemė, Islandijos žemės registre registruota adresu Valhallarbraut g. 868, Reikjanesbairas, ir numeriu 214247, yra buvusios Keblaviko oro bazės ribose, šalia Keblaviko tarptautinio oro uosto, kaip apibūdinta pirmiau (žr. 4 pav.). Šiame sklype yra visi penki Verne įsigyti pastatai. Sklypas, kai jis buvo išnuomotas, nebuvo visiškai išnaudojamas (žr. 2 ir 3 pav.).

| (37) | Nuomos sutartis galioja 99 metus. Bendra sklypo nuomos kaina – 0,8 USD (80 JAV centų) už 1 m2 per metus, o kainos tikslinimo sąlyga nebuvo numatyta. Vykstant oficialiai tyrimo procedūrai Islandijos institucijos Institucijai pranešė, kad žemės nuomos sutartyje nustatytos sąlygos buvo iš dalies pakeistos 2009 m. birželio 30 d., kai savivaldybė ir Verne pasirašė sutartį, pagal kurią buvo pakeista nuomos kaina ir atidėtas nuomos mokėjimas (toliau – papildoma sutartis). Taigi atlikdama vertinimą šioje byloje Institucija turi įvertinti ir žemės nuomos sutartį su pakeitimais, padarytais papildoma sutartimi. |
| --- | --- |

(37)

Nuomos sutartis galioja 99 metus. Bendra sklypo nuomos kaina – 0,8 USD (80 JAV centų) už 1 m2 per metus, o kainos tikslinimo sąlyga nebuvo numatyta. Vykstant oficialiai tyrimo procedūrai Islandijos institucijos Institucijai pranešė, kad žemės nuomos sutartyje nustatytos sąlygos buvo iš dalies pakeistos 2009 m. birželio 30 d., kai savivaldybė ir Verne pasirašė sutartį, pagal kurią buvo pakeista nuomos kaina ir atidėtas nuomos mokėjimas (toliau – papildoma sutartis). Taigi atlikdama vertinimą šioje byloje Institucija turi įvertinti ir žemės nuomos sutartį su pakeitimais, padarytais papildoma sutartimi.

| (38) | Papildomoje nuomos sutartyje nustatyta, kad nuoma nebus taikoma iki 2010 m. balandžio 1 d. Persvarstyta metinės nuomos kaina sudaro 60 ISK už 1 m2 ir indeksuojama pagal Islandijos statybos sąnaudų kainų indeksą. |
| --- | --- |

(38)

Papildomoje nuomos sutartyje nustatyta, kad nuoma nebus taikoma iki 2010 m. balandžio 1 d. Persvarstyta metinės nuomos kaina sudaro 60 ISK už 1 m2 ir indeksuojama pagal Islandijos statybos sąnaudų kainų indeksą.

Image

3.4.   Susitarimas dėl leidimų ir mokesčių

| (39) | 2009 m. lapkričio 4 d.Verne ir savivaldybė pasirašė susitarimą (toliau – Susitarimas dėl leidimų ir mokesčių) dėl, be kita ko, teisės aktų nustatytų taisyklių dėl:






  — | savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio ir |
| --- | --- | --- |

(39)

2009 m. lapkričio 4 d.Verne ir savivaldybė pasirašė susitarimą (toliau – Susitarimas dėl leidimų ir mokesčių) dėl, be kita ko, teisės aktų nustatytų taisyklių dėl:

—

savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio ir

| — | savivaldybės kelių tiesimo mokesčio išimčių. |
| --- | --- |

—

savivaldybės kelių tiesimo mokesčio išimčių.

| (40) | Susitarime dėl leidimų ir mokesčių nenustatyta jokių lengvatų taikymo terminų. |
| --- | --- |

(40)

Susitarime dėl leidimų ir mokesčių nenustatyta jokių lengvatų taikymo terminų.

| (41) | Kaip matyti iš Islandijos institucijų pateiktos informacijos, susitarimas dėl leidimų ir mokesčių įsigaliojo 2009 m. pradžioje, nors buvo pasirašytas tik 2009 m. lapkričio 4 d. (25) |
| --- | --- |

(41)

Kaip matyti iš Islandijos institucijų pateiktos informacijos, susitarimas dėl leidimų ir mokesčių įsigaliojo 2009 m. pradžioje, nors buvo pasirašytas tik 2009 m. lapkričio 4 d. (25)

3.4.1.   Šiame sprendime nagrinėjamus savivaldybių mokesčius reglamentuojantys Islandijos teisės aktai

| (42) | Pagal Islandijos teisę savivaldybės nekilnojamojo turto mokestis (isl. fasteignaskattur) kasmet taikomas visam nekilnojamajam turtui (26) (žemei ir pastatams, įskaitant pramoninės paskirties nekilnojamąjį turtą), pagal Įstatymą Nr. 6/2001 dėl nekilnojamojo turto registro ir vertinimo įvertintam ankstesnių metų gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(42)

Pagal Islandijos teisę savivaldybės nekilnojamojo turto mokestis (isl. fasteignaskattur) kasmet taikomas visam nekilnojamajam turtui (26) (žemei ir pastatams, įskaitant pramoninės paskirties nekilnojamąjį turtą), pagal Įstatymą Nr. 6/2001 dėl nekilnojamojo turto registro ir vertinimo įvertintam ankstesnių metų gruodžio 31 d.

| (43) | Įstatymo Nr. 4/1995 dėl savivaldybių pajamų šaltinių 4 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad mokestį moka nuosavybės savininkas, nebent žemė yra išnuomota, – tokiu atveju šį mokestį moka naudotojas (nuomininkas). |
| --- | --- |

(43)

Įstatymo Nr. 4/1995 dėl savivaldybių pajamų šaltinių 4 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad mokestį moka nuosavybės savininkas, nebent žemė yra išnuomota, – tokiu atveju šį mokestį moka naudotojas (nuomininkas).

| (44) | Pagal Įstatymo Nr. 4/1995 3 straipsnį apmokestinimo bazę sudaro Islandijos registrų centro (isl. Þjóðskrá Íslands), pagal Įstatymą Nr. 6/2001 dėl nuosavybės registro ir vertinimo nustatyta nuosavybės vertė, o mokesčio tarifas, kurį kasmet nustato atskiros savivaldybės, gali svyruoti nuo nulio iki ne daugiau kaip 1,65 % oficialios nuosavybės vertės. Kaip matyti iš Islandijos institucijų pateiktos informacijos, Reikjanesbaire taikomas 1,65 % mokesčio tarifas. Savivaldybės nekilnojamojo turto mokestis taikomas visiems esamiems pastatams (ir žemei). Naujiems pastatams ir priestatams šis mokestis taikomas šiuos nuosavybės objektus įvertinus pagal Įstatymą Nr. 6/2001. |
| --- | --- |

(44)

Pagal Įstatymo Nr. 4/1995 3 straipsnį apmokestinimo bazę sudaro Islandijos registrų centro (isl. Þjóðskrá Íslands), pagal Įstatymą Nr. 6/2001 dėl nuosavybės registro ir vertinimo nustatyta nuosavybės vertė, o mokesčio tarifas, kurį kasmet nustato atskiros savivaldybės, gali svyruoti nuo nulio iki ne daugiau kaip 1,65 % oficialios nuosavybės vertės. Kaip matyti iš Islandijos institucijų pateiktos informacijos, Reikjanesbaire taikomas 1,65 % mokesčio tarifas. Savivaldybės nekilnojamojo turto mokestis taikomas visiems esamiems pastatams (ir žemei). Naujiems pastatams ir priestatams šis mokestis taikomas šiuos nuosavybės objektus įvertinus pagal Įstatymą Nr. 6/2001.

| (45) | Įstatymo Nr. 153/2006 dėl kelių tiesimo mokesčio (isl. gatnagerðargjald) 3 straipsnyje nustatyta, kad kelių tiesimo mokestis yra vienkartinis mokestis, kuriuo Islandijos savivaldybės turi apmokestinti nekilnojamąjį turtą visuose miesto rajonuose. Pagal Įstatymą Nr. 153/2006 savivaldybės įpareigotos apmokestinti šiuo mokesčiu ir gali pačios nustatyti mokesčio tarifą, kuris gali sudaryti ne daugiau kaip 15 % Islandijos statistikos departamento nustatytos oficialios pastato kainos už 1 m2. Apmokestinimo bazę sudaro statyba, kurią leista atitinkamame sklype vykdyti pagal miestų planavimo taisykles arba išduotą statybos leidimą. |
| --- | --- |

(45)

Įstatymo Nr. 153/2006 dėl kelių tiesimo mokesčio (isl. gatnagerðargjald) 3 straipsnyje nustatyta, kad kelių tiesimo mokestis yra vienkartinis mokestis, kuriuo Islandijos savivaldybės turi apmokestinti nekilnojamąjį turtą visuose miesto rajonuose. Pagal Įstatymą Nr. 153/2006 savivaldybės įpareigotos apmokestinti šiuo mokesčiu ir gali pačios nustatyti mokesčio tarifą, kuris gali sudaryti ne daugiau kaip 15 % Islandijos statistikos departamento nustatytos oficialios pastato kainos už 1 m2. Apmokestinimo bazę sudaro statyba, kurią leista atitinkamame sklype vykdyti pagal miestų planavimo taisykles arba išduotą statybos leidimą.

3.4.2.   Teisės aktų nustatytų taisyklių išimtys Verne atveju

| (46) | Dėl Verne nuosavybės Valhallarbraut g. Susitarime dėl leidimų ir mokesčių nustatytos šios teisės aktų nustatytų taisyklių išimtys:






  a) | Verne garantuojama, kad už visus pastatus, patalpas ir įrenginius, kuriuos Verne valdo nuosavybės teise arba nuomojasi, ji mokės ne didesnį kaip 1,65 % (atitinka šiuo metu Reikjanesbairo paprastai taikomą tarifą) nekilnojamojo turto mokestį, taip pat ir ateityje, net jei mokesčio tarifas būtų padidintas (27), |
| --- | --- | --- |

(46)

Dėl Verne nuosavybės Valhallarbraut g. Susitarime dėl leidimų ir mokesčių nustatytos šios teisės aktų nustatytų taisyklių išimtys:

a)

Verne garantuojama, kad už visus pastatus, patalpas ir įrenginius, kuriuos Verne valdo nuosavybės teise arba nuomojasi, ji mokės ne didesnį kaip 1,65 % (atitinka šiuo metu Reikjanesbairo paprastai taikomą tarifą) nekilnojamojo turto mokestį, taip pat ir ateityje, net jei mokesčio tarifas būtų padidintas (27),

| b) | nustatyta savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio bazė, susijusi su nekilnojamuoju turtu, kurį Verne įsigijo pagal nekilnojamojo turto pirkimo sutartį, sudaro 1 030 600 000 ISK, o tai lygu Verne įsigytų dviejų didelių sandėlio pastatų (Nr. 868 ir 869) oficialiai 2008 m. vertei ir į įsigytų trijų papildomų pastatų (Nr. 864, 866 ir 872) ar į išsinuomotos 9,6 hektaro žemės vertę neatsižvelgiama (28), |
| --- | --- |

b)

nustatyta savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio bazė, susijusi su nekilnojamuoju turtu, kurį Verne įsigijo pagal nekilnojamojo turto pirkimo sutartį, sudaro 1 030 600 000 ISK, o tai lygu Verne įsigytų dviejų didelių sandėlio pastatų (Nr. 868 ir 869) oficialiai 2008 m. vertei ir į įsigytų trijų papildomų pastatų (Nr. 864, 866 ir 872) ar į išsinuomotos 9,6 hektaro žemės vertę neatsižvelgiama (28),

| c) | savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio bazė tikslinama pagal Islandijos statybos sąnaudų kainų indeksą tą mėnesį, kurį Verne pradeda aptarnauti klientus (pastatas pradedamas eksploatuoti), o ne pirkimo dieną (29), |
| --- | --- |

c)

savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio bazė tikslinama pagal Islandijos statybos sąnaudų kainų indeksą tą mėnesį, kurį Verne pradeda aptarnauti klientus (pastatas pradedamas eksploatuoti), o ne pirkimo dieną (29),

| d) | būsimų pastatų, kurie bus pastatyti šiame sklype, apmokestinimo bazę sudarys mažesnioji iš šių sumų: i) išorinių karkasų statybos sąnaudos arba ii) 85 500 ISK už kvadratinį metrą, indeksuota pagal Islandijos statybos sąnaudų kainų indeksą pradedant nuo to mėnesio, kurį Verne pradeda aptarnauti klientus (pastatas pradedamas eksploatuoti) (proporcingai užimtumo lygiui), o ne mokesčio bazė, kuri būtų taikoma pagal teisės aktų nustatytas taisykles (30), |
| --- | --- |

d)

būsimų pastatų, kurie bus pastatyti šiame sklype, apmokestinimo bazę sudarys mažesnioji iš šių sumų: i) išorinių karkasų statybos sąnaudos arba ii) 85 500 ISK už kvadratinį metrą, indeksuota pagal Islandijos statybos sąnaudų kainų indeksą pradedant nuo to mėnesio, kurį Verne pradeda aptarnauti klientus (pastatas pradedamas eksploatuoti) (proporcingai užimtumo lygiui), o ne mokesčio bazė, kuri būtų taikoma pagal teisės aktų nustatytas taisykles (30),

| e) | nekilnojamojo turto mokestis taikomas tik nuo 2011 m. sausio 1 d., o ne nuo pastato įsigijimo (žemės nuomos) dienos, ir Verne už savivaldybei jau sumokėtus mokesčius ar mokesčius, mokėtinus savivaldybei Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių sudarymo dieną, gauna 44 660 298 ISK kreditą už būsimus nekilnojamojo turto mokesčius (31), |
| --- | --- |

e)

nekilnojamojo turto mokestis taikomas tik nuo 2011 m. sausio 1 d., o ne nuo pastato įsigijimo (žemės nuomos) dienos, ir Verne už savivaldybei jau sumokėtus mokesčius ar mokesčius, mokėtinus savivaldybei Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių sudarymo dieną, gauna 44 660 298 ISK kreditą už būsimus nekilnojamojo turto mokesčius (31),

| f) | Verne atleidžiama nuo savivaldybės kelių tiesimo mokesčio esamiems pastatams ir nuo visų esamų ir būsimų panašių į šį mokestį rinkliavų, jeigu įmonė kelius sklype nuties savo sąskaita, |
| --- | --- |

f)

Verne atleidžiama nuo savivaldybės kelių tiesimo mokesčio esamiems pastatams ir nuo visų esamų ir būsimų panašių į šį mokestį rinkliavų, jeigu įmonė kelius sklype nuties savo sąskaita,

| g) | Verne suteikiama speciali kelių tiesimo mokesčio visiems naujiems pastatams 75 % nuolaida, jeigu įmonė kelius sklype nuties savo sąskaita (32). |
| --- | --- |

g)

Verne suteikiama speciali kelių tiesimo mokesčio visiems naujiems pastatams 75 % nuolaida, jeigu įmonė kelius sklype nuties savo sąskaita (32).

3.5.   Elektros energijos tiekimo sutartis

| (47) | Elektros energijos tiekimo sutartis tarp Verne ir Landsvirkjun (nacionalinė energetikos įmonė, kurią visą valdo valstybė) pasirašyta 2009 m. spalio 22 d.Landsvirkjun yra išduotas pramonės ministro leidimas verstis elektros energijos prekyba, konkrečiai didmeniniu elektros energijos skirstymu tiekėjams ir daug elektros energijos vartojančioms Islandijos įmonėms. Landsvirkjun tieks duomenų centro elektros energijos poreikiams patenkinti būtiną energiją. Landsvirkjun įsipareigoja parūpinti Verne būtiną reguliarų iki maždaug [...] elektros energijos tiekimą. Elektros energijos tiekimo sutartis galioja 20 metų ir gali būti pratęsta dar 10 metų. |
| --- | --- |

(47)

Elektros energijos tiekimo sutartis tarp Verne ir Landsvirkjun (nacionalinė energetikos įmonė, kurią visą valdo valstybė) pasirašyta 2009 m. spalio 22 d.Landsvirkjun yra išduotas pramonės ministro leidimas verstis elektros energijos prekyba, konkrečiai didmeniniu elektros energijos skirstymu tiekėjams ir daug elektros energijos vartojančioms Islandijos įmonėms. Landsvirkjun tieks duomenų centro elektros energijos poreikiams patenkinti būtiną energiją. Landsvirkjun įsipareigoja parūpinti Verne būtiną reguliarų iki maždaug [...] elektros energijos tiekimą. Elektros energijos tiekimo sutartis galioja 20 metų ir gali būti pratęsta dar 10 metų.

| (48) | Sutarta tokia elektros energijos kaina (perdavimo kainos neįskaičiuotos): | Pirmiesiems [...]:






  Kaina už 1 MW | Laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- |
| [...] USD (33) | Iki 2013 m. gruodžio 31 d. |
| [...] USD | Nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2016 m. gruodžio 31 d. |
| [...] USD | Nuo 2017 m. sausio 1 d. iki 2018 m. gruodžio 31 d. |
| [...] USD | Nuo 2019 m. sausio 1 d. iki sutarties galiojimo pabaigos |

(48)

Sutarta tokia elektros energijos kaina (perdavimo kainos neįskaičiuotos):

Pirmiesiems [...]:

Kaina už 1 MW

Laikotarpis

[...] USD (33)

Iki 2013 m. gruodžio 31 d.

[...] USD

Nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2016 m. gruodžio 31 d.

[...] USD

Nuo 2017 m. sausio 1 d. iki 2018 m. gruodžio 31 d.

[...] USD

Nuo 2019 m. sausio 1 d. iki sutarties galiojimo pabaigos

| | Kiekiui, viršijančiam [...]:






  Kaina už 1 MW | Kiekis |
| --- | --- | --- |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | Daugiau nei [...] MW |

Kiekiui, viršijančiam [...]:

Kaina už 1 MW

Kiekis

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

Daugiau nei [...] MW

| | Kainos kasmet tikslinamos [...] |
| --- | --- |

Kainos kasmet tikslinamos [...]

| (49) | Elektros energijos tiekimo sutarties 6 straipsnyje Verne nustatytas vadinamasis įsipareigojimas „imk arba mokėk“. Tai reiškia, kad įmonė privalo sumokėti už kiekvieniems kalendoriniams metams nustatytą minimalų elektros energijos kiekį (lygų 90 % sutartyje nustatyto elektros energijos kiekio), neatsižvelgiant į tai, ar faktinis metinis vartojimas pasiekia tą metinį lygį. Sutartinis elektros energijos kiekis nustatytas elektros energijos tiekimo sutarties A priede ir laipsniškai didėja nuo [...] [...] metais. |
| --- | --- |

(49)

Elektros energijos tiekimo sutarties 6 straipsnyje Verne nustatytas vadinamasis įsipareigojimas „imk arba mokėk“. Tai reiškia, kad įmonė privalo sumokėti už kiekvieniems kalendoriniams metams nustatytą minimalų elektros energijos kiekį (lygų 90 % sutartyje nustatyto elektros energijos kiekio), neatsižvelgiant į tai, ar faktinis metinis vartojimas pasiekia tą metinį lygį. Sutartinis elektros energijos kiekis nustatytas elektros energijos tiekimo sutarties A priede ir laipsniškai didėja nuo [...] [...] metais.

4.   PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (50) | Be abejonių, kurias Institucija išreiškė sprendime pradėti procedūrą dėl vėliau panaikinto Susitarimo dėl investicijų ir Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių, būtent dėl aptariamų pagalbos priemonių priskyrimo investicinės pagalbos kategorijai ir dėl jų būtinumo ir skatinamojo poveikio, t. y. ar pagalba iš tikrųjų padeda gavėjo elgesį pakeisti taip, kad jis imtųsi investuoti atitinkamoje remiamoje teritorijoje, Institucija sprendime pradėti procedūrą paprašė Islandijos institucijų „pateikti būtiną informaciją ir argumentus, kad Institucija galėtų įvertinti, ar [nurodytos] [...] sutartys susijusios su valstybės pagalba, ar ne“ (34). Nurodytos šios sutartys (35):






  1) | žemės nuomos sutartis, |
| --- | --- | --- |

(50)

Be abejonių, kurias Institucija išreiškė sprendime pradėti procedūrą dėl vėliau panaikinto Susitarimo dėl investicijų ir Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių, būtent dėl aptariamų pagalbos priemonių priskyrimo investicinės pagalbos kategorijai ir dėl jų būtinumo ir skatinamojo poveikio, t. y. ar pagalba iš tikrųjų padeda gavėjo elgesį pakeisti taip, kad jis imtųsi investuoti atitinkamoje remiamoje teritorijoje, Institucija sprendime pradėti procedūrą paprašė Islandijos institucijų „pateikti būtiną informaciją ir argumentus, kad Institucija galėtų įvertinti, ar [nurodytos] [...] sutartys susijusios su valstybės pagalba, ar ne“ (34). Nurodytos šios sutartys (35):

1)

žemės nuomos sutartis,

| 2) | nekilnojamojo turto pirkimo sutartis ir |
| --- | --- |

2)

nekilnojamojo turto pirkimo sutartis ir

| 3) | elektros energijos tiekimo sutartis. |
| --- | --- |

3)

elektros energijos tiekimo sutartis.

| (51) | Institucija abejojo, ar pagalba, kuri pagal šias sutartis būtų suteikta Verne, galėtų būti laikoma derančia su EEE susitarime nustatytomis valstybės pagalbos taisyklėmis. |
| --- | --- |

(51)

Institucija abejojo, ar pagalba, kuri pagal šias sutartis būtų suteikta Verne, galėtų būti laikoma derančia su EEE susitarime nustatytomis valstybės pagalbos taisyklėmis.

5.   ISLANDIJOS INSTITUCIJŲ PASTABŲ SANTRAUKA

| (52) | Toliau Institucija iš Islandijos institucijų gautas pastabas apibendrins atsižvelgdama į vertinamas priemones (36). |
| --- | --- |

(52)

Toliau Institucija iš Islandijos institucijų gautas pastabas apibendrins atsižvelgdama į vertinamas priemones (36).

5.1.   Pastabos dėl žemės nuomos sutarties, papildomos nuomos sutarties, nekilnojamojo turto pirkimo sutarties ir elektros energijos tiekimo sutarties

| (53) | Islandijos institucijos tvirtina, kad sutartys suderėtos komercinėmis sąlygomis ir vadovaujantis įprastų rinkos sąlygų principu ir jos nesusijusios su jokiu valstybės pagalbos teikimu. |
| --- | --- |

(53)

Islandijos institucijos tvirtina, kad sutartys suderėtos komercinėmis sąlygomis ir vadovaujantis įprastų rinkos sąlygų principu ir jos nesusijusios su jokiu valstybės pagalbos teikimu.

| (54) | Pirma, dėl žemės nuomos sutarties Islandijos institucijos paaiškino, kad sprendime pradėti procedūrą paminėta išimtinumo nuostata (37) išskirtinai susijusi su Keblaviko regionu, o ne su visa Islandija. Jos taip pat pridūrė, kad ši nuostata neturėtų būti aiškinama atsižvelgiant į bendros pagalbos schemos, nustatytos pagal Įstatymą Nr. 99/2010 dėl pradinių investicijų Islandijoje skatinimo, dalykines nuostatas. Dėl nuomos kainos, taikomos pagal papildomą sutartį, kuri Institucijai buvo pateikta vykstant oficialiam tyrimui, Islandijos institucijos tvirtino, kad žemės nuoma atspindi rinkos kainą, ir paminėjo, kad savivaldybių paprastai kasmet taikomas mokestis sudaro 1–2 % oficialios žemės vertės, o šioje byloje nuomos kaina 2011 m. viršijo 3 %. |
| --- | --- |

(54)

Pirma, dėl žemės nuomos sutarties Islandijos institucijos paaiškino, kad sprendime pradėti procedūrą paminėta išimtinumo nuostata (37) išskirtinai susijusi su Keblaviko regionu, o ne su visa Islandija. Jos taip pat pridūrė, kad ši nuostata neturėtų būti aiškinama atsižvelgiant į bendros pagalbos schemos, nustatytos pagal Įstatymą Nr. 99/2010 dėl pradinių investicijų Islandijoje skatinimo, dalykines nuostatas. Dėl nuomos kainos, taikomos pagal papildomą sutartį, kuri Institucijai buvo pateikta vykstant oficialiam tyrimui, Islandijos institucijos tvirtino, kad žemės nuoma atspindi rinkos kainą, ir paminėjo, kad savivaldybių paprastai kasmet taikomas mokestis sudaro 1–2 % oficialios žemės vertės, o šioje byloje nuomos kaina 2011 m. viršijo 3 %.

| (55) | Antra, dėl nekilnojamojo turto pirkimo sutarties Islandijos institucijos tvirtino, kad apie šią nuosavybę buvo viešai skelbiama ir kad pardavimo kaina atspindėjo rinkos kainą, o ją nustatant taip pat buvo atsižvelgta į pastatų būklę ir papildomą pasiūlą nekilnojamojo turto rinkoje, atsiradusią JAV kariniam jūrų laivynui pasitraukus iš šios teritorijos. Jos pateikė vieno iš pastatų eksperto vertinimą ir trečiosios šalies pasiūlymą, taip pat dėl to pastato; ir vertinimas, ir pasiūlymas datuoti 2007 m. balandžio 23 d. Eksperto nustatyta vertė beveik dukart viršija kainą, nustatytą pasiūlyme, kuris, kaip matyti iš pateiktos informacijos, buvo atmestas. Be to, artėjant oficialios tyrimo procedūros pabaigai Institucijai buvo pateiktos visų atitinkamame regione išspausdintų skelbimų kopijos. Kad įrodytų, jog sutartys dėl nekilnojamojo turto buvo suderėtos vadovaujantis įprastų rinkos sąlygų principu, Islandijos institucijos kartu su eksperto vertinimu pateikė KADECO (Keblaviko oro uosto plėtros korporacija) generalinio direktoriaus raštą, pasiūlymą dėl vieno iš pastatų, kuris vėliau buvo parduotas Verne, ir nuosavybės objektų nuotrauką. Taigi Islandijos institucijos tvirtina, kad sutarčių sudarymo ir skyrimo procedūros, kurių laikytasi nekilnojamojo turto pardavimo atveju (viešųjų pirkimų procedūros), atitinka įprastą reguliavimo ir komercinę praktiką, taikomą Islandijoje aptariamoms konkrečių rūšių sutartims. Todėl Islandijos institucijos laikosi nuomonės, kad nėra jokių pagalbos iš su valstybe susijusių išteklių priskirtinumo klausimų, kuriuos būtų reikėję vertinti šioje konkrečioje byloje. |
| --- | --- |

(55)

Antra, dėl nekilnojamojo turto pirkimo sutarties Islandijos institucijos tvirtino, kad apie šią nuosavybę buvo viešai skelbiama ir kad pardavimo kaina atspindėjo rinkos kainą, o ją nustatant taip pat buvo atsižvelgta į pastatų būklę ir papildomą pasiūlą nekilnojamojo turto rinkoje, atsiradusią JAV kariniam jūrų laivynui pasitraukus iš šios teritorijos. Jos pateikė vieno iš pastatų eksperto vertinimą ir trečiosios šalies pasiūlymą, taip pat dėl to pastato; ir vertinimas, ir pasiūlymas datuoti 2007 m. balandžio 23 d. Eksperto nustatyta vertė beveik dukart viršija kainą, nustatytą pasiūlyme, kuris, kaip matyti iš pateiktos informacijos, buvo atmestas. Be to, artėjant oficialios tyrimo procedūros pabaigai Institucijai buvo pateiktos visų atitinkamame regione išspausdintų skelbimų kopijos. Kad įrodytų, jog sutartys dėl nekilnojamojo turto buvo suderėtos vadovaujantis įprastų rinkos sąlygų principu, Islandijos institucijos kartu su eksperto vertinimu pateikė KADECO (Keblaviko oro uosto plėtros korporacija) generalinio direktoriaus raštą, pasiūlymą dėl vieno iš pastatų, kuris vėliau buvo parduotas Verne, ir nuosavybės objektų nuotrauką. Taigi Islandijos institucijos tvirtina, kad sutarčių sudarymo ir skyrimo procedūros, kurių laikytasi nekilnojamojo turto pardavimo atveju (viešųjų pirkimų procedūros), atitinka įprastą reguliavimo ir komercinę praktiką, taikomą Islandijoje aptariamoms konkrečių rūšių sutartims. Todėl Islandijos institucijos laikosi nuomonės, kad nėra jokių pagalbos iš su valstybe susijusių išteklių priskirtinumo klausimų, kuriuos būtų reikėję vertinti šioje konkrečioje byloje.

| (56) | Dėl Verne ir Landsvirkjun sudarytos elektros energijos tiekimo sutarties ir jos ryšio su ankstesne sutartimi, kurią šios šalys sudarė 2008 m. ([...] d.) ir kuri buvo pakeista vertinama elektros energijos tiekimo sutartimi, Islandijos institucijos paaiškino, kad persvarstyti pradinę sutartį paskatino Verne nesugebėjimas vykdyti pradinių įmonės įsipareigojimų Landsvirkjun, kurį lėmė ekonomikos krizė ir dėl jos atsiradę vėlavimai. Pagal antrąjį sutarties variantą Verne leista sumažinti bendrą įmonės įsipareigojimą Landsvirkjun, jei tai būtina dėl išorės aplinkybių, bet jei Verne tai padarytų, ji būtų nubausta ir netektų galimybės naudotis papildomu pajėgumu. Islandijos institucijos tvirtina, kad ši sutartis buvo suderėta vadovaujantis įprastų rinkos sąlygų principu. |
| --- | --- |

(56)

Dėl Verne ir Landsvirkjun sudarytos elektros energijos tiekimo sutarties ir jos ryšio su ankstesne sutartimi, kurią šios šalys sudarė 2008 m. ([...] d.) ir kuri buvo pakeista vertinama elektros energijos tiekimo sutartimi, Islandijos institucijos paaiškino, kad persvarstyti pradinę sutartį paskatino Verne nesugebėjimas vykdyti pradinių įmonės įsipareigojimų Landsvirkjun, kurį lėmė ekonomikos krizė ir dėl jos atsiradę vėlavimai. Pagal antrąjį sutarties variantą Verne leista sumažinti bendrą įmonės įsipareigojimą Landsvirkjun, jei tai būtina dėl išorės aplinkybių, bet jei Verne tai padarytų, ji būtų nubausta ir netektų galimybės naudotis papildomu pajėgumu. Islandijos institucijos tvirtina, kad ši sutartis buvo suderėta vadovaujantis įprastų rinkos sąlygų principu.

5.2.   Investicinė pagalba ar veiklos pagalba

| (57) | Islandijos institucijos teigia, jog aliuminio lydyklų bylose (38) Institucija laikėsi nuomonės, kad aptariama pagalba gali būti apibūdinama kaip investicinė pagalba, jei ją galima susieti su konkrečių projektų vykdymu, ji grindžiama regione investuota suma, ji gali būti kiekybiškai įvertinta ir yra nustatyta viršutinė pagalbos riba, išreikšta regione investuotos sumos procentine dalimi. |
| --- | --- |

(57)

Islandijos institucijos teigia, jog aliuminio lydyklų bylose (38) Institucija laikėsi nuomonės, kad aptariama pagalba gali būti apibūdinama kaip investicinė pagalba, jei ją galima susieti su konkrečių projektų vykdymu, ji grindžiama regione investuota suma, ji gali būti kiekybiškai įvertinta ir yra nustatyta viršutinė pagalbos riba, išreikšta regione investuotos sumos procentine dalimi.

| (58) | Be to, Islandijos institucijos pažymi, jog Institucija nurodė, kad Institucijos verslo apmokestinimo gairių (39) 4 dalies 3 ir 4 punktuose nustatyti skaidrumo reikalavimai buvo patenkinti; kitaip tariant, suteikta nauda gali būti kiekybiškai įvertinta ir yra proporcinga apribojimams, kuriems kompensuoti ji buvo skirta. |
| --- | --- |

(58)

Be to, Islandijos institucijos pažymi, jog Institucija nurodė, kad Institucijos verslo apmokestinimo gairių (39) 4 dalies 3 ir 4 punktuose nustatyti skaidrumo reikalavimai buvo patenkinti; kitaip tariant, suteikta nauda gali būti kiekybiškai įvertinta ir yra proporcinga apribojimams, kuriems kompensuoti ji buvo skirta.

| (59) | Be to, Islandijos institucijos tvirtino, kad tuo atveju, jei bendros iš pradžių planuotos investicinės sąnaudos galiausiai būtų mažesnės nei iš pradžių numatyti 726 mln. USD, ir bendra viršutinė pagalbos riba, ir bendros valstybės pagalbos suma būtų proporcingai mažesnė. Islandijos institucijų teigimu, nustatytu mechanizmu siekiama garantuoti, kad tuo atveju, jeigu investicinės sąnaudos būtų mažesnės, nei numatyta, būtų užtikrintas taikytinas pagalbos intensyvumas (ir kaip tai būtų užtikrinta). |
| --- | --- |

(59)

Be to, Islandijos institucijos tvirtino, kad tuo atveju, jei bendros iš pradžių planuotos investicinės sąnaudos galiausiai būtų mažesnės nei iš pradžių numatyti 726 mln. USD, ir bendra viršutinė pagalbos riba, ir bendros valstybės pagalbos suma būtų proporcingai mažesnė. Islandijos institucijų teigimu, nustatytu mechanizmu siekiama garantuoti, kad tuo atveju, jeigu investicinės sąnaudos būtų mažesnės, nei numatyta, būtų užtikrintas taikytinas pagalbos intensyvumas (ir kaip tai būtų užtikrinta).

5.3.   Pareiga susilaikyti nuo veiksmų

| (60) | Islandijos institucijos savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą tvirtino, kad vienintelė jau įsigaliojusi nauda yra savivaldybės suteiktas atleidimas nuo savivaldybės mokesčių pagal Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių nuostatas. Šiuo klausimu Verne, pasak Islandijos institucijų, įsipareigojo atlyginti savivaldybei nesumokėtas sumas. Islandijos institucijos įsipareigoja stebėti, kad tai būtų įvykdyta, ir tinkamu laiku Institucijai pranešti, kad susijusios sumos (įskaitant palūkanas) buvo visiškai sumokėtos. Tačiau Islandijos institucijos siūlo numatytą mokėjimą atidėti iki Institucija priims galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

(60)

Islandijos institucijos savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą tvirtino, kad vienintelė jau įsigaliojusi nauda yra savivaldybės suteiktas atleidimas nuo savivaldybės mokesčių pagal Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių nuostatas. Šiuo klausimu Verne, pasak Islandijos institucijų, įsipareigojo atlyginti savivaldybei nesumokėtas sumas. Islandijos institucijos įsipareigoja stebėti, kad tai būtų įvykdyta, ir tinkamu laiku Institucijai pranešti, kad susijusios sumos (įskaitant palūkanas) buvo visiškai sumokėtos. Tačiau Islandijos institucijos siūlo numatytą mokėjimą atidėti iki Institucija priims galutinį sprendimą šiuo klausimu.

5.4.   Iš pradžių numatytos pagalbos būtinumas ir jos skatinamasis poveikis, kaip įrodinėjo Islandijos institucijos prieš atsiimdamos pranešimą

5.4.1.   Pagrindiniai faktai, susiję su pirminiu Verne investiciniu sprendimu

| (61) | Islandijos institucijos tvirtina, kad suderintą politiką, kuria siekta į duomenų centrų verslą Islandijoje pritraukti užsienio investuotojų, vyriausybė pradėjo įgyvendinti 2007 m. Iš pagrindinių priežasčių Islandijoje kurti verslą labiausiai išskirta šalies geografinė vieta tarp Europos ir Šiaurės Amerikos, jos apmokestinimo struktūra, kuri buvo apribota 15 % grynojo pelno, jos didžiuliai atsinaujinantieji ekologiški ištekliai ir vėsus klimatas. |
| --- | --- |

(61)

Islandijos institucijos tvirtina, kad suderintą politiką, kuria siekta į duomenų centrų verslą Islandijoje pritraukti užsienio investuotojų, vyriausybė pradėjo įgyvendinti 2007 m. Iš pagrindinių priežasčių Islandijoje kurti verslą labiausiai išskirta šalies geografinė vieta tarp Europos ir Šiaurės Amerikos, jos apmokestinimo struktūra, kuri buvo apribota 15 % grynojo pelno, jos didžiuliai atsinaujinantieji ekologiški ištekliai ir vėsus klimatas.

| (62) | Islandijos institucijos tvirtina, kad galimam buvusios karinės bazės, atlaisvintos 2006 m. rugsėjo mėn., poveikiui regioninei plėtrai buvo skiriama daug dėmesio. Diskusijose su Verne Islandijos institucijos skatino panaudoti šį sklypą duomenų centro projektui. Šiuo požiūriu tikėtasi, kad bet kokias natūralias kliūtis naudoti sklypą kompensuos tai, kad jame jau yra tam tikrų pastatų, kuriuos galima atnaujinti, ir visai šalia yra tarptautinis oro uostas. |
| --- | --- |

(62)

Islandijos institucijos tvirtina, kad galimam buvusios karinės bazės, atlaisvintos 2006 m. rugsėjo mėn., poveikiui regioninei plėtrai buvo skiriama daug dėmesio. Diskusijose su Verne Islandijos institucijos skatino panaudoti šį sklypą duomenų centro projektui. Šiuo požiūriu tikėtasi, kad bet kokias natūralias kliūtis naudoti sklypą kompensuos tai, kad jame jau yra tam tikrų pastatų, kuriuos galima atnaujinti, ir visai šalia yra tarptautinis oro uostas.

| (63) | Islandijos institucijos tvirtina, kad iš pradžių planuotas duomenų centras būtų turėjęs labai teigiamą poveikį užimtumui Reikjaneso regione. Pagal pradinį Verne planą centrui pradėjus visiškai veikti numatomas užimtumo lygis būtų 180–220 asmenų – ir tai regione, kurio darbo jėgą 2009 m. spalio 30 d. sudarė 12 613 žmonių, o nedarbo lygis buvo šiek tiek mažesnis nei 13 %. Taip pat teigta, kad didelę naujai samdomų darbuotojų dalį sudarytų kvalifikuoti darbuotojai. Be to, Islandijos institucijos tvirtino, kad iš pradžių planuotas projektas, pritraukdamas į Islandiją IT įmones, gerokai prisidėtų prie regiono ir visos Islandijos pramonės diversifikavimo. |
| --- | --- |

(63)

Islandijos institucijos tvirtina, kad iš pradžių planuotas duomenų centras būtų turėjęs labai teigiamą poveikį užimtumui Reikjaneso regione. Pagal pradinį Verne planą centrui pradėjus visiškai veikti numatomas užimtumo lygis būtų 180–220 asmenų – ir tai regione, kurio darbo jėgą 2009 m. spalio 30 d. sudarė 12 613 žmonių, o nedarbo lygis buvo šiek tiek mažesnis nei 13 %. Taip pat teigta, kad didelę naujai samdomų darbuotojų dalį sudarytų kvalifikuoti darbuotojai. Be to, Islandijos institucijos tvirtino, kad iš pradžių planuotas projektas, pritraukdamas į Islandiją IT įmones, gerokai prisidėtų prie regiono ir visos Islandijos pramonės diversifikavimo.

| (64) | Islandijos institucijos taip pat tvirtina, kad 2007 m., kai Verne padarė savo pirminį sprendimą investuoti Islandijoje, buvo akivaizdžiai domėtasi Islandijos atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais ir apskritai manyta, kad verslo ir politinė aplinka Islandijoje yra stabili. Islandijos institucijų teigimu, stabilumas yra būtinas ir investuotojams, ir klientams, iš kurių tikėtasi įvairių rūšių ilgalaikių įsipareigojimų, kuriuos reikalaujama prisiimti didmeninius klientus aptarnaujančių duomenų centrų sektoriuje. Teigta, kad didmeninius klientus aptarnaujančių duomenų centrų klientai paprastai pasirašo 10–20 metų trukmės nuomos sutartis, o investuotojai į duomenų centrus svarstys bent dėl 15 metų investavimo termino savo verslo planams įgyvendinti. 2008 m. ekonomikai sužlugus, verslo aplinka Islandijoje tapo nestabili. |
| --- | --- |

(64)

Islandijos institucijos taip pat tvirtina, kad 2007 m., kai Verne padarė savo pirminį sprendimą investuoti Islandijoje, buvo akivaizdžiai domėtasi Islandijos atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais ir apskritai manyta, kad verslo ir politinė aplinka Islandijoje yra stabili. Islandijos institucijų teigimu, stabilumas yra būtinas ir investuotojams, ir klientams, iš kurių tikėtasi įvairių rūšių ilgalaikių įsipareigojimų, kuriuos reikalaujama prisiimti didmeninius klientus aptarnaujančių duomenų centrų sektoriuje. Teigta, kad didmeninius klientus aptarnaujančių duomenų centrų klientai paprastai pasirašo 10–20 metų trukmės nuomos sutartis, o investuotojai į duomenų centrus svarstys bent dėl 15 metų investavimo termino savo verslo planams įgyvendinti. 2008 m. ekonomikai sužlugus, verslo aplinka Islandijoje tapo nestabili.

5.4.2.   Neišvengiamas spaudimas vyriausybės fiskalinei politikai

| (65) | Islandijos institucijos tvirtina, kad 2008 m. pabaigoje, kai Islandijos ekonomika sužlugo, ekonomikos pusiausvyra buvo smarkiai sutrikdyta. Tokiomis aplinkybėmis vyriausybei buvo būtina padidinti įvairius mokesčius. Pavyzdžiui, 2010 m. sausio mėn. įmonių pelno mokesčio tarifai buvo padidinti nuo 15 iki 18 % (40). Islandijos institucijos taip pat tvirtino, kad ekonomikos atkūrimas po Islandiją ištikusio nuosmukio bus netolygus, o to atkūrimo mastas ir terminas neaiškus. Todėl neįmanoma tvirtai prognozuoti, kad nebus įgyvendinta jokių tolesnių apmokestinimo pakeitimų. |
| --- | --- |

(65)

Islandijos institucijos tvirtina, kad 2008 m. pabaigoje, kai Islandijos ekonomika sužlugo, ekonomikos pusiausvyra buvo smarkiai sutrikdyta. Tokiomis aplinkybėmis vyriausybei buvo būtina padidinti įvairius mokesčius. Pavyzdžiui, 2010 m. sausio mėn. įmonių pelno mokesčio tarifai buvo padidinti nuo 15 iki 18 % (40). Islandijos institucijos taip pat tvirtino, kad ekonomikos atkūrimas po Islandiją ištikusio nuosmukio bus netolygus, o to atkūrimo mastas ir terminas neaiškus. Todėl neįmanoma tvirtai prognozuoti, kad nebus įgyvendinta jokių tolesnių apmokestinimo pakeitimų.

| (66) | Islandijos institucijos taip pat tvirtino, jog dėl verslo aplinkos nestabilumo kilus ekonomikos krizei būtų buvę nerealu tikėtis, kad Verne toliau įgyvendins savo pasiūlytą investicinį projektą, tardama, kad tai yra „įprastos veiklos sąlygos“. Taigi, atsižvelgiant į tai, kad duomenų centro pajėgumas jo gyvavimo laikotarpiu didėja, kai esamos jo priemonės modernizuojamos, būtų nepagrįsta numatyti, kad Verne tęstų savo esamas investicijas Islandijoje, kurios ekonominės aplinkybės labai pasikeitė. |
| --- | --- |

(66)

Islandijos institucijos taip pat tvirtino, jog dėl verslo aplinkos nestabilumo kilus ekonomikos krizei būtų buvę nerealu tikėtis, kad Verne toliau įgyvendins savo pasiūlytą investicinį projektą, tardama, kad tai yra „įprastos veiklos sąlygos“. Taigi, atsižvelgiant į tai, kad duomenų centro pajėgumas jo gyvavimo laikotarpiu didėja, kai esamos jo priemonės modernizuojamos, būtų nepagrįsta numatyti, kad Verne tęstų savo esamas investicijas Islandijoje, kurios ekonominės aplinkybės labai pasikeitė.

5.4.3.   Poveikis investuotojų pasitikėjimui

| (67) | Islandijos institucijos tvirtino, kad finansų krizės sukelti įvykiai Islandijoje buvo nenugalimos jėgos atvejis, iš esmės pakeitęs investuotojų ir klientų požiūrį į Islandiją. Trumpai tariant, dėl to Islandija tapo gana nepatrauklia vieta užsienio investicijoms, bent artimiausioje ateityje ir (arba) vidutinės trukmės laikotarpiu. |
| --- | --- |

(67)

Islandijos institucijos tvirtino, kad finansų krizės sukelti įvykiai Islandijoje buvo nenugalimos jėgos atvejis, iš esmės pakeitęs investuotojų ir klientų požiūrį į Islandiją. Trumpai tariant, dėl to Islandija tapo gana nepatrauklia vieta užsienio investicijoms, bent artimiausioje ateityje ir (arba) vidutinės trukmės laikotarpiu.

| (68) | Islandijos institucijos tvirtino, kad ekonomikos krizė buvo sunki ir padarė didelį poveikį duomenų centro klientams ir investuotojams. Kaip pavyzdį jos nurodo, kad kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių (CDS) palūkanų normų skirtumas, didžiąją 2008 m. dalį svyravęs 200 bazinių punktų intervale, artėjant bankų krizei pašoko iki gerokai daugiau nei 1 000 bazinių punktų. Islandijos institucijos pažymi, kad tomis aplinkybėmis Verne ir jos investuotojai manė neturintys kito pasirinkimo, kaip tik užsitikrinti Islandijos vyriausybės įsipareigojimą ir taip parodyti, kad ir jos klientams, ir investuotojams gali būti išsaugota tam tikro stabilumo ekonominė aplinka. Islandijos institucijos supranta, kad galimi stambūs naudotojai, kaip antai IBM ir Morgan Stanley, įspėjo Verne neturėsiantys kito pasirinkimo, kaip tik atidėti savo sprendimus investuoti Islandijoje, nebent verslo aplinka būtų stabilizuota. Taigi Verne pripažino, kad, siekiant užsitikrinti klientų įsipareigojimus ir būsimą investicinį kapitalą, buvo būtina imtis ypatingų priemonių. |
| --- | --- |

(68)

Islandijos institucijos tvirtino, kad ekonomikos krizė buvo sunki ir padarė didelį poveikį duomenų centro klientams ir investuotojams. Kaip pavyzdį jos nurodo, kad kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių (CDS) palūkanų normų skirtumas, didžiąją 2008 m. dalį svyravęs 200 bazinių punktų intervale, artėjant bankų krizei pašoko iki gerokai daugiau nei 1 000 bazinių punktų. Islandijos institucijos pažymi, kad tomis aplinkybėmis Verne ir jos investuotojai manė neturintys kito pasirinkimo, kaip tik užsitikrinti Islandijos vyriausybės įsipareigojimą ir taip parodyti, kad ir jos klientams, ir investuotojams gali būti išsaugota tam tikro stabilumo ekonominė aplinka. Islandijos institucijos supranta, kad galimi stambūs naudotojai, kaip antai IBM ir Morgan Stanley, įspėjo Verne neturėsiantys kito pasirinkimo, kaip tik atidėti savo sprendimus investuoti Islandijoje, nebent verslo aplinka būtų stabilizuota. Taigi Verne pripažino, kad, siekiant užsitikrinti klientų įsipareigojimus ir būsimą investicinį kapitalą, buvo būtina imtis ypatingų priemonių.

| (69) | Dėl skatinamojo poveikio Islandijos institucijos tvirtina, jog lūkesčiai, kad nedidelė privataus kapitalo investicinė įmonė, tokia kaip Verne, rengs išsamius dokumentus apie akivaizdų, tiesioginį ir radikalų aplinkybių pokytį, nelabai dera su tuo, kaip nedidelės investicinės įmonės priima sprendimus praktikoje. Islandijos institucijos taip pat pažymi, kad Verne buvo ir yra nedidelė verslo įmonė, turinti keletą vadovų ir darbuotojų ir grupę investuotojų, turinčių asmeninius ryšius su duomenų centrų projektais, kurie buvo įgyvendinti prieš Verne atliekant investicijas Islandijoje. Be to, tai, kad nėra valdybos posėdžių protokolų ar kitų oficialių dokumentų, susijusių su sprendimu prašyti pagalbos, nereiškia, kad Verne ar jos investuotojai į pagalbos poreikius žiūrėjo ne taip rimtai ar buvo mažiau įsitikinę, kad pagalba yra būtina. |
| --- | --- |

(69)

Dėl skatinamojo poveikio Islandijos institucijos tvirtina, jog lūkesčiai, kad nedidelė privataus kapitalo investicinė įmonė, tokia kaip Verne, rengs išsamius dokumentus apie akivaizdų, tiesioginį ir radikalų aplinkybių pokytį, nelabai dera su tuo, kaip nedidelės investicinės įmonės priima sprendimus praktikoje. Islandijos institucijos taip pat pažymi, kad Verne buvo ir yra nedidelė verslo įmonė, turinti keletą vadovų ir darbuotojų ir grupę investuotojų, turinčių asmeninius ryšius su duomenų centrų projektais, kurie buvo įgyvendinti prieš Verne atliekant investicijas Islandijoje. Be to, tai, kad nėra valdybos posėdžių protokolų ar kitų oficialių dokumentų, susijusių su sprendimu prašyti pagalbos, nereiškia, kad Verne ar jos investuotojai į pagalbos poreikius žiūrėjo ne taip rimtai ar buvo mažiau įsitikinę, kad pagalba yra būtina.

| (70) | Islandijos institucijos tvirtina, kad su skatinamuoju poveikiu susijusioje teismo praktikoje nėra nieko, kas rodytų, jog turinys neturėtų būti viršesnis nei forma. Islandijos institucijos sprendime pradėti procedūrą Institucijos minėtuose sprendimuose Kronoply
   (41) ar Freistaat Sachsen
   (42) nemato nieko, kas rodytų priešingai. |
| --- | --- |

(70)

Islandijos institucijos tvirtina, kad su skatinamuoju poveikiu susijusioje teismo praktikoje nėra nieko, kas rodytų, jog turinys neturėtų būti viršesnis nei forma. Islandijos institucijos sprendime pradėti procedūrą Institucijos minėtuose sprendimuose Kronoply
   (41) ar Freistaat Sachsen
   (42) nemato nieko, kas rodytų priešingai.

| (71) | Islandijos institucijos savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą tvirtino, jog Institucija iš esmės ignoruoja tai, kad Verne, kaip kapitalo investuotojos į naujai įsteigtą įmonę, vaidmuo neskatina jos savo veiklos planavimui taikyti formalistinio požiūrio. Be to, Islandijos institucijos pažymi, kad duomenų centro paslaugų teikimo tarptautiniams klientams srityje Verne šiuo metu neturi nė vieno tiesioginio konkurento. |
| --- | --- |

(71)

Islandijos institucijos savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą tvirtino, jog Institucija iš esmės ignoruoja tai, kad Verne, kaip kapitalo investuotojos į naujai įsteigtą įmonę, vaidmuo neskatina jos savo veiklos planavimui taikyti formalistinio požiūrio. Be to, Islandijos institucijos pažymi, kad duomenų centro paslaugų teikimo tarptautiniams klientams srityje Verne šiuo metu neturi nė vieno tiesioginio konkurento.

5.5.   Atrankumas ir konkurencijos iškraipymas

| (72) | Islandijos institucijos laikosi nuomonės, kad pozicija dėl pagalbos atrankumo, kurios Institucija laikosi sprendime pradėti procedūrą, nesiderina su tuo, kaip jos supranta padėtį. |
| --- | --- |

(72)

Islandijos institucijos laikosi nuomonės, kad pozicija dėl pagalbos atrankumo, kurios Institucija laikosi sprendime pradėti procedūrą, nesiderina su tuo, kaip jos supranta padėtį.

| (73) | Pirma, Islandijos institucijos tvirtina, kad faktai atrankumo elemento nepatvirtina, nes:






  — | nemažai Institucijos nustatytų valstybės pagalbos priemonių atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą; |
| --- | --- | --- |

(73)

Pirma, Islandijos institucijos tvirtina, kad faktai atrankumo elemento nepatvirtina, nes:

—

nemažai Institucijos nustatytų valstybės pagalbos priemonių atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą;

| — | pagal paskatų teisės aktus (43)
  Verne suteiktų priemonių rinkiniu gali pasinaudoti kiekvienas galimas rinkos dalyvis; |
| --- | --- |

—

pagal paskatų teisės aktus (43)
  Verne suteiktų priemonių rinkiniu gali pasinaudoti kiekvienas galimas rinkos dalyvis;

| — | Verne suteiktas „išimtinumas“ yra labai ribotas ir sąlygų, ir trukmės požiūriu ir visiškai dera su komerciniu įprastų rinkos sąlygų principu pagrįstu sandoriu, kuris sudaromas siekiant išsaugoti prestižą, sukurtą įsigijus nekilnojamojo turto Reikjanesbairo regione. |
| --- | --- |

—

Verne suteiktas „išimtinumas“ yra labai ribotas ir sąlygų, ir trukmės požiūriu ir visiškai dera su komerciniu įprastų rinkos sąlygų principu pagrįstu sandoriu, kuris sudaromas siekiant išsaugoti prestižą, sukurtą įsigijus nekilnojamojo turto Reikjanesbairo regione.

| (74) | Antra, Islandijos institucijos tvirtina, kad visi Islandijoje veikiantys duomenų centrų paslaugų teikėjai beveik išimtinai tenkina privataus verslo ir valdžios įstaigų vietos poreikius (t. y. tai yra visiškai kitokia rinka ar rinkos segmentas, nei tas, į kurį taikosi Verne). Islandijos institucijos tvirtina, jog taip pat yra akivaizdu, kad, be Verne, kiti labiau patyrę tarptautiniai duomenų centrų operatoriai, nepaisant Islandijos valstybės pastangų reklamuoti save kaip idealią vietą duomenų centrams steigti, jokio realaus susidomėjimo investuoti Islandijoje neparodė. Komercinę veiklą Islandijoje pradėjo tik dar vienas duomenų centrų operatorius, besiorientuojantis į rinkos segmentą, kuris nėra grynai vietos pobūdžio, – įmonė Thor Datacenter, kuri daugiausia dėmesio skiria mažesniems mažmeniniams klientams. Suma, kurios reikėjo Thor Datacenter, sudarė tik nedidelę dalį pradinių investicijų, kurių reikėjo Verne savo didmeninius klientus aptarnaujančio duomenų centro verslui pradėti. |
| --- | --- |

(74)

Antra, Islandijos institucijos tvirtina, kad visi Islandijoje veikiantys duomenų centrų paslaugų teikėjai beveik išimtinai tenkina privataus verslo ir valdžios įstaigų vietos poreikius (t. y. tai yra visiškai kitokia rinka ar rinkos segmentas, nei tas, į kurį taikosi Verne). Islandijos institucijos tvirtina, jog taip pat yra akivaizdu, kad, be Verne, kiti labiau patyrę tarptautiniai duomenų centrų operatoriai, nepaisant Islandijos valstybės pastangų reklamuoti save kaip idealią vietą duomenų centrams steigti, jokio realaus susidomėjimo investuoti Islandijoje neparodė. Komercinę veiklą Islandijoje pradėjo tik dar vienas duomenų centrų operatorius, besiorientuojantis į rinkos segmentą, kuris nėra grynai vietos pobūdžio, – įmonė Thor Datacenter, kuri daugiausia dėmesio skiria mažesniems mažmeniniams klientams. Suma, kurios reikėjo Thor Datacenter, sudarė tik nedidelę dalį pradinių investicijų, kurių reikėjo Verne savo didmeninius klientus aptarnaujančio duomenų centro verslui pradėti.

| (75) | Be to, Islandijos institucijos tvirtina, kad duomenų centro poveikis atitinkamai rinkai yra minimalus. Islandijos institucijos tvirtina, kad Islandijos dalis pasaulinėje duomenų centrų rinkoje šiandien iš esmės sudaro 0 %. Islandijos institucijų nuomone, būtų nerealu daryti išvadą, kad Susitarime dėl investicijų planuojamos pagalbos priemonės iškraipytų konkurenciją. |
| --- | --- |

(75)

Be to, Islandijos institucijos tvirtina, kad duomenų centro poveikis atitinkamai rinkai yra minimalus. Islandijos institucijos tvirtina, kad Islandijos dalis pasaulinėje duomenų centrų rinkoje šiandien iš esmės sudaro 0 %. Islandijos institucijų nuomone, būtų nerealu daryti išvadą, kad Susitarime dėl investicijų planuojamos pagalbos priemonės iškraipytų konkurenciją.

II.   VERTINIMAS

1.   OFICIALUS TAM TIKRŲ PRIEMONIŲ TYRIMAS NUTRAUKTAS

| (76) | Pagal 3 protokolo II dalies 8 straipsnio 1 dalį pranešimas gali būti tinkamu laiku atsiimtas prieš Institucijai priimant sprendimą dėl priemonės. 2011 m. rugsėjo 28 d. Islandijos institucijos Institucijai pranešė, kad Susitarimas dėl investicijų buvo panaikintas, ir atsiėmė pranešimą. |
| --- | --- |

(76)

Pagal 3 protokolo II dalies 8 straipsnio 1 dalį pranešimas gali būti tinkamu laiku atsiimtas prieš Institucijai priimant sprendimą dėl priemonės. 2011 m. rugsėjo 28 d. Islandijos institucijos Institucijai pranešė, kad Susitarimas dėl investicijų buvo panaikintas, ir atsiėmė pranešimą.

| (77) | Pagal 3 protokolo II dalies 8 straipsnio 2 dalį tais atvejais, kai Institucija yra pradėjusi oficialią tyrimo procedūrą, atsiėmus pranešimą Institucija nutraukia tą procedūrą. Todėl pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį pradėta oficiali toliau išvardijamų Susitarime dėl investicijų nustatytų mokesčių ir rinkliavų nuolaidų tyrimo procedūra nutraukiama netęsiant tyrimo:






  1) | pelno mokesčio tarifas; |
| --- | --- | --- |

(77)

Pagal 3 protokolo II dalies 8 straipsnio 2 dalį tais atvejais, kai Institucija yra pradėjusi oficialią tyrimo procedūrą, atsiėmus pranešimą Institucija nutraukia tą procedūrą. Todėl pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį pradėta oficiali toliau išvardijamų Susitarime dėl investicijų nustatytų mokesčių ir rinkliavų nuolaidų tyrimo procedūra nutraukiama netęsiant tyrimo:

1)

pelno mokesčio tarifas;

| 2) | nusidėvėjimo taisyklės; |
| --- | --- |

2)

nusidėvėjimo taisyklės;

| 3) | pramonės ir rinkos mokesčiai; |
| --- | --- |

3)

pramonės ir rinkos mokesčiai;

| 4) | žyminiai mokesčiai; |
| --- | --- |

4)

žyminiai mokesčiai;

| 5) | dalijimo į zonas mokestis; |
| --- | --- |

5)

dalijimo į zonas mokestis;

| 6) | importo muitai; |
| --- | --- |

6)

importo muitai;

| 7) | importui ir elektros energijai taikomo PVM mokėjimo atidėjimas; |
| --- | --- |

7)

importui ir elektros energijai taikomo PVM mokėjimo atidėjimas;

| 8) | elektros energijos gamybos saugos kontrolės rinkliava; |
| --- | --- |

8)

elektros energijos gamybos saugos kontrolės rinkliava;

| 9) | turto mokesčio garantija. |
| --- | --- |

9)

turto mokesčio garantija.

| (78) | Be to, Islandijos institucijos pranešė, kad 2008 m. vasario 26 d. su Farice sudaryta dažnių juostos pločio nuomos sutartis buvo panaikinta. Taigi oficialus tyrimas dėl 2006 m. vasario 26 d. su Farice sudarytos dažnių juostos pločio nuomos sutarties yra nutraukiamas. |
| --- | --- |

(78)

Be to, Islandijos institucijos pranešė, kad 2008 m. vasario 26 d. su Farice sudaryta dažnių juostos pločio nuomos sutartis buvo panaikinta. Taigi oficialus tyrimas dėl 2006 m. vasario 26 d. su Farice sudarytos dažnių juostos pločio nuomos sutarties yra nutraukiamas.

2.   VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS

| (79) | EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatyta:
  „Išskyrus atvejus, kai šiame susitarime nustatyta kitaip, bet kokia EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš valstybės išteklių suteikta bet kokios formos pagalba, kuri iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, yra nesuderinama su šio susitarimo veikimu, kai ji daro įtaką susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.“ |
| --- | --- |

(79)

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatyta:

„Išskyrus atvejus, kai šiame susitarime nustatyta kitaip, bet kokia EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš valstybės išteklių suteikta bet kokios formos pagalba, kuri iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, yra nesuderinama su šio susitarimo veikimu, kai ji daro įtaką susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.“

| (80) | Tai reiškia, kad priemonė yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, jeigu atitinkamos visos šios sąlygos: priemonę i) skiria valstybė arba jai naudojami valstybės ištekliai; ii) ji suteikia gavėjui ekonominį pranašumą; iii) ji yra atrankinė; iv) ji daro poveikį susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai ir gali iškraipyti konkurenciją (44). |
| --- | --- |

(80)

Tai reiškia, kad priemonė yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, jeigu atitinkamos visos šios sąlygos: priemonę i) skiria valstybė arba jai naudojami valstybės ištekliai; ii) ji suteikia gavėjui ekonominį pranašumą; iii) ji yra atrankinė; iv) ji daro poveikį susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai ir gali iškraipyti konkurenciją (44).

| (81) | Institucija atskirai įvertins, ar kiekviena šiame sprendime nagrinėjama priemonė yra susijusi su valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(81)

Institucija atskirai įvertins, ar kiekviena šiame sprendime nagrinėjama priemonė yra susijusi su valstybės pagalba.

2.1.   Susitarimas dėl leidimų ir mokesčių

2.1.1.   Valstybės išteklių buvimas

| (82) | Kad būtų laikomas valstybės pagalba, pranašumas turi būti suteiktas valstybės arba iš valstybės išteklių. Valstybės pagalbos taisyklėse sąvoka „valstybė“ taip pat apima regionų ir vietos valdžios organus (45). Pajamų iš mokesčių praradimas tolygus valstybės išteklių naudojimui biudžeto išlaidų forma. Be to, valstybės parama lygiai taip pat gali būti teikiama ir teisėkūros, reglamentavimo ar administracinių apmokestinimo nuostatų, ir mokesčių administravimo forma (46). Apmokestinimo bazės sumažinimas arba visiškas ar dalinis mokesčių ar rinkliavų sumos sumažinimas susijęs su pajamų praradimu, todėl yra tolygus valstybės išteklių naudojimui biudžeto išlaidų forma. |
| --- | --- |

(82)

Kad būtų laikomas valstybės pagalba, pranašumas turi būti suteiktas valstybės arba iš valstybės išteklių. Valstybės pagalbos taisyklėse sąvoka „valstybė“ taip pat apima regionų ir vietos valdžios organus (45). Pajamų iš mokesčių praradimas tolygus valstybės išteklių naudojimui biudžeto išlaidų forma. Be to, valstybės parama lygiai taip pat gali būti teikiama ir teisėkūros, reglamentavimo ar administracinių apmokestinimo nuostatų, ir mokesčių administravimo forma (46). Apmokestinimo bazės sumažinimas arba visiškas ar dalinis mokesčių ar rinkliavų sumos sumažinimas susijęs su pajamų praradimu, todėl yra tolygus valstybės išteklių naudojimui biudžeto išlaidų forma.

| (83) | Šioje byloje valstybė įsikišo pasinaudojusi savivaldybės ir Verne susitarimu (Susitarimu dėl leidimų ir mokesčių). Šiame susitarime nustatytos šios savivaldybės mokesčių lengvatos (papildomai apibūdintos I skirsnio 3.4 dalyje):






  a) | garantuotas didžiausias 1,65 % nekilnojamojo turto mokesčio metinis tarifas; |
| --- | --- | --- |

(83)

Šioje byloje valstybė įsikišo pasinaudojusi savivaldybės ir Verne susitarimu (Susitarimu dėl leidimų ir mokesčių). Šiame susitarime nustatytos šios savivaldybės mokesčių lengvatos (papildomai apibūdintos I skirsnio 3.4 dalyje):

a)

garantuotas didžiausias 1,65 % nekilnojamojo turto mokesčio metinis tarifas;

| b) | nustatytoji 1 030 600 000 ISK nekilnojamojo turto mokesčio bazė, o ne metinis oficialus žemės ir esamų pastatų įvertinimas; |
| --- | --- |

b)

nustatytoji 1 030 600 000 ISK nekilnojamojo turto mokesčio bazė, o ne metinis oficialus žemės ir esamų pastatų įvertinimas;

| c) | atidėtas nekilnojamojo turto mokesčio bazės indeksavimas; |
| --- | --- |

c)

atidėtas nekilnojamojo turto mokesčio bazės indeksavimas;

| d) | nekilnojamojo turto mokesčio netaikymas iki 2011 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

d)

nekilnojamojo turto mokesčio netaikymas iki 2011 m. sausio 1 d.;

| e) | būsimiems pastatams numatyta nustatytoji nekilnojamojo turto mokesčio bazė, o ne oficialus įvertinimas; |
| --- | --- |

e)

būsimiems pastatams numatyta nustatytoji nekilnojamojo turto mokesčio bazė, o ne oficialus įvertinimas;

| f) | kelių tiesimo mokesčio netaikymas esamiems pastatams; |
| --- | --- |

f)

kelių tiesimo mokesčio netaikymas esamiems pastatams;

| g) | 25 % kelių tiesimo mokesčio taikymas naujiems pastatams. |
| --- | --- |

g)

25 % kelių tiesimo mokesčio taikymas naujiems pastatams.

| (84) | Dėl visų išvardytų priemonių valstybė prarado pajamų. Visų pirma dėl kelių tiesimo mokesčio Institucija pažymi, kad pagal Islandijos teisės aktus tai laikoma mokesčiu, o ne rinkliavomis už paslaugas, kaip papildomai išaiškinta toliau pateikiamame vertinime, ar buvo suteiktas pranašumas. Tai, kad Verne nuties kelius išsinuomotos žemės ribose, nekeičia to, kad dėl atleidimo nuo kelių tiesimo mokesčio mokėjimo bus prarastos pajamos iš kelių tiesimo mokesčių. |
| --- | --- |

(84)

Dėl visų išvardytų priemonių valstybė prarado pajamų. Visų pirma dėl kelių tiesimo mokesčio Institucija pažymi, kad pagal Islandijos teisės aktus tai laikoma mokesčiu, o ne rinkliavomis už paslaugas, kaip papildomai išaiškinta toliau pateikiamame vertinime, ar buvo suteiktas pranašumas. Tai, kad Verne nuties kelius išsinuomotos žemės ribose, nekeičia to, kad dėl atleidimo nuo kelių tiesimo mokesčio mokėjimo bus prarastos pajamos iš kelių tiesimo mokesčių.

2.1.2.   Atrankumas

| (85) | Kad pagalbos priemonei būtų taikomos valstybės pagalbos taisyklės, ji turi būti atrankinio pobūdžio, t. y. ja turi būti palaikomos „tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba“. Verne yra įmonė, kaip apibrėžta EEE susitarimo valstybės pagalbos taisyklėse. Pagal nusistovėjusią teismo praktiką konkurencijos teisės srityje sąvoka„įmonė“ apima bet kokį ekonominę veiklą vykdantį subjektą neatsižvelgiant į jo teisinį statusą ar finansavimo būdą (47). 2009 m. lapkričio 4 d. Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių savivaldybė pasirašė tik su Verne. Taigi, šiame susitarime nustatytos priemonės išimtinai taikomos Verne ir Susitarimas dėl leidimų ir mokesčių palankus Verne. Vadinasi, atrankumo kriterijus įvykdytas. |
| --- | --- |

(85)

Kad pagalbos priemonei būtų taikomos valstybės pagalbos taisyklės, ji turi būti atrankinio pobūdžio, t. y. ja turi būti palaikomos „tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba“. Verne yra įmonė, kaip apibrėžta EEE susitarimo valstybės pagalbos taisyklėse. Pagal nusistovėjusią teismo praktiką konkurencijos teisės srityje sąvoka„įmonė“ apima bet kokį ekonominę veiklą vykdantį subjektą neatsižvelgiant į jo teisinį statusą ar finansavimo būdą (47). 2009 m. lapkričio 4 d. Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių savivaldybė pasirašė tik su Verne. Taigi, šiame susitarime nustatytos priemonės išimtinai taikomos Verne ir Susitarimas dėl leidimų ir mokesčių palankus Verne. Vadinasi, atrankumo kriterijus įvykdytas.

2.1.3.   Ekonominis pranašumas

| (86) | Institucija primena, kad pagalbos sąvoka yra platesnė nei subsidijos, nes apima ne tik teigiamas išmokas, kaip antai pačias subsidijas, bet ir valstybės priemones, kurios įvairiais būdais mažina įmonės biudžetui paprastai tenkančią naštą ir kurios dėl šios priežasties, nors ir nėra subsidijos tiesiogine šio žodžio prasme, yra tokio pat pobūdžio ir turi tokį pat poveikį (48). Pagal nusistovėjusią teismo praktiką priemonė, kuria valdžios institucijos tam tikras įmones atleidžia nuo mokesčių ir dėl kurios šios įmonės atsiduria palankesnėje finansinėje padėtyje nei kiti mokesčių mokėtojai, nors valstybės ištekliai ir neperduodami, yra pagalba, kurią suteikia valstybė arba kuri suteikiama iš valstybės išteklių (49). |
| --- | --- |

(86)

Institucija primena, kad pagalbos sąvoka yra platesnė nei subsidijos, nes apima ne tik teigiamas išmokas, kaip antai pačias subsidijas, bet ir valstybės priemones, kurios įvairiais būdais mažina įmonės biudžetui paprastai tenkančią naštą ir kurios dėl šios priežasties, nors ir nėra subsidijos tiesiogine šio žodžio prasme, yra tokio pat pobūdžio ir turi tokį pat poveikį (48). Pagal nusistovėjusią teismo praktiką priemonė, kuria valdžios institucijos tam tikras įmones atleidžia nuo mokesčių ir dėl kurios šios įmonės atsiduria palankesnėje finansinėje padėtyje nei kiti mokesčių mokėtojai, nors valstybės ištekliai ir neperduodami, yra pagalba, kurią suteikia valstybė arba kuri suteikiama iš valstybės išteklių (49).

| (87) | Toks pranašumas gali būti suteikiamas įvairiais būdais mažinant įmonės mokesčių naštą, įskaitant apmokestinimo bazės sumažinimą arba visišką ar dalinį mokesčio sumos sumažinimą, arba mokesčių skolos atidėjimą, panaikinimą ar netgi specialią jos grąžinimo terminų peržiūrą (50). |
| --- | --- |

(87)

Toks pranašumas gali būti suteikiamas įvairiais būdais mažinant įmonės mokesčių naštą, įskaitant apmokestinimo bazės sumažinimą arba visišką ar dalinį mokesčio sumos sumažinimą, arba mokesčių skolos atidėjimą, panaikinimą ar netgi specialią jos grąžinimo terminų peržiūrą (50).

| (88) | Siekiant nustatyti, ar Susitarime dėl leidimų ir mokesčių nustatytomis atskiromis priemonėmis Verne suteikiamas ekonominis pranašumas ir kokiu mastu, jas reikia papildomai išnagrinėti. |
| --- | --- |

(88)

Siekiant nustatyti, ar Susitarime dėl leidimų ir mokesčių nustatytomis atskiromis priemonėmis Verne suteikiamas ekonominis pranašumas ir kokiu mastu, jas reikia papildomai išnagrinėti.

2.1.3.1.   Nustatytasis 1,65 % mokesčio tarifas. Nekilnojamojo turto mokestis

| (89) | Verne garantuota, kad ji mokės 1,65 % metinį nekilnojamojo turto mokestį (atitinka savivaldybės šiuo metu paprastai taikomą tarifą), taip pat ir ateityje, jei mokesčio tarifas būtų padidintas, o ne nekilnojamojo turto mokestį, taikomą pagal Įstatymą Nr. 4/1995 (51). Šiuo metu taikomą mokesčio tarifą neribotam laikui įtvirtinus kaip didžiausią tarifą, Verne užtikrinamas su nekilnojamojo turto mokesčiu susijęs tam tikro laipsnio planavimo saugumas, kurio kiti ekonominės veiklos vykdytojai neturi. Ši garantija nuo būsimų teisės aktų ar administracinių pokyčių pati savaime yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(89)

Verne garantuota, kad ji mokės 1,65 % metinį nekilnojamojo turto mokestį (atitinka savivaldybės šiuo metu paprastai taikomą tarifą), taip pat ir ateityje, jei mokesčio tarifas būtų padidintas, o ne nekilnojamojo turto mokestį, taikomą pagal Įstatymą Nr. 4/1995 (51). Šiuo metu taikomą mokesčio tarifą neribotam laikui įtvirtinus kaip didžiausią tarifą, Verne užtikrinamas su nekilnojamojo turto mokesčiu susijęs tam tikro laipsnio planavimo saugumas, kurio kiti ekonominės veiklos vykdytojai neturi. Ši garantija nuo būsimų teisės aktų ar administracinių pokyčių pati savaime yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

2.1.3.2.   Nustatytoji1 030 600 000 ISK apmokestinimo bazė. Nekilnojamojo turto mokestis

| (90) | Pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių nustatytoji savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio bazė sudarė 1 030 600 000 ISK ir buvo tikslinama remiantis Islandijos statybos sąnaudų kainų indeksu (52). Pagal Įstatymą Nr. 4/1995 visos įmonės moka nekilnojamojo turto mokestį, apskaičiuojamą pagal kasmet nustatomą oficialią žemės ir pastatų vertę. Kai buvo sudaromas Susitarimas dėl leidimų ir mokesčių, buvo nustatyta tokia oficiali Verne išsinuomotos žemės ir jos valdytų pastatų vertė (2008 m., kurių duomenimis pagal teisės aktų nustatytas taisykles grindžiamas 2009 m. taikomas nekilnojamojo turto mokestis):






  Pastatas Nr. 868 | 452 050 000 ISK |
| --- | --- | --- |
| Pastatas Nr. 869 | 578 550 000 ISK |
| Pastatas Nr. 872 | 52 700 000 ISK |
| Pastatas Nr. 866 | 23 650 000 ISK |
| Pastatas Nr. 864 | 70 900 000 ISK |
| 9,6 hektaro žemės | 181 200 000 ISK |
| Bendra vertė | 1 359 050 000 ISK |

(90)

Pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių nustatytoji savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio bazė sudarė 1 030 600 000 ISK ir buvo tikslinama remiantis Islandijos statybos sąnaudų kainų indeksu (52). Pagal Įstatymą Nr. 4/1995 visos įmonės moka nekilnojamojo turto mokestį, apskaičiuojamą pagal kasmet nustatomą oficialią žemės ir pastatų vertę. Kai buvo sudaromas Susitarimas dėl leidimų ir mokesčių, buvo nustatyta tokia oficiali Verne išsinuomotos žemės ir jos valdytų pastatų vertė (2008 m., kurių duomenimis pagal teisės aktų nustatytas taisykles grindžiamas 2009 m. taikomas nekilnojamojo turto mokestis):

Pastatas Nr. 868

452 050 000 ISK

Pastatas Nr. 869

578 550 000 ISK

Pastatas Nr. 872

52 700 000 ISK

Pastatas Nr. 866

23 650 000 ISK

Pastatas Nr. 864

70 900 000 ISK

9,6 hektaro žemės

181 200 000 ISK

Bendra vertė

1 359 050 000 ISK

| (91) | Kaip matyti, Verne pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių nustatyta apmokestinimo bazė buvo mažesnė nei tuo atveju, jei ji būtų buvusi nustatyta pagal teisės aktų nustatytas taisykles (1 030 600 000 ISK, o ne 1 359 050 000 ISK). Sumažinta apmokestinimo baze palengvinama Verne mokesčių, kuriuos įmonė paprastai turėtų mokėti, našta, taigi Verne suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(91)

Kaip matyti, Verne pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių nustatyta apmokestinimo bazė buvo mažesnė nei tuo atveju, jei ji būtų buvusi nustatyta pagal teisės aktų nustatytas taisykles (1 030 600 000 ISK, o ne 1 359 050 000 ISK). Sumažinta apmokestinimo baze palengvinama Verne mokesčių, kuriuos įmonė paprastai turėtų mokėti, našta, taigi Verne suteikiamas pranašumas.

2.1.3.3.   Atidėtas apmokestinimo bazės indeksavimas. Nekilnojamojo turto mokestis

| (92) | Apmokestinimo bazę pagal statybos sąnaudų kainų indeksą nustatant tuo metu, kai Verne centras pradeda veikti, įmonė atleidžiama nuo mokesčių, kuriuos būtų mokėjusi pagal įprastas teisės aktų nustatytas taisykles, tuo tarpu nekilnojamojo turto savininkai ir žemės nuomininkai pagal teisės aktų nustatytas taisykles nekilnojamojo turto mokestį moka nuo vertės, kuri nustatoma tuo metu, kai jie įsigyja nekilnojamąjį turtą ar jį išsinuomoja, ir kasmet nustatoma pakartotinai. Įmonė paprastai turėtų prisiimti šias sąnaudas, todėl nuo jų atleidus Verne suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(92)

Apmokestinimo bazę pagal statybos sąnaudų kainų indeksą nustatant tuo metu, kai Verne centras pradeda veikti, įmonė atleidžiama nuo mokesčių, kuriuos būtų mokėjusi pagal įprastas teisės aktų nustatytas taisykles, tuo tarpu nekilnojamojo turto savininkai ir žemės nuomininkai pagal teisės aktų nustatytas taisykles nekilnojamojo turto mokestį moka nuo vertės, kuri nustatoma tuo metu, kai jie įsigyja nekilnojamąjį turtą ar jį išsinuomoja, ir kasmet nustatoma pakartotinai. Įmonė paprastai turėtų prisiimti šias sąnaudas, todėl nuo jų atleidus Verne suteikiamas pranašumas.

2.1.3.4.   Nekilnojamojo turto mokestis taikomas nuo 2011 m. sausio mėn.

| (93) | Pagal Įstatymą Nr. 4/1995 savivaldybės nekilnojamojo turto mokestis Islandijoje taikomas visiems pastatams, kurių vertė buvo oficialiai nustatyta ankstesniais metais. 2008 m. Verne įsigytų pastatų vertė buvo oficialiai nustatyta jų pirkimo metu. Taigi, pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių nustačius neapmokestinimo nuo pirkimo dienos iki 2011 m. sausio 1 d. laikotarpį (53),Verne atleidžiama nuo mokesčių, kuriuos įmonė paprastai turėtų mokėti, tad Verne suteikiamas pranašumas. Taigi ši priemonė yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(93)

Pagal Įstatymą Nr. 4/1995 savivaldybės nekilnojamojo turto mokestis Islandijoje taikomas visiems pastatams, kurių vertė buvo oficialiai nustatyta ankstesniais metais. 2008 m. Verne įsigytų pastatų vertė buvo oficialiai nustatyta jų pirkimo metu. Taigi, pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių nustačius neapmokestinimo nuo pirkimo dienos iki 2011 m. sausio 1 d. laikotarpį (53),Verne atleidžiama nuo mokesčių, kuriuos įmonė paprastai turėtų mokėti, tad Verne suteikiamas pranašumas. Taigi ši priemonė yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

2.1.3.5.   Nustatytoji būsimų pastatų apmokestinimo bazė. Nekilnojamojo turto mokestis

| (94) | Užuot apmokestinimą grindžiant oficialiu įvertinimu, kaip nustatyta Įstatyme Nr. 4/1995, būsimų pastatų, kurie bus pastatyti sklype, apmokestinimo bazę sudaro mažesnioji iš šių sumų: i) išorinių karkasų statybos sąnaudos arba ii) 85 500 ISK už kvadratinį metrą, indeksuoti pagal Islandijos statybos sąnaudų kainų indeksą (pradedant nuo to mėnesio, kurį Verne pradeda aptarnauti klientus (pastatas pradedamas eksploatuoti) proporcingai užimtumo lygiui (54). Tiek, kiek Verne statys pastatus (arba jau pastatė), bus palengvinta Verne mokesčių, kuriuos įmonė paprastai turėtų mokėti, našta, taigi Verne suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(94)

Užuot apmokestinimą grindžiant oficialiu įvertinimu, kaip nustatyta Įstatyme Nr. 4/1995, būsimų pastatų, kurie bus pastatyti sklype, apmokestinimo bazę sudaro mažesnioji iš šių sumų: i) išorinių karkasų statybos sąnaudos arba ii) 85 500 ISK už kvadratinį metrą, indeksuoti pagal Islandijos statybos sąnaudų kainų indeksą (pradedant nuo to mėnesio, kurį Verne pradeda aptarnauti klientus (pastatas pradedamas eksploatuoti) proporcingai užimtumo lygiui (54). Tiek, kiek Verne statys pastatus (arba jau pastatė), bus palengvinta Verne mokesčių, kuriuos įmonė paprastai turėtų mokėti, našta, taigi Verne suteikiamas pranašumas.

2.1.3.6.   Kelių tiesimo mokesčio netaikymas esamiems pastatams

| (95) | Įstatymo Nr. 153/2006 dėl kelių tiesimo mokesčio (isl. gatnagerðargjald) 3 straipsnyje nustatyta, kad kelių tiesimo mokestis yra vienkartinis mokestis, kuriuo Islandijos savivaldybės turi apmokestinti nekilnojamąjį turtą visuose miesto rajonuose. Pagal šį įstatymą savivaldybės yra įpareigotos apmokestinti šiuo mokesčiu ir gali pačios nustatyti mokesčio tarifą, kuris gali sudaryti ne daugiau kaip 15 % Islandijos statistikos departamento, Islandijos oficialios statistikos centro, nustatytos oficialios pastato kainos už 1 m2. Apmokestinimo bazė yra statyba, kurią leista atitinkamame sklype vykdyti pagal miestų planavimo taisykles arba išduotą statybos leidimą. 5 straipsnyje numatyta galimybė netaikyti šio mokesčio arba taikyti nuolaidą, kuri turėtų būti nustatyta savivaldybių sprendimuose. Be to, 6 straipsnyje numatytas ad hoc atleidimas arba nuolaida, taikoma ypatingomis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(95)

Įstatymo Nr. 153/2006 dėl kelių tiesimo mokesčio (isl. gatnagerðargjald) 3 straipsnyje nustatyta, kad kelių tiesimo mokestis yra vienkartinis mokestis, kuriuo Islandijos savivaldybės turi apmokestinti nekilnojamąjį turtą visuose miesto rajonuose. Pagal šį įstatymą savivaldybės yra įpareigotos apmokestinti šiuo mokesčiu ir gali pačios nustatyti mokesčio tarifą, kuris gali sudaryti ne daugiau kaip 15 % Islandijos statistikos departamento, Islandijos oficialios statistikos centro, nustatytos oficialios pastato kainos už 1 m2. Apmokestinimo bazė yra statyba, kurią leista atitinkamame sklype vykdyti pagal miestų planavimo taisykles arba išduotą statybos leidimą. 5 straipsnyje numatyta galimybė netaikyti šio mokesčio arba taikyti nuolaidą, kuri turėtų būti nustatyta savivaldybių sprendimuose. Be to, 6 straipsnyje numatytas ad hoc atleidimas arba nuolaida, taikoma ypatingomis aplinkybėmis.

| (96) | Vadovaujantis Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių 1.1 straipsniu, Verne už esamus pastatus nemokės jokio kelių tiesimo mokesčio. |
| --- | --- |

(96)

Vadovaujantis Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių 1.1 straipsniu, Verne už esamus pastatus nemokės jokio kelių tiesimo mokesčio.

| (97) | Kaip Institucija pažymėjo sprendime pradėti procedūrą, Įstatyme Nr. 153/2006 nustatyta rinkliava pagal apibrėžtį yra mokestis, o ne rinkliava už suteiktas paslaugas. Šis kelių tiesimo mokesčio pobūdis yra aiškiai nustatytas šio įstatymo 1 straipsnyje (55). |
| --- | --- |

(97)

Kaip Institucija pažymėjo sprendime pradėti procedūrą, Įstatyme Nr. 153/2006 nustatyta rinkliava pagal apibrėžtį yra mokestis, o ne rinkliava už suteiktas paslaugas. Šis kelių tiesimo mokesčio pobūdis yra aiškiai nustatytas šio įstatymo 1 straipsnyje (55).

| (98) | Įstatyme Nr. 153/2006 taip pat nustatyta, kad Islandijos savivaldybės kelių tiesimo mokesčio tarifą privalo nustatyti pagal savivaldybių sprendimus, skelbiamus oficialiojo leidinio B skirsnyje. Pagal 2008 m. sausio 20 d. sprendimą dėl kelių tiesimo mokesčio Reikjanesbaire (56) pramoninės paskirties sklypams Reikjanesbaire taikytinas mokesčio tarifas sudaro 7,5 % apmokestinimo bazės, nustatytos pagal Įstatymo Nr. 153/2006 3 straipsnį. Pagal Įstatymą Nr. 153/2006 mokestis turi būti mokamas, kai iš pradžių išnuomojama žemė, atnaujinamas arba patobulinamas pastatas arba pakeičiama pastato paskirtis; jis taip pat turi būti mokamas, kai senesni pastatai yra išplečiami. Taigi pagal teisės aktų nustatytas taisykles Verne šį mokestį būtų mokėjusi ir už esamus pastatus, kurie anksčiau naudoti kaip karinės paskirties pastatai ir kelių tiesimo mokestis praeityje jiems nebuvo taikytas. Institucija primena, kad pagal Įstatymo Nr. 176/2006 5 straipsnį visam buvusios karinio jūrų laivyno teritorijos ribose esančiam nekilnojamajam turtui, kai tik jis pradedamas naudoti civiliniais tikslais, taikomos įprastos apmokestinimo taisyklės (57). |
| --- | --- |

(98)

Įstatyme Nr. 153/2006 taip pat nustatyta, kad Islandijos savivaldybės kelių tiesimo mokesčio tarifą privalo nustatyti pagal savivaldybių sprendimus, skelbiamus oficialiojo leidinio B skirsnyje. Pagal 2008 m. sausio 20 d. sprendimą dėl kelių tiesimo mokesčio Reikjanesbaire (56) pramoninės paskirties sklypams Reikjanesbaire taikytinas mokesčio tarifas sudaro 7,5 % apmokestinimo bazės, nustatytos pagal Įstatymo Nr. 153/2006 3 straipsnį. Pagal Įstatymą Nr. 153/2006 mokestis turi būti mokamas, kai iš pradžių išnuomojama žemė, atnaujinamas arba patobulinamas pastatas arba pakeičiama pastato paskirtis; jis taip pat turi būti mokamas, kai senesni pastatai yra išplečiami. Taigi pagal teisės aktų nustatytas taisykles Verne šį mokestį būtų mokėjusi ir už esamus pastatus, kurie anksčiau naudoti kaip karinės paskirties pastatai ir kelių tiesimo mokestis praeityje jiems nebuvo taikytas. Institucija primena, kad pagal Įstatymo Nr. 176/2006 5 straipsnį visam buvusios karinio jūrų laivyno teritorijos ribose esančiam nekilnojamajam turtui, kai tik jis pradedamas naudoti civiliniais tikslais, taikomos įprastos apmokestinimo taisyklės (57).

| (99) | Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių 1.1 straipsnyje nustatyta išimtimi Verne atleidžiama mokesčių, kuriuos įmonė paprastai turėtų mokėti, taigi Verne suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(99)

Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių 1.1 straipsnyje nustatyta išimtimi Verne atleidžiama mokesčių, kuriuos įmonė paprastai turėtų mokėti, taigi Verne suteikiamas pranašumas.

2.1.3.7.   25 % kelių tiesimo mokestis naujiems pastatams

| (100) | Pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių (58)„dėl nuosavybės objektų [...] dydžio ir projekto dydžio bei jo didelio poveikio Reikjanesbairo pajamoms“Verne mokės tik 25 % mokesčio, kurį būtų reikėję mokėti pagal Įstatymą Nr. 153/2006. Susitarime nustatyta, kad ateityje Verne savo sąskaita nuties kelius sklypo ribose „ir kad tokie darbai paprastai atliekami mainais už kelių tiesimo mokesčius“. O kelių tiesimu iki sklypo pasirūpins savivaldybė. |
| --- | --- |

(100)

Pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių (58)„dėl nuosavybės objektų [...] dydžio ir projekto dydžio bei jo didelio poveikio Reikjanesbairo pajamoms“Verne mokės tik 25 % mokesčio, kurį būtų reikėję mokėti pagal Įstatymą Nr. 153/2006. Susitarime nustatyta, kad ateityje Verne savo sąskaita nuties kelius sklypo ribose „ir kad tokie darbai paprastai atliekami mainais už kelių tiesimo mokesčius“. O kelių tiesimu iki sklypo pasirūpins savivaldybė.

| (101) | Pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių 75 % naujiems pastatams sumažintas kelių tiesimo mokestis yra mažesnis nei mokestis, kuris būtų buvęs taikomas pagal teisės aktų nustatytas taisykles. Sumažinus mokestį, palengvinama Verne mokesčių, kuriuos ji paprastai turėtų mokėti, našta, taigi Verne suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(101)

Pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių 75 % naujiems pastatams sumažintas kelių tiesimo mokestis yra mažesnis nei mokestis, kuris būtų buvęs taikomas pagal teisės aktų nustatytas taisykles. Sumažinus mokestį, palengvinama Verne mokesčių, kuriuos ji paprastai turėtų mokėti, našta, taigi Verne suteikiamas pranašumas.

2.1.4.   Poveikis prekybai ir konkurencijos iškraipymas

| (102) | Kalbant apie EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatytą kriterijų dėl pagalbos, „kuri iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, kai ji daro įtaką susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai“, teismo praktika rodo, jog nėra būtina nustatyti, kad pagalba daro realų poveikį susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai ir kad konkurencija iš tikrųjų yra iškraipoma, ir užtenka tik išsiaiškinti, ar ta pagalba gali daryti poveikį tokiai prekybai ir iškraipyti konkurenciją (59). Be to, kai valstybės suteikta pagalba sustiprina įmonės padėtį, palyginti su kitomis EEE vidaus prekybos srityje konkuruojančiomis įmonėmis, reikia manyti, kad ta pagalba turėjo įtakos toms įmonės. Be to, nėra būtina, kad pagalbą gavusi įmonė pati dalyvautų minėtoje prekyboje (60). |
| --- | --- |

(102)

Kalbant apie EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatytą kriterijų dėl pagalbos, „kuri iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, kai ji daro įtaką susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai“, teismo praktika rodo, jog nėra būtina nustatyti, kad pagalba daro realų poveikį susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai ir kad konkurencija iš tikrųjų yra iškraipoma, ir užtenka tik išsiaiškinti, ar ta pagalba gali daryti poveikį tokiai prekybai ir iškraipyti konkurenciją (59). Be to, kai valstybės suteikta pagalba sustiprina įmonės padėtį, palyginti su kitomis EEE vidaus prekybos srityje konkuruojančiomis įmonėmis, reikia manyti, kad ta pagalba turėjo įtakos toms įmonės. Be to, nėra būtina, kad pagalbą gavusi įmonė pati dalyvautų minėtoje prekyboje (60).

| (103) | Verne ketina teikti paslaugas didmeninius klientus aptarnaujančių duomenų centrų rinkoje, įskaitant kitas EEE šalis. Didmeninius klientus aptarnaujančių duomenų centrų paslaugos plačiai teikiamos ir EEE, ir pasaulio rinkose. Šiuo pagrindu Institucija daro išvadą, kad Susitarimas dėl leidimų ir mokesčių gali iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį EEE susitarimo šalių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(103)

Verne ketina teikti paslaugas didmeninius klientus aptarnaujančių duomenų centrų rinkoje, įskaitant kitas EEE šalis. Didmeninius klientus aptarnaujančių duomenų centrų paslaugos plačiai teikiamos ir EEE, ir pasaulio rinkose. Šiuo pagrindu Institucija daro išvadą, kad Susitarimas dėl leidimų ir mokesčių gali iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį EEE susitarimo šalių tarpusavio prekybai.

2.1.5.   Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo Susitarime dėl leidimų ir mokesčių

| (104) | Pirmiau nustatytomis savivaldybės mokesčių (nekilnojamojo turto mokesčio ir kelių tiesimo mokesčio) lengvatomis, t. y.:






  a) | garantuotu didžiausiu 1,65 % nekilnojamojo turto mokesčio metiniu tarifu; |
| --- | --- | --- |

(104)

Pirmiau nustatytomis savivaldybės mokesčių (nekilnojamojo turto mokesčio ir kelių tiesimo mokesčio) lengvatomis, t. y.:

a)

garantuotu didžiausiu 1,65 % nekilnojamojo turto mokesčio metiniu tarifu;

| b) | nustatytąja 1 030 600 000 ISK nekilnojamojo turto mokesčio baze, o ne metiniu oficialiu žemės ir esamų pastatų įvertinimu; |
| --- | --- |

b)

nustatytąja 1 030 600 000 ISK nekilnojamojo turto mokesčio baze, o ne metiniu oficialiu žemės ir esamų pastatų įvertinimu;

| c) | atidėtu nekilnojamojo turto mokesčio bazės indeksavimu; |
| --- | --- |

c)

atidėtu nekilnojamojo turto mokesčio bazės indeksavimu;

| d) | nekilnojamojo turto mokesčio netaikymu iki 2011 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

d)

nekilnojamojo turto mokesčio netaikymu iki 2011 m. sausio 1 d.;

| e) | būsimiems pastatams numatyta nustatytąja nekilnojamojo turto mokesčio baze, o ne oficialiu įvertinimu; |
| --- | --- |

e)

būsimiems pastatams numatyta nustatytąja nekilnojamojo turto mokesčio baze, o ne oficialiu įvertinimu;

| f) | kelių tiesimo mokesčio netaikymu esamiems pastatams; ir |
| --- | --- |

f)

kelių tiesimo mokesčio netaikymu esamiems pastatams; ir

| g) | 25 % kelių tiesimo mokesčio taikymu naujiems pastatams, |
| --- | --- |

g)

25 % kelių tiesimo mokesčio taikymu naujiems pastatams,

Verne yra suteikiamas atrankinis pranašumas, jos yra susijusios su valstybės ištekliais ir yra daromas poveikis prekybai bei iškraipoma konkurencija. Taigi šios priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

2.1.6.   Susitarime dėl leidimų ir mokesčių numatytos valstybės pagalbos kiekybinis įvertinimas

| (105) | Valstybės pagalbos suma – tai mokesčių, mokėtinų pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių, ir mokesčių, kuriuos Verne būtų mokėjusi, jei būtų taikytos teisės aktų nustatytos taisyklės, skirtumas. |
| --- | --- |

(105)

Valstybės pagalbos suma – tai mokesčių, mokėtinų pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių, ir mokesčių, kuriuos Verne būtų mokėjusi, jei būtų taikytos teisės aktų nustatytos taisyklės, skirtumas.

2.2.   Nekilnojamojo turto pirkimo sutartis, žemės nuomos sutartis ir papildoma nuomos sutartis

2.2.1.   Valstybės ištekliai, atrankumas ir poveikis prekybai

| (106) | Visų pirma visas tris sutartis, t. y. nekilnojamojo turto pirkimo sutartį, žemės nuomos sutartį ir papildomą nuomos sutartį, pasirašė Verne ir Valstybės iždas (61). |
| --- | --- |

(106)

Visų pirma visas tris sutartis, t. y. nekilnojamojo turto pirkimo sutartį, žemės nuomos sutartį ir papildomą nuomos sutartį, pasirašė Verne ir Valstybės iždas (61).

| (107) | Nustačiusi, kad nekilnojamojo turto pirkimo sutartį, žemės nuomos sutartį ir papildomą nuomos sutartį tiesiogiai sudarė valstybė, taigi šios priemonės buvo susijusios su valstybės ištekliais, Institucija, antra, pažymi, kad Verne, galima šiose trijose sutartyse nustatytų priemonių naudos gavėja, laikytina įmone, nes ji, siūlydama rinkoje didmenines duomenų saugojimo paslaugas, verčiasi ekonomine veikla. |
| --- | --- |

(107)

Nustačiusi, kad nekilnojamojo turto pirkimo sutartį, žemės nuomos sutartį ir papildomą nuomos sutartį tiesiogiai sudarė valstybė, taigi šios priemonės buvo susijusios su valstybės ištekliais, Institucija, antra, pažymi, kad Verne, galima šiose trijose sutartyse nustatytų priemonių naudos gavėja, laikytina įmone, nes ji, siūlydama rinkoje didmenines duomenų saugojimo paslaugas, verčiasi ekonomine veikla.

| (108) | Trečia, šie sandoriai galbūt buvo naudingi konkrečiai įmonei (t. y. Verne), todėl jie turėtų būti laikomi atrankine priemone. |
| --- | --- |

(108)

Trečia, šie sandoriai galbūt buvo naudingi konkrečiai įmonei (t. y. Verne), todėl jie turėtų būti laikomi atrankine priemone.

| (109) | Ketvirta, šios priemonės iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti ir daro poreikį EEE susitarimo šalių tarpusavio prekybai, nes Verne ketina valdyti pasaulinį didmeninius klientus aptarnaujantį duomenų centrą, kurio paslaugomis galės naudotis klientai iš EEE ir viso pasaulio. |
| --- | --- |

(109)

Ketvirta, šios priemonės iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti ir daro poreikį EEE susitarimo šalių tarpusavio prekybai, nes Verne ketina valdyti pasaulinį didmeninius klientus aptarnaujantį duomenų centrą, kurio paslaugomis galės naudotis klientai iš EEE ir viso pasaulio.

2.2.2.   Pranašumo buvimas. Rinkos investuotojo principas

| (110) | Kad įvertintų, ar šiose trijose sutartyse nustatytos priemonės yra valstybės pagalba, Institucija turi įsitikinti, ar pastatų pardavimu ir žemės nuoma įmonei Verne suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(110)

Kad įvertintų, ar šiose trijose sutartyse nustatytos priemonės yra valstybės pagalba, Institucija turi įsitikinti, ar pastatų pardavimu ir žemės nuoma įmonei Verne suteikiamas pranašumas.

| (111) | Jei nekilnojamojo turto pirkimo sutartis, žemės nuomos sutartis ir papildoma nuomos sutartis būtų įgyvendintos pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą, t. y. jeigu valstybė būtų pardavusi pastatus pagal rinkos vertę, o žemės nuomos sutarties ir papildomos nuomos sutarties nuostatos atitiktų rinkos sąlygas, jos su valstybės pagalba nebūtų susijusios. |
| --- | --- |

(111)

Jei nekilnojamojo turto pirkimo sutartis, žemės nuomos sutartis ir papildoma nuomos sutartis būtų įgyvendintos pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą, t. y. jeigu valstybė būtų pardavusi pastatus pagal rinkos vertę, o žemės nuomos sutarties ir papildomos nuomos sutarties nuostatos atitiktų rinkos sąlygas, jos su valstybės pagalba nebūtų susijusios.

| (112) | Nagrinėjant atvejus, kai valdžios institucijos parduoda žemę ar pastatus įmonei arba ekonomine veikla užsiimančiam asmeniui, reikia pažymėti, jog Teismas yra nusprendęs, kad toks pardavimas gali turėti valstybės pagalbos požymių, ypač kai parduodama ne pagal rinkos vertę, t. y. ne už kainą, kurią būtų galėjęs nustatyti įprastomis rinkos sąlygomis veikiantis privatus rinkos investuotojas (62). |
| --- | --- |

(112)

Nagrinėjant atvejus, kai valdžios institucijos parduoda žemę ar pastatus įmonei arba ekonomine veikla užsiimančiam asmeniui, reikia pažymėti, jog Teismas yra nusprendęs, kad toks pardavimas gali turėti valstybės pagalbos požymių, ypač kai parduodama ne pagal rinkos vertę, t. y. ne už kainą, kurią būtų galėjęs nustatyti įprastomis rinkos sąlygomis veikiantis privatus rinkos investuotojas (62).

2.2.2.1.   Nekilnojamojo turto pirkimo sutartis

| (113) | Penkis pastatus Verne Iždas pardavė 2008 m. vasario 26 d. Kad įvertintų, ar šis atvejis susijęs su pagalba, Institucija taiko Gaires dėl valstybės pagalbos elementų valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus (toliau – Gairės). Šios gairės grindžiamos privataus subjekto, veikiančio rinkos ekonomikos sąlygomis, kriterijumi, t. y. privataus investuotojo kriterijumi.
  Ar laikytasi besąlyginio konkurso ar panašios procedūros? |
| --- | --- |

(113)

Penkis pastatus Verne Iždas pardavė 2008 m. vasario 26 d. Kad įvertintų, ar šis atvejis susijęs su pagalba, Institucija taiko Gaires dėl valstybės pagalbos elementų valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus (toliau – Gairės). Šios gairės grindžiamos privataus subjekto, veikiančio rinkos ekonomikos sąlygomis, kriterijumi, t. y. privataus investuotojo kriterijumi.

Ar laikytasi besąlyginio konkurso ar panašios procedūros?

| (114) | Pagal Gairių 2.1 skirsnį pirkėjui palankios valstybės pagalbos buvimo galimybė automatiškai atmetama, kai pardavimas vykdomas pagal „tinkamai paviešintą atvirą ir besąlyginę konkurso, kuris gali būti prilygintas aukcionui, procedūrą, kada priimama geriausia arba vienintelė siūloma kaina“. Iš informacijos, kurią Institucija surinko vykdydama oficialią tyrimo procedūrą, atrodo, kad valstybė ar KADECO jos vardu neorganizavo jokios konkurso procedūros. Taigi valstybės pagalbos buvimo galimybės tuo pagrindu automatiškai atmesti negalima. Tačiau Institucija toliau įvertins, ar buvo taikyta kokia nors į besąlyginio konkurso procedūras panaši procedūra, net jei ji nevisiškai atitiko Gaires. |
| --- | --- |

(114)

Pagal Gairių 2.1 skirsnį pirkėjui palankios valstybės pagalbos buvimo galimybė automatiškai atmetama, kai pardavimas vykdomas pagal „tinkamai paviešintą atvirą ir besąlyginę konkurso, kuris gali būti prilygintas aukcionui, procedūrą, kada priimama geriausia arba vienintelė siūloma kaina“. Iš informacijos, kurią Institucija surinko vykdydama oficialią tyrimo procedūrą, atrodo, kad valstybė ar KADECO jos vardu neorganizavo jokios konkurso procedūros. Taigi valstybės pagalbos buvimo galimybės tuo pagrindu automatiškai atmesti negalima. Tačiau Institucija toliau įvertins, ar buvo taikyta kokia nors į besąlyginio konkurso procedūras panaši procedūra, net jei ji nevisiškai atitiko Gaires.

| (115) | Islandijos institucijos savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą (63) įrodinėjo, kad pastatai buvo parduoti pagal tuomet, t. y. 2008 m. vasario mėn., buvusią rinkos vertę. Šiam teiginiui paremti Islandijos institucijos, nors Gairėmis ir nesirėmė, be kita ko, pareiškė, kad „apie visų vyriausybės nuosavybės objektų, kuriuos KADECO tuomet tvarkė, pardavimą buvo viešai paskelbta prieš kelis mėnesius iki pardavimo įmonei Verne“ (64), kad „apie nuosavybės objekto pardavimo buvo viešai paskelbta ir dėl pastato Nr. 869 buvo gauti du pasiūlymai – Verne Holdings ehf. [..] pasiūlymas ir [kito konkurso dalyvio] pasiūlymas“ (65). |
| --- | --- |

(115)

Islandijos institucijos savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą (63) įrodinėjo, kad pastatai buvo parduoti pagal tuomet, t. y. 2008 m. vasario mėn., buvusią rinkos vertę. Šiam teiginiui paremti Islandijos institucijos, nors Gairėmis ir nesirėmė, be kita ko, pareiškė, kad „apie visų vyriausybės nuosavybės objektų, kuriuos KADECO tuomet tvarkė, pardavimą buvo viešai paskelbta prieš kelis mėnesius iki pardavimo įmonei Verne“ (64), kad „apie nuosavybės objekto pardavimo buvo viešai paskelbta ir dėl pastato Nr. 869 buvo gauti du pasiūlymai – Verne Holdings ehf. [..] pasiūlymas ir [kito konkurso dalyvio] pasiūlymas“ (65).

| (116) | Institucija įvertino visą turimą informaciją, kad patikrintų, ar buvo taikyta į besąlyginio konkurso procedūrą panaši procedūra. |
| --- | --- |

(116)

Institucija įvertino visą turimą informaciją, kad patikrintų, ar buvo taikyta į besąlyginio konkurso procedūrą panaši procedūra.

| (117) | Islandijos nacionalinė audito institucija (Ríkisendurskoðun) yra nepriklausoma įstaiga, kuri veikia remiama Islandijos parlamento (isl. Alþingi). Pagrindinė jos funkcija – tikrinti centrinės valdžios įstaigų finansines ataskaitas, stebėti, kaip valdomi valstybės finansai ir naudojamos valstybės lėšos, ir skatinti gerinti šį finansų valdymą bei lėšų naudojimą (66). |
| --- | --- |

(117)

Islandijos nacionalinė audito institucija (Ríkisendurskoðun) yra nepriklausoma įstaiga, kuri veikia remiama Islandijos parlamento (isl. Alþingi). Pagrindinė jos funkcija – tikrinti centrinės valdžios įstaigų finansines ataskaitas, stebėti, kaip valdomi valstybės finansai ir naudojamos valstybės lėšos, ir skatinti gerinti šį finansų valdymą bei lėšų naudojimą (66).

| (118) | 2007 m. lapkričio mėn. – 2008 m. kovo mėn. Islandijos nacionalinė audito institucija atliko vadinamąjį KADECO veiklos auditą (67). Šis įvertinimas buvo atliktas dėl viešuosiuose debatuose pasigirdusių pareiškimų, kad parduodant turtą buvusioje gynybos paskirties teritorijoje Keblaviko oro uoste valstybės interesai nebuvo visapusiškai apsaugoti. Verne įsigyti pastatai yra toje teritorijoje. Tačiau tuo metu, kai buvo atliktas šis auditas, tie pastatai dar nebuvo parduoti. Audito ataskaitoje pažymėta, kad KADECO pagal įstatymus buvo paskirta Islandijos valstybės vardu valdyti buvusioje gynybos paskirties teritorijoje Keblaviko oro uoste esančius objektus ir tvarkyti būsimą šios teritorijos plėtrą. Taigi šioje teritorijoje esančio valstybės turto pardavimo tvarkymas nedalyvaujant Valstybės prekybos centrui (isl. Ríkiskaup) (68) visiškai atitiko įmonės teises ir KADECO netaikyta jokia prievolė skelbti jų pardavimo konkursą. Be to, audito ataskaitoje daroma išvada, kad parduodant objektus valstybės interesai buvo apsaugoti. |
| --- | --- |

(118)

2007 m. lapkričio mėn. – 2008 m. kovo mėn. Islandijos nacionalinė audito institucija atliko vadinamąjį KADECO veiklos auditą (67). Šis įvertinimas buvo atliktas dėl viešuosiuose debatuose pasigirdusių pareiškimų, kad parduodant turtą buvusioje gynybos paskirties teritorijoje Keblaviko oro uoste valstybės interesai nebuvo visapusiškai apsaugoti. Verne įsigyti pastatai yra toje teritorijoje. Tačiau tuo metu, kai buvo atliktas šis auditas, tie pastatai dar nebuvo parduoti. Audito ataskaitoje pažymėta, kad KADECO pagal įstatymus buvo paskirta Islandijos valstybės vardu valdyti buvusioje gynybos paskirties teritorijoje Keblaviko oro uoste esančius objektus ir tvarkyti būsimą šios teritorijos plėtrą. Taigi šioje teritorijoje esančio valstybės turto pardavimo tvarkymas nedalyvaujant Valstybės prekybos centrui (isl. Ríkiskaup) (68) visiškai atitiko įmonės teises ir KADECO netaikyta jokia prievolė skelbti jų pardavimo konkursą. Be to, audito ataskaitoje daroma išvada, kad parduodant objektus valstybės interesai buvo apsaugoti.

| (119) | Veiklos audito ataskaita buvo paskelbta 2008 m. kovo 26 d. ir ji yra viešai prieinama Islandijos nacionalinės audito institucijos interneto svetainėje (69). Ataskaitoje išsamiai aprašomas pastatų, kurie atliekant auditą (iki to laiko jau buvo parduoti trys ketvirtadaliai visų šioje teritorijoje esančių nuosavybės objektų) jau buvo parduoti arba buvo parduodami, pardavimo procesas. Kaip rašoma ataskaitoje, pirmieji vieši skelbimai apie numatytus parduoti šioje teritorijoje esančius pastatus buvo paskelbti 2007 m. kovo mėn. ir juose buvo siūlyta įsigyti 24 konkrečius pastatus (70). 2007 m. balandžio mėn. įvairiuose Islandijos laikraščiuose buvo pasiūlyta įsigyti dar aštuonis pastatus (71). Ataskaitoje teigiama, kad nuo 2007 m. balandžio mėn. laikraščiuose konkrečiai nebuvo paskelbta apie jokį pastatą, tačiau buvo reguliariai skelbiami skelbimai, kuriuose daryta nuoroda į KADECO ir jos interneto svetainę, ir raginta teikti pasiūlymus, kaip išnaudoti tą teritoriją. |
| --- | --- |

(119)

Veiklos audito ataskaita buvo paskelbta 2008 m. kovo 26 d. ir ji yra viešai prieinama Islandijos nacionalinės audito institucijos interneto svetainėje (69). Ataskaitoje išsamiai aprašomas pastatų, kurie atliekant auditą (iki to laiko jau buvo parduoti trys ketvirtadaliai visų šioje teritorijoje esančių nuosavybės objektų) jau buvo parduoti arba buvo parduodami, pardavimo procesas. Kaip rašoma ataskaitoje, pirmieji vieši skelbimai apie numatytus parduoti šioje teritorijoje esančius pastatus buvo paskelbti 2007 m. kovo mėn. ir juose buvo siūlyta įsigyti 24 konkrečius pastatus (70). 2007 m. balandžio mėn. įvairiuose Islandijos laikraščiuose buvo pasiūlyta įsigyti dar aštuonis pastatus (71). Ataskaitoje teigiama, kad nuo 2007 m. balandžio mėn. laikraščiuose konkrečiai nebuvo paskelbta apie jokį pastatą, tačiau buvo reguliariai skelbiami skelbimai, kuriuose daryta nuoroda į KADECO ir jos interneto svetainę, ir raginta teikti pasiūlymus, kaip išnaudoti tą teritoriją.

| (120) | Islandijos nacionalinė audito institucija savo ataskaitoje pažymėjo, kad būtų buvę sėkmingiau konkrečiai skelbti apie daugiau pastatų. |
| --- | --- |

(120)

Islandijos nacionalinė audito institucija savo ataskaitoje pažymėjo, kad būtų buvę sėkmingiau konkrečiai skelbti apie daugiau pastatų.

| (121) | Kalbant apie penkis pastatus, kurie Verne buvo parduoti 2008 m. vasario 26 d., konkrečiai buvo paskelbta tik apie vieno pastato – pastato Nr. 869 – pardavimą (72). Šis pastatas yra vienas iš aštuonių pastatų, apie kurių pardavimą buvo paskelbta 2007 m. balandžio mėn. Islandijos institucijos paaiškino, kad vieną dėl šio konkretaus pastato gautą pasiūlymą 2007 m. balandžio 23 d. pateikė Atlantic Film Studios. Institucijai buvo pateikta pasiūlymo kopija. Atlantic Film Studios pasiūlė 35 000 ISK už 1 m2, taigi bendra pasiūlyta suma, apskaičiuota atsižvelgiant į tai, kad pastato Nr. 869 apytikris plotas tuo metu buvo 13 000 m2, sudarė 455 000 000 ISK. Be to, Atlantic Film Studios pasiūlė sumokėti 15 000 000 ISK už asfaltuotą plotą už pastato Nr. 869 ribų. Islandijos institucijos paaiškino, kad šis pasiūlymas buvo atmestas (73). |
| --- | --- |

(121)

Kalbant apie penkis pastatus, kurie Verne buvo parduoti 2008 m. vasario 26 d., konkrečiai buvo paskelbta tik apie vieno pastato – pastato Nr. 869 – pardavimą (72). Šis pastatas yra vienas iš aštuonių pastatų, apie kurių pardavimą buvo paskelbta 2007 m. balandžio mėn. Islandijos institucijos paaiškino, kad vieną dėl šio konkretaus pastato gautą pasiūlymą 2007 m. balandžio 23 d. pateikė Atlantic Film Studios. Institucijai buvo pateikta pasiūlymo kopija. Atlantic Film Studios pasiūlė 35 000 ISK už 1 m2, taigi bendra pasiūlyta suma, apskaičiuota atsižvelgiant į tai, kad pastato Nr. 869 apytikris plotas tuo metu buvo 13 000 m2, sudarė 455 000 000 ISK. Be to, Atlantic Film Studios pasiūlė sumokėti 15 000 000 ISK už asfaltuotą plotą už pastato Nr. 869 ribų. Islandijos institucijos paaiškino, kad šis pasiūlymas buvo atmestas (73).

| (122) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Institucija negali daryti išvados, kad šiuo atveju buvo laikytasi į besąlyginio konkurso procedūrą panašios procedūros. Taigi valstybės pagalbos buvimo galimybės šiuo pagrindu automatiškai atmesti negalima. |
| --- | --- |

(122)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Institucija negali daryti išvados, kad šiuo atveju buvo laikytasi į besąlyginio konkurso procedūrą panašios procedūros. Taigi valstybės pagalbos buvimo galimybės šiuo pagrindu automatiškai atmesti negalima.

| (123) | Gairių 2.2 skirsnyje nustatyta alternatyvi procedūra pagalbos buvimo galimybei atmesti – vadinamasis nepriklausomo eksperto įvertinimo metodas. Nors Islandijos institucijos neįrodinėjo, kad pagalbos buvimo galimybė buvo atmesta remiantis šiuo nustatytu metodu, Institucija įvertins, ar tas metodas buvo taikytas. |
| --- | --- |

(123)

Gairių 2.2 skirsnyje nustatyta alternatyvi procedūra pagalbos buvimo galimybei atmesti – vadinamasis nepriklausomo eksperto įvertinimo metodas. Nors Islandijos institucijos neįrodinėjo, kad pagalbos buvimo galimybė buvo atmesta remiantis šiuo nustatytu metodu, Institucija įvertins, ar tas metodas buvo taikytas.

| (124) | 2007 m. balandžio 23 d. ekspertas, vietos nekilnojamojo turto agentūra pavadinimu Fateignastofa Suðurnesja, remdamasis prielaida, kad šio konkretaus pastato (Nr. 869) plotas yra 13 382 m2, nustatė, kad jo rinkos vertė yra 980 000 000 ISK, arba maždaug 73 000 ISK už 1 m2. O 2008 m. vasario mėn. Verne šį ir dar keturis pastatus įsigijo už bendrą 14,5 mln. USD sumą, kuri tuomet buvo lygi 957 000 000 ISK, taigi pagrįstai kyla klausimas, ar už šiuos pastatus iš tikrųjų buvo sumokėta rinkos kaina. |
| --- | --- |

(124)

2007 m. balandžio 23 d. ekspertas, vietos nekilnojamojo turto agentūra pavadinimu Fateignastofa Suðurnesja, remdamasis prielaida, kad šio konkretaus pastato (Nr. 869) plotas yra 13 382 m2, nustatė, kad jo rinkos vertė yra 980 000 000 ISK, arba maždaug 73 000 ISK už 1 m2. O 2008 m. vasario mėn. Verne šį ir dar keturis pastatus įsigijo už bendrą 14,5 mln. USD sumą, kuri tuomet buvo lygi 957 000 000 ISK, taigi pagrįstai kyla klausimas, ar už šiuos pastatus iš tikrųjų buvo sumokėta rinkos kaina.

| (125) | Kaip minėta, Islandijos institucijos savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą įrodinėjo, kad pastatai buvo parduoti rinkos kaina, ir šiam pareiškimui paremti jos, be kita ko, nurodė minėtą nepriklausomo eksperto atliktą pastato Nr. 869 įvertinimą. Islandijos institucijos pateikė Institucijai vertinimo, kuris datuotas 2007 m. balandžio 23 d. ir pasirašytas eksperto, kopiją. Ataskaita yra trumpa, mažiau nei vieno puslapio, ir apie pastatą Nr. 869 joje rašoma, kad pastato plotas yra 13 383 m2, pastato karkasas – plieninis, pastatas yra geros būklės ir prie jo lengva patekti (74). Ekspertas, remdamasis turėtais dokumentais, namo patikrinimu ir šioje teritorijoje esančių panašių nuosavybės objektų tyrimu, atsižvelgęs į rinkos sąlygas nustatė, kad pastato rinkos kaina yra 980 000 000 ISK. Ekspertas mini galimybę pastato naudojimą susieti su šalia esančiu Keblaviko tarptautiniu oro uostu ir kalba apie daugybę šio nuosavybės objekto, kaip pastato aukštomis lubomis, panaudojimo galimybių. |
| --- | --- |

(125)

Kaip minėta, Islandijos institucijos savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą įrodinėjo, kad pastatai buvo parduoti rinkos kaina, ir šiam pareiškimui paremti jos, be kita ko, nurodė minėtą nepriklausomo eksperto atliktą pastato Nr. 869 įvertinimą. Islandijos institucijos pateikė Institucijai vertinimo, kuris datuotas 2007 m. balandžio 23 d. ir pasirašytas eksperto, kopiją. Ataskaita yra trumpa, mažiau nei vieno puslapio, ir apie pastatą Nr. 869 joje rašoma, kad pastato plotas yra 13 383 m2, pastato karkasas – plieninis, pastatas yra geros būklės ir prie jo lengva patekti (74). Ekspertas, remdamasis turėtais dokumentais, namo patikrinimu ir šioje teritorijoje esančių panašių nuosavybės objektų tyrimu, atsižvelgęs į rinkos sąlygas nustatė, kad pastato rinkos kaina yra 980 000 000 ISK. Ekspertas mini galimybę pastato naudojimą susieti su šalia esančiu Keblaviko tarptautiniu oro uostu ir kalba apie daugybę šio nuosavybės objekto, kaip pastato aukštomis lubomis, panaudojimo galimybių.

| (126) | Institucija pažymi, jog Islandijos institucijos savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą tvirtino, kad eksperto vertinimo tikslas buvo „parodyti naujų panašių nuosavybės objektų, kaip statinių, vertę“ (75). Tačiau eksperto vertinimo formuluotėse to nematyti, nes jame aiškiai nurodomos pastato Nr. 869 sąlygos ir nepateikiama jokių nuorodų į naujus pastatus. Be to, minėtoje Islandijos nacionalinės audito institucijos ataskaitoje aiškinimui, kad eksperto vertinimas atspindi naujų pastatų vertę, nepritariama. |
| --- | --- |

(126)

Institucija pažymi, jog Islandijos institucijos savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą tvirtino, kad eksperto vertinimo tikslas buvo „parodyti naujų panašių nuosavybės objektų, kaip statinių, vertę“ (75). Tačiau eksperto vertinimo formuluotėse to nematyti, nes jame aiškiai nurodomos pastato Nr. 869 sąlygos ir nepateikiama jokių nuorodų į naujus pastatus. Be to, minėtoje Islandijos nacionalinės audito institucijos ataskaitoje aiškinimui, kad eksperto vertinimas atspindi naujų pastatų vertę, nepritariama.

| (127) | Eksperto vertinimas apima tik vieną iš penkių Verne parduotų pastatų, jis buvo atliktas prieš 10 mėnesių iki pastatų pardavimo Verne ir, atrodo, neaišku, ar šis vertinimas iš tikrųjų buvo pagrįstas visuotinai pripažintais rinkos rodikliais ir vertinimo standartais, todėl šioje byloje jo negalima laikyti visų penkių Verne parduotų pastatų nepriklausomo eksperto įvertinimu, kaip apibrėžta Gairėse. |
| --- | --- |

(127)

Eksperto vertinimas apima tik vieną iš penkių Verne parduotų pastatų, jis buvo atliktas prieš 10 mėnesių iki pastatų pardavimo Verne ir, atrodo, neaišku, ar šis vertinimas iš tikrųjų buvo pagrįstas visuotinai pripažintais rinkos rodikliais ir vertinimo standartais, todėl šioje byloje jo negalima laikyti visų penkių Verne parduotų pastatų nepriklausomo eksperto įvertinimu, kaip apibrėžta Gairėse.

| (128) | Paskui kyla klausimas, kaip šioje byloje galima nustatyti pastatų rinkos kainą. Procedūra, kuri leistų automatiškai atmesti valstybės pagalbos buvimo galimybę ir kurią valstybė galėjo panaudoti pagal Institucijos gaires, nebuvo taikyta, todėl Institucija, atlikdama rinkos vertės šioje byloje vertinimą, vadovausis sistemingu ir logišku požiūriu, kuriuo yra pagrįstos gairės. |
| --- | --- |

(128)

Paskui kyla klausimas, kaip šioje byloje galima nustatyti pastatų rinkos kainą. Procedūra, kuri leistų automatiškai atmesti valstybės pagalbos buvimo galimybę ir kurią valstybė galėjo panaudoti pagal Institucijos gaires, nebuvo taikyta, todėl Institucija, atlikdama rinkos vertės šioje byloje vertinimą, vadovausis sistemingu ir logišku požiūriu, kuriuo yra pagrįstos gairės.

| (129) | Bendras visų penkių Verne įsigytų pastatų plotas buvo 31 008 m2
   (76). Skaičiuojant pagal bendrą sumokėtą kainą, kuri tuomet buvo lygi 957 000 000 ISK, 1 m2 kaina yra maždaug 31 000 ISK, o tai yra maždaug 4 000 ISK mažiau, palyginti su 1 m2 kaina, kurią dešimt mėnesių anksčiau už pastatą Nr. 869 siūlė Atlantic Film Studios; tas pasiūlymas, Islandijos institucijų teigimu, buvo atmestas (77). Institucijos nuomone, jau vien tai rodo, kad pastatai Verne buvo parduoti mažesne nei rinkos kaina. |
| --- | --- |

(129)

Bendras visų penkių Verne įsigytų pastatų plotas buvo 31 008 m2
   (76). Skaičiuojant pagal bendrą sumokėtą kainą, kuri tuomet buvo lygi 957 000 000 ISK, 1 m2 kaina yra maždaug 31 000 ISK, o tai yra maždaug 4 000 ISK mažiau, palyginti su 1 m2 kaina, kurią dešimt mėnesių anksčiau už pastatą Nr. 869 siūlė Atlantic Film Studios; tas pasiūlymas, Islandijos institucijų teigimu, buvo atmestas (77). Institucijos nuomone, jau vien tai rodo, kad pastatai Verne buvo parduoti mažesne nei rinkos kaina.

| (130) | Kaip pažymėta, Institucija atliktu eksperto vertinimu visiškai kliautis negali. Tačiau, Institucijos nuomone, jis rodo, kad sumokėta kaina galėjo būti mažesnė nei rinkos kaina; tai matyti ir atsižvelgiant į vienintelį kitą pasiūlymą, kuris, pasak Islandijos institucijų, buvo pateiktas ir kuris, be to, buvo pateiktas likus 10 mėnesių iki faktinio pastatų pardavimo Verne. |
| --- | --- |

(130)

Kaip pažymėta, Institucija atliktu eksperto vertinimu visiškai kliautis negali. Tačiau, Institucijos nuomone, jis rodo, kad sumokėta kaina galėjo būti mažesnė nei rinkos kaina; tai matyti ir atsižvelgiant į vienintelį kitą pasiūlymą, kuris, pasak Islandijos institucijų, buvo pateiktas ir kuris, be to, buvo pateiktas likus 10 mėnesių iki faktinio pastatų pardavimo Verne.

| (131) | Vertinimas, ar buvo sumokėta rinkos kaina, nesant galimybių taikyti Institucijos gairėse nustatytų automatiškų prielaidų, savo pobūdžiu yra retrospektyvus (78). Tokiose bylose Institucija privalo taikyti patikimiausią metodą, kad, remdamasi visa turima informacija, nustatytų nuosavybės objekto vertę. |
| --- | --- |

(131)

Vertinimas, ar buvo sumokėta rinkos kaina, nesant galimybių taikyti Institucijos gairėse nustatytų automatiškų prielaidų, savo pobūdžiu yra retrospektyvus (78). Tokiose bylose Institucija privalo taikyti patikimiausią metodą, kad, remdamasi visa turima informacija, nustatytų nuosavybės objekto vertę.

| (132) | Institucija laikosi nuomonės, kad patikimą informaciją šiuo klausimu galima rasti minėtoje Islandijos nacionalinės audito institucijos ataskaitoje, net jei ir neatmestina galimybė, kad kitos valstybės sudarytos ir ataskaitoje aptariamos pardavimo sutartys yra susijusios su valstybės pagalba. Institucijos nuomone, ataskaitoje pateikiama vertinga informacija apie padėtį, buvusią prieš pardavimą Verne, ir tuo metu, kai tas pardavimas buvo įvykdytas, ir ji gali būti naudinga nustatant rinkos vertę atitinkamoje teritorijoje. |
| --- | --- |

(132)

Institucija laikosi nuomonės, kad patikimą informaciją šiuo klausimu galima rasti minėtoje Islandijos nacionalinės audito institucijos ataskaitoje, net jei ir neatmestina galimybė, kad kitos valstybės sudarytos ir ataskaitoje aptariamos pardavimo sutartys yra susijusios su valstybės pagalba. Institucijos nuomone, ataskaitoje pateikiama vertinga informacija apie padėtį, buvusią prieš pardavimą Verne, ir tuo metu, kai tas pardavimas buvo įvykdytas, ir ji gali būti naudinga nustatant rinkos vertę atitinkamoje teritorijoje.

| (133) | Ataskaitoje paaiškinama, kad nekilnojamojo turto ekspertas, pateikęs pastato Nr. 869, vieno iš Verne parduotų pastatų, vertinimą, įvertino didelę dalį šioje teritorijoje esančių pastatų, kuriuos valstybė siūlė įsigyti. Tačiau įvertinti buvo ne visi pastatai. Ataskaitoje taip pat teikiama informacija apie eksperto padarytas prielaidas ir paaiškinama, kad vertinimai buvo pagrįsti šioje teritorijoje buvusiomis rinkos kainomis atsižvelgiant į statybos sąnaudų kainas. Tačiau, kaip paaiškinama ataskaitoje, pastatai nebuvo vertinami atskirai – jie buvo sugrupuoti pagal amžių, būklę ir naudojimo galimybes. Paskui buvo įvertintos įvairios grupės. Eksperto vertinime atsižvelgta į būtinus elektros energijos sistemų patobulinimus (nuo JAV standartų pereinant prie Europos standartų), pastatų vietą ir atstumą nuo infrastruktūros. Tačiau jame nebuvo atsižvelgta nei į didžiulę papildomą nekilnojamojo turto šioje teritorijoje pasiūlą, kuri atsirado, kai JAV karinio jūrų laivyno zona buvo pradėta naudoti civiliniais tikslais, nei į tam tikrais atvejais aiškiai nustatytus perpardavimo ir naudojimo apribojimus. Iš esmės, kaip paaiškinama ataskaitoje, prieš pastatų pardavimą Verne kai kurie šioje teritorijoje esantys pastatai buvo parduoti kitoms įmonėms; 1-ajame etape (2007 m. pirmąjį pusmetį) pastatai buvo parduoti už 57 % kainos, kurią nustatė vertinimą atlikęs ekspertas (22 pastatai, visi parduoti vienai įmonei). Vėliau, 2007 m. rudenį, pastatai įvairioms įmonėms (organizacijoms) buvo parduoti už 72–87 % eksperto vertinime nustatytos kainos. Šie nuosavybės objektai buvo parduoti mažesnėmis grupėmis. Galiausiai ataskaitoje rašoma, kad viena įmonė du mokyklos pastatus įsigijo už 30 % eksperto vertinime nustatytos kainos. Nors Institucija šiuo atveju negali žinoti, ar minėti sandoriai buvo susiję su valstybės pagalba, ar ne, ši informacija parodo, kad atlikti eksperto vertinimai gali nebūti tinkamiausias arba vienintelis tinkamas būdas rinkos kainai šioje teritorijoje ir šioje byloje nustatyti. |
| --- | --- |

(133)

Ataskaitoje paaiškinama, kad nekilnojamojo turto ekspertas, pateikęs pastato Nr. 869, vieno iš Verne parduotų pastatų, vertinimą, įvertino didelę dalį šioje teritorijoje esančių pastatų, kuriuos valstybė siūlė įsigyti. Tačiau įvertinti buvo ne visi pastatai. Ataskaitoje taip pat teikiama informacija apie eksperto padarytas prielaidas ir paaiškinama, kad vertinimai buvo pagrįsti šioje teritorijoje buvusiomis rinkos kainomis atsižvelgiant į statybos sąnaudų kainas. Tačiau, kaip paaiškinama ataskaitoje, pastatai nebuvo vertinami atskirai – jie buvo sugrupuoti pagal amžių, būklę ir naudojimo galimybes. Paskui buvo įvertintos įvairios grupės. Eksperto vertinime atsižvelgta į būtinus elektros energijos sistemų patobulinimus (nuo JAV standartų pereinant prie Europos standartų), pastatų vietą ir atstumą nuo infrastruktūros. Tačiau jame nebuvo atsižvelgta nei į didžiulę papildomą nekilnojamojo turto šioje teritorijoje pasiūlą, kuri atsirado, kai JAV karinio jūrų laivyno zona buvo pradėta naudoti civiliniais tikslais, nei į tam tikrais atvejais aiškiai nustatytus perpardavimo ir naudojimo apribojimus. Iš esmės, kaip paaiškinama ataskaitoje, prieš pastatų pardavimą Verne kai kurie šioje teritorijoje esantys pastatai buvo parduoti kitoms įmonėms; 1-ajame etape (2007 m. pirmąjį pusmetį) pastatai buvo parduoti už 57 % kainos, kurią nustatė vertinimą atlikęs ekspertas (22 pastatai, visi parduoti vienai įmonei). Vėliau, 2007 m. rudenį, pastatai įvairioms įmonėms (organizacijoms) buvo parduoti už 72–87 % eksperto vertinime nustatytos kainos. Šie nuosavybės objektai buvo parduoti mažesnėmis grupėmis. Galiausiai ataskaitoje rašoma, kad viena įmonė du mokyklos pastatus įsigijo už 30 % eksperto vertinime nustatytos kainos. Nors Institucija šiuo atveju negali žinoti, ar minėti sandoriai buvo susiję su valstybės pagalba, ar ne, ši informacija parodo, kad atlikti eksperto vertinimai gali nebūti tinkamiausias arba vienintelis tinkamas būdas rinkos kainai šioje teritorijoje ir šioje byloje nustatyti.

| (134) | Institucija pažymi neturinti pagrindo manyti, kad valstybė pavedė atlikti kokį nors pastatų Nr. 868, 866, 872 ar 864, kurie buvo parduoti Verne, vertinimą. Jei taip būtų buvę, Islandijos institucijos būtų pateikusios tokią informaciją. Taigi penkių Verne parduotų pastatų atveju turimas tik vienas eksperto vertinimas, t. y. pastato Nr. 869 vertinimas. Kaip matyti iš minėtos Islandijos nacionalinės audito institucijos ataskaitos ir Islandijos institucijų pateiktos informacijos, iš šių penkių pastatų tai taip pat yra vienintelis pastatas, apie kurio pardavimą buvo konkrečiai paskelbta. Be to, Institucija neturi motyvo manyti, kad pagrindas, kuriuo rėmėsi ekspertas atlikdamas kitų šioje teritorijoje esančių pastatų vertinimą, kaip nors skyrėsi nuo pagrindo, naudoto atliekant šioje byloje turimą eksperto įvertinimą. |
| --- | --- |

(134)

Institucija pažymi neturinti pagrindo manyti, kad valstybė pavedė atlikti kokį nors pastatų Nr. 868, 866, 872 ar 864, kurie buvo parduoti Verne, vertinimą. Jei taip būtų buvę, Islandijos institucijos būtų pateikusios tokią informaciją. Taigi penkių Verne parduotų pastatų atveju turimas tik vienas eksperto vertinimas, t. y. pastato Nr. 869 vertinimas. Kaip matyti iš minėtos Islandijos nacionalinės audito institucijos ataskaitos ir Islandijos institucijų pateiktos informacijos, iš šių penkių pastatų tai taip pat yra vienintelis pastatas, apie kurio pardavimą buvo konkrečiai paskelbta. Be to, Institucija neturi motyvo manyti, kad pagrindas, kuriuo rėmėsi ekspertas atlikdamas kitų šioje teritorijoje esančių pastatų vertinimą, kaip nors skyrėsi nuo pagrindo, naudoto atliekant šioje byloje turimą eksperto įvertinimą.

| (135) | Atsižvelgdama į trūkumus, su kuriais susijęs 2007 m. atlikto pastato Nr. 869 eksperto vertinimo naudojimas rinkos vertei šioje byloje nustatyti, ir į tai, kad tas vertinimas susijęs tik su vienu iš penkių Verne parduotų pastatų ir buvo atliktas likus 10 mėnesių iki sutarties su Verne pasirašymo, Institucija nemano, kad ši nustatyta vertė gali būti tiesiogiai taikoma kaip tipinė 1 m2 kaina, su kuria privatus rinkos dalyvis būtų buvęs linkęs sutikti, kad šie penki pastatai, jei jis būtų jų savininkas, būtų parduoti visi kartu. Tačiau, Institucijos nuomone, tas vertinimas gali parodyti, kad rinkos kaina iš tiesų buvo didesnė nei faktinė Verne sumokėta kaina. |
| --- | --- |

(135)

Atsižvelgdama į trūkumus, su kuriais susijęs 2007 m. atlikto pastato Nr. 869 eksperto vertinimo naudojimas rinkos vertei šioje byloje nustatyti, ir į tai, kad tas vertinimas susijęs tik su vienu iš penkių Verne parduotų pastatų ir buvo atliktas likus 10 mėnesių iki sutarties su Verne pasirašymo, Institucija nemano, kad ši nustatyta vertė gali būti tiesiogiai taikoma kaip tipinė 1 m2 kaina, su kuria privatus rinkos dalyvis būtų buvęs linkęs sutikti, kad šie penki pastatai, jei jis būtų jų savininkas, būtų parduoti visi kartu. Tačiau, Institucijos nuomone, tas vertinimas gali parodyti, kad rinkos kaina iš tiesų buvo didesnė nei faktinė Verne sumokėta kaina.

| (136) | Taigi rinkos kainai nustatyti Institucija turės remtis kitokiu nei šioje byloje turimas eksperto vertinimas kriterijumi. |
| --- | --- |

(136)

Taigi rinkos kainai nustatyti Institucija turės remtis kitokiu nei šioje byloje turimas eksperto vertinimas kriterijumi.

| (137) | Viso civilinės paskirties nekilnojamojo turto Islandijoje, žemės ir pastatų vertę kasmet vertina centrinė nepriklausoma institucija, Islandijos registrų centras (isl. Þjóðskrá Íslands) (79). Ši vertė turi atspindėti rinkos vertę. |
| --- | --- |

(137)

Viso civilinės paskirties nekilnojamojo turto Islandijoje, žemės ir pastatų vertę kasmet vertina centrinė nepriklausoma institucija, Islandijos registrų centras (isl. Þjóðskrá Íslands) (79). Ši vertė turi atspindėti rinkos vertę.

| (138) | Islandijos registrų centro atliekamo vertinimo teisinis pagrindas yra Įstatymas Nr. 6/2001 dėl nekilnojamojo turto registro ir vertinimo. Pagal šio įstatymo 27 straipsnį registruotas nekilnojamojo turto vertinimas turi atspindėti šio nuosavybės objekto rinkos vertę. Jeigu rinkos vertė nežinoma, vertė nustatoma remiantis geriausia turima informacija apie panašių nuosavybės objektų rinkos kainą atsižvelgiant į iš statinio gaunamas pajamas, su juo susijusias sąnaudas, nuosavybės objekto vietą transporto infrastruktūros atžvilgiu, amžių, panaudojimo potencialą, papildomo uždarbio galimybes, dirvos rūšį, augmeniją, kraštovaizdį ir visus kitus veiksnius, kurie galėtų daryti poveikį nagrinėjamo nuosavybės objekto rinkos kainai. |
| --- | --- |

(138)

Islandijos registrų centro atliekamo vertinimo teisinis pagrindas yra Įstatymas Nr. 6/2001 dėl nekilnojamojo turto registro ir vertinimo. Pagal šio įstatymo 27 straipsnį registruotas nekilnojamojo turto vertinimas turi atspindėti šio nuosavybės objekto rinkos vertę. Jeigu rinkos vertė nežinoma, vertė nustatoma remiantis geriausia turima informacija apie panašių nuosavybės objektų rinkos kainą atsižvelgiant į iš statinio gaunamas pajamas, su juo susijusias sąnaudas, nuosavybės objekto vietą transporto infrastruktūros atžvilgiu, amžių, panaudojimo potencialą, papildomo uždarbio galimybes, dirvos rūšį, augmeniją, kraštovaizdį ir visus kitus veiksnius, kurie galėtų daryti poveikį nagrinėjamo nuosavybės objekto rinkos kainai.

| (139) | Islandijos registrų centras visus nuosavybės objektus turi vertinti kasmet, remdamasis ankstesnio vasario mėn. rinkos kaina, ir šis vertinimas įsigalioja tų pačių metų gruodžio 31 d. Metinis vertinimas grindžiamas informacija apie kiekvieno nuosavybės objekto ypatybes ir apie nekilnojamojo turto rinkos kainą, nustatomą pagal užregistruotus pardavimo sandorius. |
| --- | --- |

(139)

Islandijos registrų centras visus nuosavybės objektus turi vertinti kasmet, remdamasis ankstesnio vasario mėn. rinkos kaina, ir šis vertinimas įsigalioja tų pačių metų gruodžio 31 d. Metinis vertinimas grindžiamas informacija apie kiekvieno nuosavybės objekto ypatybes ir apie nekilnojamojo turto rinkos kainą, nustatomą pagal užregistruotus pardavimo sandorius.

| (140) | Kiekvieno šalyje sudaromo pardavimo sandorio pardavimo kainų ir mokėjimo sąlygų duomenys kaupiami Nekilnojamojo turto registro duomenų bazėje, kurią tvarko Islandijos registrų centras. Vertinimas grindžiamas šių registruotų pardavimo sandorių duomenimis. Islandijos registrų centras naudoja surinktus duomenis Islandijos būsto rinkai, taip pat pramoninės paskirties ir kitų komercinių pastatų rinkai vertinti. Ši rinkos informacija yra viešai prieinama (80). |
| --- | --- |

(140)

Kiekvieno šalyje sudaromo pardavimo sandorio pardavimo kainų ir mokėjimo sąlygų duomenys kaupiami Nekilnojamojo turto registro duomenų bazėje, kurią tvarko Islandijos registrų centras. Vertinimas grindžiamas šių registruotų pardavimo sandorių duomenimis. Islandijos registrų centras naudoja surinktus duomenis Islandijos būsto rinkai, taip pat pramoninės paskirties ir kitų komercinių pastatų rinkai vertinti. Ši rinkos informacija yra viešai prieinama (80).

| (141) | Nuo 2010 m. balandžio mėn. Islandijos registrų centras rinkos informaciją apie komercinius pastatus skelbia kiekvieną mėnesį (81). Iš šių duomenų matyti, kiek komercinių pastatų pardavimo sandorių sudaryta kiekvieną mėnesį nuo 2005 m. sausio mėn., kiek yra sandorių, kuriuose taikyta pardavimo kaina yra žinoma, ir kokia yra bendra oficiali parduotų pastatų vertė, palyginti su bendra visų kiekvieną mėnesį sudarytų sandorių pardavimo kaina, sandorius suskirstant į dvi geografines kategorijas: sostinės sritis ir likusi šalies teritorija. Verne įsigyti pastatai priklauso antrajai geografinei kategorijai. |
| --- | --- |

(141)

Nuo 2010 m. balandžio mėn. Islandijos registrų centras rinkos informaciją apie komercinius pastatus skelbia kiekvieną mėnesį (81). Iš šių duomenų matyti, kiek komercinių pastatų pardavimo sandorių sudaryta kiekvieną mėnesį nuo 2005 m. sausio mėn., kiek yra sandorių, kuriuose taikyta pardavimo kaina yra žinoma, ir kokia yra bendra oficiali parduotų pastatų vertė, palyginti su bendra visų kiekvieną mėnesį sudarytų sandorių pardavimo kaina, sandorius suskirstant į dvi geografines kategorijas: sostinės sritis ir likusi šalies teritorija. Verne įsigyti pastatai priklauso antrajai geografinei kategorijai.

| (142) | Rinkos duomenys rodo, kad bendra komercinių pastatų pardavimo kaina, taip pat ne sostinės srityje, paprastai buvo didesnė nei bendra oficiali visų pastatų, kurie buvo parduoti tais mėnesiais, su kuriais susiję duomenys (laikotarpis nuo 2005 m. sausio 1 d. iki dabar), vertė (82). Tai rodo, kad oficialiai nustatyta vertė paprastai nėra didesnė nei faktinė rinkos kaina (tais atvejais, kai tokie duomenys žinomi). |
| --- | --- |

(142)

Rinkos duomenys rodo, kad bendra komercinių pastatų pardavimo kaina, taip pat ne sostinės srityje, paprastai buvo didesnė nei bendra oficiali visų pastatų, kurie buvo parduoti tais mėnesiais, su kuriais susiję duomenys (laikotarpis nuo 2005 m. sausio 1 d. iki dabar), vertė (82). Tai rodo, kad oficialiai nustatyta vertė paprastai nėra didesnė nei faktinė rinkos kaina (tais atvejais, kai tokie duomenys žinomi).

| (143) | Institucija mano, kad nesant realios rinkos vertės, kuri būtų nustatyta remiantis panašiu pasiūlymu atviroje rinkoje, patikimiausias taikytinas būdas Verne įsigytos nuosavybės vertei nustatyti yra pagal Įstatymą Nr. 6/2001 nustatytas Islandijos nekilnojamojo turto vertinimo metodas, kaip išsamiau apibūdinta pirmiau. Šią savo nuomonę Institucija grindžia aiškiu Įstatymo Nr. 6/2001 tikslu ir jo 27 straipsnio formuluote – nustatyti oficialų įvertinimą remiantis rinkos rodikliais. |
| --- | --- |

(143)

Institucija mano, kad nesant realios rinkos vertės, kuri būtų nustatyta remiantis panašiu pasiūlymu atviroje rinkoje, patikimiausias taikytinas būdas Verne įsigytos nuosavybės vertei nustatyti yra pagal Įstatymą Nr. 6/2001 nustatytas Islandijos nekilnojamojo turto vertinimo metodas, kaip išsamiau apibūdinta pirmiau. Šią savo nuomonę Institucija grindžia aiškiu Įstatymo Nr. 6/2001 tikslu ir jo 27 straipsnio formuluote – nustatyti oficialų įvertinimą remiantis rinkos rodikliais.

| (144) | Be to, pagal Įstatymą Nr. 6/2001 atliktas oficialus vertinimas buvo vienintelis tuo laiku atliktas aptariamų pastatų vertinimas ir jį atliko nepriklausoma institucija (83). Tai dera su tuo, kad vertinimas apmokestinimo tikslais iš esmės nebūtinai rodo nekilnojamojo turto rinkos vertę; į tai atsižvelgta ir Institucijos gairėse. |
| --- | --- |

(144)

Be to, pagal Įstatymą Nr. 6/2001 atliktas oficialus vertinimas buvo vienintelis tuo laiku atliktas aptariamų pastatų vertinimas ir jį atliko nepriklausoma institucija (83). Tai dera su tuo, kad vertinimas apmokestinimo tikslais iš esmės nebūtinai rodo nekilnojamojo turto rinkos vertę; į tai atsižvelgta ir Institucijos gairėse.

| (145) | Institucija laikosi nuomonės, kad metodas, kuriuo nuosavybė buvo įvertinta pagal Islandijos teisę, šioje byloje yra geriausias turimas rinkos kainos rodiklis ir kad ex post eksperto vertinimas šioje byloje nebūtų patikimesnis būdas nuosavybės rinkos vertei, galiojusiai 2008 m. vasario 26 d., kai buvo sudaryta sutartis, nustatyti (84). |
| --- | --- |

(145)

Institucija laikosi nuomonės, kad metodas, kuriuo nuosavybė buvo įvertinta pagal Islandijos teisę, šioje byloje yra geriausias turimas rinkos kainos rodiklis ir kad ex post eksperto vertinimas šioje byloje nebūtų patikimesnis būdas nuosavybės rinkos vertei, galiojusiai 2008 m. vasario 26 d., kai buvo sudaryta sutartis, nustatyti (84).

| (146) | Visa tai įvertinusi, Institucija daro išvadą, kad Islandijos registrų centro atliktas vertinimas šioje byloje yra geriausias kriterijus rinkos kainai nustatyti. Institucija taip pat pažymi, kad savo 2012 m. gegužės 14 d. e. rašte Islandijos institucijos, kalbėdamos apie vertinamus 2008 m. sandorius, patvirtino, jog „pagal Islandijos praktiką apmokestinimo tikslais taikoma vertinimo norma paprastai laikoma atspindinčia rinkos normą“ (85). Tai yra bendras pagrindas. |
| --- | --- |

(146)

Visa tai įvertinusi, Institucija daro išvadą, kad Islandijos registrų centro atliktas vertinimas šioje byloje yra geriausias kriterijus rinkos kainai nustatyti. Institucija taip pat pažymi, kad savo 2012 m. gegužės 14 d. e. rašte Islandijos institucijos, kalbėdamos apie vertinamus 2008 m. sandorius, patvirtino, jog „pagal Islandijos praktiką apmokestinimo tikslais taikoma vertinimo norma paprastai laikoma atspindinčia rinkos normą“ (85). Tai yra bendras pagrindas.

| (147) | Šią Institucijos nuomonę patvirtina ir tai, kad pagal Įstatymo Nr. 6/2001 31 straipsnį suinteresuotosios šalys gali ginčyti oficialų vertinimą, o Islandijos registrų centro išvadą pagal šio įstatymo 34 straipsnį galima apskųsti konkrečiai įstaigai (isl. Yfirfasteignamatsnefnd). Oficialaus pastatų vertinimo šioje byloje Verne neginčijo. |
| --- | --- |

(147)

Šią Institucijos nuomonę patvirtina ir tai, kad pagal Įstatymo Nr. 6/2001 31 straipsnį suinteresuotosios šalys gali ginčyti oficialų vertinimą, o Islandijos registrų centro išvadą pagal šio įstatymo 34 straipsnį galima apskųsti konkrečiai įstaigai (isl. Yfirfasteignamatsnefnd). Oficialaus pastatų vertinimo šioje byloje Verne neginčijo.

| (148) | Kaip išplaukia iš nusistovėjusios teismo praktikos, Institucija kiekvienu atveju privalo, kiek tai įmanoma, nustatyti tikrą nagrinėjamos pagalbos vertę ir nurodyti susigrąžinti tą tikslią sumą (86). |
| --- | --- |

(148)

Kaip išplaukia iš nusistovėjusios teismo praktikos, Institucija kiekvienu atveju privalo, kiek tai įmanoma, nustatyti tikrą nagrinėjamos pagalbos vertę ir nurodyti susigrąžinti tą tikslią sumą (86).

| (149) | Kai buvo sudaromas sandoris šioje byloje, Islandijos nekilnojamojo turto registras (dabar Islandijos registrų centras) nustatė tokią aptariamų pastatų vertę:






  Pastatas Nr. 868 | 452 050 000 ISK |
| --- | --- | --- |
| Pastatas Nr. 869 | 578 550 000 ISK |
| Pastatas Nr. 872 | 52 700 000 ISK |
| Pastatas Nr. 866 | 23 650 000 ISK |
| Pastatas Nr. 864 (87) | 70 900 000 ISK |
| Bendra pastatų vertė | 1 177 850 000 ISK |

(149)

Kai buvo sudaromas sandoris šioje byloje, Islandijos nekilnojamojo turto registras (dabar Islandijos registrų centras) nustatė tokią aptariamų pastatų vertę:

Pastatas Nr. 868

452 050 000 ISK

Pastatas Nr. 869

578 550 000 ISK

Pastatas Nr. 872

52 700 000 ISK

Pastatas Nr. 866

23 650 000 ISK

Pastatas Nr. 864 (87)

70 900 000 ISK

Bendra pastatų vertė

1 177 850 000 ISK

Siekiant išsamumo, galima pridėti, kad tai neapima žemės, kuri Verne buvo ne parduota, o išnuomota 99 metams, vertės.

| (150) | Už pastatus sumokėta kaina buvo 14,5 mln. USD, o tai sudarant sandorį buvo lygu 957 000 000 ISK, taigi pardavimo kaina buvo mažesnė nei Institucijos pirmiau nustatyta rinkos kaina. |
| --- | --- |

(150)

Už pastatus sumokėta kaina buvo 14,5 mln. USD, o tai sudarant sandorį buvo lygu 957 000 000 ISK, taigi pardavimo kaina buvo mažesnė nei Institucijos pirmiau nustatyta rinkos kaina.

| (151) | Taigi, kai 2008 m. vasario 26 d. valstybė sudarė nekilnojamojo turto pirkimo sutartį, buvo suteikta valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(151)

Taigi, kai 2008 m. vasario 26 d. valstybė sudarė nekilnojamojo turto pirkimo sutartį, buvo suteikta valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

| (152) | Bendra su pastatais susijusios pagalbos suma yra Institucijos nustatytos rinkos kainos, t. y. 1 177 850 000 ISK, ir už pastatus sumokėtos faktinės kainos, t. y. 14,5 mln. USD (tuomet tai buvo lygu 957 000 000 ISK) skirtumas, t. y. 220 850 000 ISK. |
| --- | --- |

(152)

Bendra su pastatais susijusios pagalbos suma yra Institucijos nustatytos rinkos kainos, t. y. 1 177 850 000 ISK, ir už pastatus sumokėtos faktinės kainos, t. y. 14,5 mln. USD (tuomet tai buvo lygu 957 000 000 ISK) skirtumas, t. y. 220 850 000 ISK.

| (153) | Institucija pažymi, kad pagalbos suma gerokai viršija Gairių 2.2 skirsnio b punkte rinkos kainai nustatytą 5 % maržą. |
| --- | --- |

(153)

Institucija pažymi, kad pagalbos suma gerokai viršija Gairių 2.2 skirsnio b punkte rinkos kainai nustatytą 5 % maržą.

| (154) | Be to, Institucija pažymi, kad Gairių 2.2 skirsnio c punkte pateikiamos specialių įsipareigojimų nuostatos šioje byloje netaikomos, nes nekilnojamojo turto pirkimo sutartyje nenustatyta jokių tokių įsipareigojimų, dėl kurių Verne tektų ekonominė našta, kaip apibrėžta Gairėse (88). Kaip nustatyta Gairėse, ekonominė našta, susijusi su įsipareigojimais, kuriuos pagal bendrąją teisę privalo vykdyti visi nekilnojamojo turto savininkai, neturi būti diskontuojama nuo pirkimo kainos. Galiausiai Gairių 2.2 skirsnio c punkte nustatytos pirminės sąnaudos šioje byloje nėra svarbios (89) ir negali būti naudojamos minimaliam lyginamajam standartui nustatyti. |
| --- | --- |

(154)

Be to, Institucija pažymi, kad Gairių 2.2 skirsnio c punkte pateikiamos specialių įsipareigojimų nuostatos šioje byloje netaikomos, nes nekilnojamojo turto pirkimo sutartyje nenustatyta jokių tokių įsipareigojimų, dėl kurių Verne tektų ekonominė našta, kaip apibrėžta Gairėse (88). Kaip nustatyta Gairėse, ekonominė našta, susijusi su įsipareigojimais, kuriuos pagal bendrąją teisę privalo vykdyti visi nekilnojamojo turto savininkai, neturi būti diskontuojama nuo pirkimo kainos. Galiausiai Gairių 2.2 skirsnio c punkte nustatytos pirminės sąnaudos šioje byloje nėra svarbios (89) ir negali būti naudojamos minimaliam lyginamajam standartui nustatyti.

2.2.2.2.   Žemės nuomos sutartis su pakeitimais, padarytais papildoma nuomos sutartimi

| (155) | Primenama, kad tuo atveju, jeigu žemės nuomos sutartyje su pakeitimais, padarytais papildoma nuomos sutartimi, nustatytos priemonės buvo įgyvendintos vadovaujantis rinkos ekonomikos investuotojo principu, t. y. jeigu valstybės nustatytos sąlygos žemės nuomos sutartyje ir papildomoje nuomos sutartyje atitiko rinkos sąlygas, sandoris su valstybės pagalba nebūtų susijęs. |
| --- | --- |

(155)

Primenama, kad tuo atveju, jeigu žemės nuomos sutartyje su pakeitimais, padarytais papildoma nuomos sutartimi, nustatytos priemonės buvo įgyvendintos vadovaujantis rinkos ekonomikos investuotojo principu, t. y. jeigu valstybės nustatytos sąlygos žemės nuomos sutartyje ir papildomoje nuomos sutartyje atitiko rinkos sąlygas, sandoris su valstybės pagalba nebūtų susijęs.

| (156) | Žemės nuomos sutartį Islandijos iždas ir Verne sudarė 2008 m. gegužės 9 d. papildoma nuomos sutartimi, kuri pasirašyta 2009 m. birželio 30 d., buvo pakeista nuomos kaina. Be to, Iždas numatė laikotarpį iki 2010 m. balandžio 1 d., kuriuo nuoma nebus mokama. |
| --- | --- |

(156)

Žemės nuomos sutartį Islandijos iždas ir Verne sudarė 2008 m. gegužės 9 d. papildoma nuomos sutartimi, kuri pasirašyta 2009 m. birželio 30 d., buvo pakeista nuomos kaina. Be to, Iždas numatė laikotarpį iki 2010 m. balandžio 1 d., kuriuo nuoma nebus mokama.

| (157) | Dėl pradinės nuomos kainos, t. y. 0,8 USD už 1 m2 per metus, susitarta 2008 m. vasario mėn. Pagal žemės nuomos sutartį kaina neturėjo būti tikslinama. Nuomos laikotarpis buvo 99 metai. Atrodytų, tai toli gražu ne tai, su kuo galėtų sutikti rinkos dalyvis. Tačiau Institucijai nereikia vertinti, ar ši kaina buvo nustatyta rinkos sąlygomis, nes 2009 m. birželio mėn. sudarius papildomą nuomos sutartį kaina buvo peržiūrėta ir iš pradžių sutarta nuoma taip ir neįsigaliojo. Pagal pastarąją sutartį nuomos laikotarpis nesikeičia, tačiau nuomos kaina pakeista ir nustatyta Islandijos kronomis: 60 ISK už 1 m2. Be to, nuoma dabar kasmet tikslinama taikant Islandijos statybos sąnaudų kainų indeksą. |
| --- | --- |

(157)

Dėl pradinės nuomos kainos, t. y. 0,8 USD už 1 m2 per metus, susitarta 2008 m. vasario mėn. Pagal žemės nuomos sutartį kaina neturėjo būti tikslinama. Nuomos laikotarpis buvo 99 metai. Atrodytų, tai toli gražu ne tai, su kuo galėtų sutikti rinkos dalyvis. Tačiau Institucijai nereikia vertinti, ar ši kaina buvo nustatyta rinkos sąlygomis, nes 2009 m. birželio mėn. sudarius papildomą nuomos sutartį kaina buvo peržiūrėta ir iš pradžių sutarta nuoma taip ir neįsigaliojo. Pagal pastarąją sutartį nuomos laikotarpis nesikeičia, tačiau nuomos kaina pakeista ir nustatyta Islandijos kronomis: 60 ISK už 1 m2. Be to, nuoma dabar kasmet tikslinama taikant Islandijos statybos sąnaudų kainų indeksą.

| (158) | Kaip pažymėjo Islandijos institucijos, papildomoje nuomos sutartyje taikoma kainodaros metodika atspindi bendrą Islandijos savivaldybių valdomai žemei taikomą praktiką. Pagal šią praktiką Islandijos registrų centro pagal Įstatymą Nr. 6/2001 kasmet nustatoma oficiali vertė, kaip išsamiai apibūdinta 2.2.2.1 skirsnyje, yra tas pagrindas, nuo kurio, atsižvelgiant į kiekvienos savivaldybės sprendimą, paprastai kasmet mokama 1 % arba 2 % nuoma. |
| --- | --- |

(158)

Kaip pažymėjo Islandijos institucijos, papildomoje nuomos sutartyje taikoma kainodaros metodika atspindi bendrą Islandijos savivaldybių valdomai žemei taikomą praktiką. Pagal šią praktiką Islandijos registrų centro pagal Įstatymą Nr. 6/2001 kasmet nustatoma oficiali vertė, kaip išsamiai apibūdinta 2.2.2.1 skirsnyje, yra tas pagrindas, nuo kurio, atsižvelgiant į kiekvienos savivaldybės sprendimą, paprastai kasmet mokama 1 % arba 2 % nuoma.

| (159) | Nors įvairių Islandijos savivaldybių sudaromos nuomos sutartys neatspindi rinkos vertės tuo požiūriu, kad rinkos dalyvis norėtų šiuo pagrindu išnuomoti savo žemę atviroje rinkoje, Islandijos institucijos nepateikė jokių argumentų, kuriais remiantis būtų galima nustatyti alternatyvią aptariamos žemės rinkos kainą. Jos paprasčiausiai pareiškė, kad nuoma atspindi kainą, kurią valstybė paprastai taiko šiame regione. |
| --- | --- |

(159)

Nors įvairių Islandijos savivaldybių sudaromos nuomos sutartys neatspindi rinkos vertės tuo požiūriu, kad rinkos dalyvis norėtų šiuo pagrindu išnuomoti savo žemę atviroje rinkoje, Islandijos institucijos nepateikė jokių argumentų, kuriais remiantis būtų galima nustatyti alternatyvią aptariamos žemės rinkos kainą. Jos paprasčiausiai pareiškė, kad nuoma atspindi kainą, kurią valstybė paprastai taiko šiame regione.

| (160) | Nors informacija apie Islandijos pramoninės paskirties žemės rinką nėra visuotinai prieinama, priešingai nei informacija, kurią Islandijos registrų centras, kaip apibūdinta pirmiau, renka apie būsto ir komercinių pastatų rinkos kainą, nustatyti tikrovišką su šia byla susijusios žemės rinkos kainos lyginamąjį standartą yra sudėtinga. Taigi Institucija žemės rinkos vertę gali apskaičiuoti tik apytikriai. Vėlgi, geriausia turima informacija yra pagal Įstatymą Nr. 6/2001 nustatyta oficiali vertė (90). |
| --- | --- |

(160)

Nors informacija apie Islandijos pramoninės paskirties žemės rinką nėra visuotinai prieinama, priešingai nei informacija, kurią Islandijos registrų centras, kaip apibūdinta pirmiau, renka apie būsto ir komercinių pastatų rinkos kainą, nustatyti tikrovišką su šia byla susijusios žemės rinkos kainos lyginamąjį standartą yra sudėtinga. Taigi Institucija žemės rinkos vertę gali apskaičiuoti tik apytikriai. Vėlgi, geriausia turima informacija yra pagal Įstatymą Nr. 6/2001 nustatyta oficiali vertė (90).

| (161) | Kaip matyti iš informacijos, gautos iš Islandijos registrų centro, 2009 m. birželio mėn. sudarant papildomą nuomos sutartį nustatyta oficiali Verne išsinuomotos žemės vertė buvo 188 850 000 ISK (91). Metinė nuoma buvo 5 760 000 ISK 2009 m. kainomis, arba 3,05 % oficialios žemės vertės, ir šis dydis yra didesnis nei paprastai taikomas procentinis dydis. Taigi Institucija mano, kad šios bylos aplinkybėmis nuoma atviroje rinkoje veikiančiam privačiam rinkos dalyviui galėjo būti priimtina. |
| --- | --- |

(161)

Kaip matyti iš informacijos, gautos iš Islandijos registrų centro, 2009 m. birželio mėn. sudarant papildomą nuomos sutartį nustatyta oficiali Verne išsinuomotos žemės vertė buvo 188 850 000 ISK (91). Metinė nuoma buvo 5 760 000 ISK 2009 m. kainomis, arba 3,05 % oficialios žemės vertės, ir šis dydis yra didesnis nei paprastai taikomas procentinis dydis. Taigi Institucija mano, kad šios bylos aplinkybėmis nuoma atviroje rinkoje veikiančiam privačiam rinkos dalyviui galėjo būti priimtina.

| (162) | Galiausiai dėl išimtinumo sąlygos, kurią Institucija paminėjo savo sprendime pradėti procedūrą, Islandijos institucijos paaiškino, kad ji susijusi tik su KADECO valdoma teritorija. Tai taip pat atitinka įregistruotos žemės nuomos sutarties pakeitimą. Institucija mano, kad pačia šia sąlyga įmonei Verne ekonominis pranašumas nesuteikiamas, nes jos taikymo sritis -– ir geografinė, ir laiko atžvilgiu – yra ribota. |
| --- | --- |

(162)

Galiausiai dėl išimtinumo sąlygos, kurią Institucija paminėjo savo sprendime pradėti procedūrą, Islandijos institucijos paaiškino, kad ji susijusi tik su KADECO valdoma teritorija. Tai taip pat atitinka įregistruotos žemės nuomos sutarties pakeitimą. Institucija mano, kad pačia šia sąlyga įmonei Verne ekonominis pranašumas nesuteikiamas, nes jos taikymo sritis -– ir geografinė, ir laiko atžvilgiu – yra ribota.

| (163) | Institucija daro išvadą, kad žemės nuomos sutartimi su pakeitimais, padarytais papildoma nuomos sutartimi, pranašumas Verne nesuteikiamas. |
| --- | --- |

(163)

Institucija daro išvadą, kad žemės nuomos sutartimi su pakeitimais, padarytais papildoma nuomos sutartimi, pranašumas Verne nesuteikiamas.

2.3.   Elektros energijos tiekimo sutartis

2.3.1.   Valstybės ištekliai

| (164) | Kaip minėta, tam, kad nustatytų, ar priemonė susijusi su valstybės pagalbos teikimu, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, Institucija turi nustatyti, ar šia priemone suteikiamas ekonominis pranašumas, kurio įmonė įprastomis veiklos sąlygomis nebūtų įgijusi. Kad būtų laikomas valstybės pagalba, pranašumas turi būti suteiktas valstybės arba iš valstybės išteklių. Pranašumas taip pat gali būti suteiktas per valstybinę įmonę, jeigu tokia priemonė yra priskirtina valstybei (92). Sprendime Stardust Marine
   (93) Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nustatė:
  „...EB sutarties 87 straipsnio 1 dalis apima visas pinigines priemones, kurias valdžios institucijos gali realiai panaudoti įmonėms remti, nesvarbu, ar tos priemonės yra nuolatinio valstybės turto dalis, ar ne. Taigi, net jei sumos, susijusios su nagrinėjama priemone, ne visuomet priklauso Iždui, tai, kad jos yra nuolat valstybės kontroliuojamos, taigi yra prieinamos kompetentingoms nacionalinėms institucijoms, yra pakankamas pagrindas laikyti jas valstybės ištekliais. [...]
  Naudodamasi savo dominuojančia įtaka tokioms įmonėms valstybė gali visiškai valdyti jų išteklių panaudojimą, kad prireikus galėtų finansuoti konkrečius kitoms įmonėms palankius pranašumus. [...] valstybinės įmonės padėties negalima lyginti su privačios įmonės padėtimi. Naudodamasi valstybinėmis įmonėmis, valstybė gali siekti kitokių nei prekybos tikslų, [...].“ |
| --- | --- |

(164)

Kaip minėta, tam, kad nustatytų, ar priemonė susijusi su valstybės pagalbos teikimu, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, Institucija turi nustatyti, ar šia priemone suteikiamas ekonominis pranašumas, kurio įmonė įprastomis veiklos sąlygomis nebūtų įgijusi. Kad būtų laikomas valstybės pagalba, pranašumas turi būti suteiktas valstybės arba iš valstybės išteklių. Pranašumas taip pat gali būti suteiktas per valstybinę įmonę, jeigu tokia priemonė yra priskirtina valstybei (92). Sprendime Stardust Marine
   (93) Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nustatė:

„...EB sutarties 87 straipsnio 1 dalis apima visas pinigines priemones, kurias valdžios institucijos gali realiai panaudoti įmonėms remti, nesvarbu, ar tos priemonės yra nuolatinio valstybės turto dalis, ar ne. Taigi, net jei sumos, susijusios su nagrinėjama priemone, ne visuomet priklauso Iždui, tai, kad jos yra nuolat valstybės kontroliuojamos, taigi yra prieinamos kompetentingoms nacionalinėms institucijoms, yra pakankamas pagrindas laikyti jas valstybės ištekliais. [...]

Naudodamasi savo dominuojančia įtaka tokioms įmonėms valstybė gali visiškai valdyti jų išteklių panaudojimą, kad prireikus galėtų finansuoti konkrečius kitoms įmonėms palankius pranašumus. [...] valstybinės įmonės padėties negalima lyginti su privačios įmonės padėtimi. Naudodamasi valstybinėmis įmonėmis, valstybė gali siekti kitokių nei prekybos tikslų, [...].“

| (165) | Institucija, remdamasi savo naujausiais sprendimais dėl Landsvirkjun sudarytų ilgalaikių elektros energijos tiekimo sutarčių, t. y. sprendimais Nr. 391/11/COL ir Nr. 392/11/COL, šioje byloje taiko tokį pat požiūrį dėl elektros energijos tiekimo sutarties priskirtinumo. |
| --- | --- |

(165)

Institucija, remdamasi savo naujausiais sprendimais dėl Landsvirkjun sudarytų ilgalaikių elektros energijos tiekimo sutarčių, t. y. sprendimais Nr. 391/11/COL ir Nr. 392/11/COL, šioje byloje taiko tokį pat požiūrį dėl elektros energijos tiekimo sutarties priskirtinumo.

| (166) | Be bendro pobūdžio argumentų, išdėstytų minėtuose sprendimuose, Institucija pažymi, kad 2008 m. spalio 23 d. Pramonės ministerijos parengtame memorandume, kurį Islandijos institucijos Institucijai pateikė vykstant šios bylos procedūrai prieš pranešimo pateikimą, minimos Verne ir Islandijos institucijų diskusijos dėl galimų priemonių, įskaitant elektros energijos kainos subsidijavimą Verne veiklos pradžioje. Landsvirkjun buvo viena iš pirmojo susitarimo memorandumo projekto, datuoto 2008 m. gruodžio 15 d., šalių; šis memorandumo projektas buvo parengtas rengiant vėliau panaikintą Islandijos institucijų ir Verne Susitarimą dėl investicijų ir jis taip pat buvo pateiktas Institucijai vykstant procedūrai prieš pranešimo pateikimą. Į susitarimo memorandumo projektą buvo įtraukta tokia sąlyga dėl ankstesnės Landsvirkjun ir Verne elektros energijos tiekimo sutarties (94):
  „Pirmieji [...] elektros energijos Verne 20 metų bus parduodami bet kokia kaina, kurios reikės Verne pradiniam klientui pritraukti.“ |
| --- | --- |

(166)

Be bendro pobūdžio argumentų, išdėstytų minėtuose sprendimuose, Institucija pažymi, kad 2008 m. spalio 23 d. Pramonės ministerijos parengtame memorandume, kurį Islandijos institucijos Institucijai pateikė vykstant šios bylos procedūrai prieš pranešimo pateikimą, minimos Verne ir Islandijos institucijų diskusijos dėl galimų priemonių, įskaitant elektros energijos kainos subsidijavimą Verne veiklos pradžioje. Landsvirkjun buvo viena iš pirmojo susitarimo memorandumo projekto, datuoto 2008 m. gruodžio 15 d., šalių; šis memorandumo projektas buvo parengtas rengiant vėliau panaikintą Islandijos institucijų ir Verne Susitarimą dėl investicijų ir jis taip pat buvo pateiktas Institucijai vykstant procedūrai prieš pranešimo pateikimą. Į susitarimo memorandumo projektą buvo įtraukta tokia sąlyga dėl ankstesnės Landsvirkjun ir Verne elektros energijos tiekimo sutarties (94):

„Pirmieji [...] elektros energijos Verne 20 metų bus parduodami bet kokia kaina, kurios reikės Verne pradiniam klientui pritraukti.“

| (167) | Institucijos nuomone, tai įrodo, kad valstybė dalyvavo Landsvirkjun priimant su šia byla susijusius sprendimus. Landsvirkjun ne tik yra visiškai valdoma ir kontroliuojama Islandijos valstybės – valstybė aiškiai naudojo ją siekdama pritraukti į Islandiją duomenų centrų sektorių (95). |
| --- | --- |

(167)

Institucijos nuomone, tai įrodo, kad valstybė dalyvavo Landsvirkjun priimant su šia byla susijusius sprendimus. Landsvirkjun ne tik yra visiškai valdoma ir kontroliuojama Islandijos valstybės – valstybė aiškiai naudojo ją siekdama pritraukti į Islandiją duomenų centrų sektorių (95).

| (168) | Taigi Institucija, atsižvelgdama į Landsvirkjun teisinį statusą, aiškius įrodymus, kad Landsvirkjun praeityje naudota kaip priemonė užsienio investicijoms pritraukti, ir bendras šios bylos aplinkybes, daro bendrą išvadą, kad elektros energijos tiekimo sutartis priskirtina valstybei ir yra susijusi su valstybės ištekliais, jeigu ja Verne yra suteikiamas pranašumas ir tiek, kiek jis suteikiamas. |
| --- | --- |

(168)

Taigi Institucija, atsižvelgdama į Landsvirkjun teisinį statusą, aiškius įrodymus, kad Landsvirkjun praeityje naudota kaip priemonė užsienio investicijoms pritraukti, ir bendras šios bylos aplinkybes, daro bendrą išvadą, kad elektros energijos tiekimo sutartis priskirtina valstybei ir yra susijusi su valstybės ištekliais, jeigu ja Verne yra suteikiamas pranašumas ir tiek, kiek jis suteikiamas.

2.3.2.   Su elektros energijos tiekimo sutartimi susijęs pranašumas

| (169) | Kai finansinius sandorius sudaro ir investicijas atlieka vyriausybės, Europos Sąjungos Teisingumo Teismas yra konstatavęs, kad siekiant įvertinti, ar valstybės priemonė yra pagalba, būtina išsiaiškinti, ar įmonė, kuriai ji skirta, įgyja ekonominį pranašumą, kurio nebūtų įgijusi įprastomis sąlygomis (96). Tam Institucija turi taikyti rinkos ekonomikos investuotojo kriterijų (97), kuris iš esmės nustato, kad valstybės pagalba suteikiama, kai valstybė leidžia įmonei pasinaudoti lėšomis, kurių įprastomis aplinkybėmis privatus investuotojas, taikydamas įprastus komercinius kriterijus ir nepaisydamas kitų socialinio, politinio arba filantropinio pobūdžio aplinkybių, nebūtų suteikęs (98). |
| --- | --- |

(169)

Kai finansinius sandorius sudaro ir investicijas atlieka vyriausybės, Europos Sąjungos Teisingumo Teismas yra konstatavęs, kad siekiant įvertinti, ar valstybės priemonė yra pagalba, būtina išsiaiškinti, ar įmonė, kuriai ji skirta, įgyja ekonominį pranašumą, kurio nebūtų įgijusi įprastomis sąlygomis (96). Tam Institucija turi taikyti rinkos ekonomikos investuotojo kriterijų (97), kuris iš esmės nustato, kad valstybės pagalba suteikiama, kai valstybė leidžia įmonei pasinaudoti lėšomis, kurių įprastomis aplinkybėmis privatus investuotojas, taikydamas įprastus komercinius kriterijus ir nepaisydamas kitų socialinio, politinio arba filantropinio pobūdžio aplinkybių, nebūtų suteikęs (98).

| (170) | Taigi nagrinėjama priemonė – elektros energijos tiekimo sutartis, pagal kurią pardavėjas yra valstybės valdoma įmonė, – galėtų būti susijusi su valstybės pagalbos elementu, jei jos sąlygos nebūtų buvusios priimtinos privačiam rinkos investuotojui ir jei nebuvo galima tikėtis, kad elektros energijos pardavimas būtų gana pelningas privačiam operatoriui. Institucija pažymi, kad reikia išnagrinėti, ar rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas būtų nusprendęs sudaryti ilgalaikę dvišalę sutartį tokia pat kaina ir tokiomis pat sąlygomis, kaip ir vertinamo susitarimo (99). Tačiau atlikdama tą vertinimą Institucija negali pardavėjo nuomonės pakeisti savąja, o tai reiškia, kad elektros energijos pardavėjas turi turėti didelę sprendimo laisvę. Nors Institucija visiškai pripažįsta valstybinių įmonių, tokių kaip Landsvirkjun, teisę veikti rinkoje komercinėmis sąlygomis, vis dėlto ji turi kruopščiai apsvarstyti, ar privatus rinkos investuotojas būtų sudaręs panašius susitarimus (100). |
| --- | --- |

(170)

Taigi nagrinėjama priemonė – elektros energijos tiekimo sutartis, pagal kurią pardavėjas yra valstybės valdoma įmonė, – galėtų būti susijusi su valstybės pagalbos elementu, jei jos sąlygos nebūtų buvusios priimtinos privačiam rinkos investuotojui ir jei nebuvo galima tikėtis, kad elektros energijos pardavimas būtų gana pelningas privačiam operatoriui. Institucija pažymi, kad reikia išnagrinėti, ar rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas būtų nusprendęs sudaryti ilgalaikę dvišalę sutartį tokia pat kaina ir tokiomis pat sąlygomis, kaip ir vertinamo susitarimo (99). Tačiau atlikdama tą vertinimą Institucija negali pardavėjo nuomonės pakeisti savąja, o tai reiškia, kad elektros energijos pardavėjas turi turėti didelę sprendimo laisvę. Nors Institucija visiškai pripažįsta valstybinių įmonių, tokių kaip Landsvirkjun, teisę veikti rinkoje komercinėmis sąlygomis, vis dėlto ji turi kruopščiai apsvarstyti, ar privatus rinkos investuotojas būtų sudaręs panašius susitarimus (100).

| (171) | Be to, Landsvirkjun ir Verne sutartyse nustatytos kainos ir sąlygų vertinimą Institucija turi grįsti informacija, kuri buvo prieinama sudarant šią sutartį. |
| --- | --- |

(171)

Be to, Landsvirkjun ir Verne sutartyse nustatytos kainos ir sąlygų vertinimą Institucija turi grįsti informacija, kuri buvo prieinama sudarant šią sutartį.

| (172) | Institucija pažymi, kad 2010 m. Landsvirkjun nusprendė sumažinti savo priklausomybę nuo daug energijos suvartojantiems sektoriams tiekiamos elektros energijos kainos derinimo su aliuminio kaina ir dėl to įmonei kylanti rizika, susijusi su sutartimis, sudarytomis su aliuminio sektoriumi, kuris daug energijos vartojančioje Islandijos pramonėje perka daugiausia elektros energijos, atrodo, sumažėjo. Institucija pažymi, kad ši sutartis buvo sudaryta prieš tai, kai Landsvirkjun nustatė naują kainodaros politiką. |
| --- | --- |

(172)

Institucija pažymi, kad 2010 m. Landsvirkjun nusprendė sumažinti savo priklausomybę nuo daug energijos suvartojantiems sektoriams tiekiamos elektros energijos kainos derinimo su aliuminio kaina ir dėl to įmonei kylanti rizika, susijusi su sutartimis, sudarytomis su aliuminio sektoriumi, kuris daug energijos vartojančioje Islandijos pramonėje perka daugiausia elektros energijos, atrodo, sumažėjo. Institucija pažymi, kad ši sutartis buvo sudaryta prieš tai, kai Landsvirkjun nustatė naują kainodaros politiką.

| (173) | Kaip apibūdinta, Verne pirks elektros energiją iš įrenginių, kuriuos valdo valstybės kontroliuojama Landsvirkjun. Elektros energija bus tiekiama iš esamų Landsvirkjun įrenginių. |
| --- | --- |

(173)

Kaip apibūdinta, Verne pirks elektros energiją iš įrenginių, kuriuos valdo valstybės kontroliuojama Landsvirkjun. Elektros energija bus tiekiama iš esamų Landsvirkjun įrenginių.

| (174) | Landsvirkjun paaiškino, kad dėl elektros energijos tiekimo, kurį Landsvirkjun įsipareigojo užtikrinti, numatytas tam tikras lankstumas. Per pirmuosius penkerius sutarties termino metus Verne turi galimybę padidinti vartojimą iki [...]. Jeigu po pirmųjų penkerių metų vartojimas iki [...] nepadidėja, Verne yra įpareigota per likusį sutarties terminą mokėti už [...] (įsipareigojimas „imk arba mokėk“). |
| --- | --- |

(174)

Landsvirkjun paaiškino, kad dėl elektros energijos tiekimo, kurį Landsvirkjun įsipareigojo užtikrinti, numatytas tam tikras lankstumas. Per pirmuosius penkerius sutarties termino metus Verne turi galimybę padidinti vartojimą iki [...]. Jeigu po pirmųjų penkerių metų vartojimas iki [...] nepadidėja, Verne yra įpareigota per likusį sutarties terminą mokėti už [...] (įsipareigojimas „imk arba mokėk“).

| (175) | Institucija turi patikrinti, ar elektros energijos dalies, kuri jau tiekiama, ir elektros energijos, kurią Landsvirkjun tieks Verne, kaina bei kitos tiekimo sąlygos atitinka rinkos kainą. |
| --- | --- |

(175)

Institucija turi patikrinti, ar elektros energijos dalies, kuri jau tiekiama, ir elektros energijos, kurią Landsvirkjun tieks Verne, kaina bei kitos tiekimo sąlygos atitinka rinkos kainą.

| (176) | Islandijos institucijos pareiškė, kad Islandijos pramonės šakoms tiekiamos elektros energijos rinką išskiria Islandijos elektros energijos rinkos atskirtis nuo likusios Europos tarpusavyje sujungtos elektros energijos rinkos. |
| --- | --- |

(176)

Islandijos institucijos pareiškė, kad Islandijos pramonės šakoms tiekiamos elektros energijos rinką išskiria Islandijos elektros energijos rinkos atskirtis nuo likusios Europos tarpusavyje sujungtos elektros energijos rinkos.

| (177) | Tačiau šioje byloje Islandijos daug energijos suvartojančiam pramonės sektoriui tiekiamos elektros energijos rinkos kainą nėra lengva nustatyti. Šiuo klausimu reikėtų pažymėti, kad bendroje Islandijos rinkoje nėra nė vienos alternatyvios elektros energijos tiekimo rinkos, kuri savo dydžiu prilygtų realizavimo rinkai nagrinėjamoje byloje. Bendro Islandijos elektros energijos vartojimo rinka, kuri yra izoliuota ir riboto dydžio, negalėtų sunaudoti viso Landsvirkjun pagaminamo kiekio. Vienintelė realizavimo rinka, kaip ir šioje byloje, būtų dideli Islandijoje esantys pramoniniai vartotojai. Rinkos atskirtis taip pat reiškia, kad kainos Europoje, kaip lyginamojo standarto, naudoti negalima. |
| --- | --- |

(177)

Tačiau šioje byloje Islandijos daug energijos suvartojančiam pramonės sektoriui tiekiamos elektros energijos rinkos kainą nėra lengva nustatyti. Šiuo klausimu reikėtų pažymėti, kad bendroje Islandijos rinkoje nėra nė vienos alternatyvios elektros energijos tiekimo rinkos, kuri savo dydžiu prilygtų realizavimo rinkai nagrinėjamoje byloje. Bendro Islandijos elektros energijos vartojimo rinka, kuri yra izoliuota ir riboto dydžio, negalėtų sunaudoti viso Landsvirkjun pagaminamo kiekio. Vienintelė realizavimo rinka, kaip ir šioje byloje, būtų dideli Islandijoje esantys pramoniniai vartotojai. Rinkos atskirtis taip pat reiškia, kad kainos Europoje, kaip lyginamojo standarto, naudoti negalima.

| (178) | Nesant atitinkamo lyginamojo standarto, Institucija turi kliautis Islandijos institucijų pateikta informacija apie vidutinę kainą, praeityje mokėtą Landsvirkjun pagal su kitomis daug energijos suvartojančiomis įmonėmis sudarytas sutartis. |
| --- | --- |

(178)

Nesant atitinkamo lyginamojo standarto, Institucija turi kliautis Islandijos institucijų pateikta informacija apie vidutinę kainą, praeityje mokėtą Landsvirkjun pagal su kitomis daug energijos suvartojančiomis įmonėmis sudarytas sutartis.

| (179) | Islandijos institucijos pateikė tokią informaciją apie vidutinę elektros energijos kainą, kurią Landsvirkjun anksčiau taikė daug energijos suvartojančiam Islandijos pramonės sektoriui. Institucija supranta, kad perdavimo kainos yra įskaičiuotos į šiuos rodiklius.






  Metai | USD už 1 MWh |
| --- | --- | --- |
| 2002 | 12,8 |
| 2003 | 13,8 |
| 2004 | 17,0 |
| 2005 | 21,6 |
| 2007 | 27,8 |
| 2008 | 30,3 |
| 2009 | 19,0 |
| 2010 | 25,1 |

(179)

Islandijos institucijos pateikė tokią informaciją apie vidutinę elektros energijos kainą, kurią Landsvirkjun anksčiau taikė daug energijos suvartojančiam Islandijos pramonės sektoriui. Institucija supranta, kad perdavimo kainos yra įskaičiuotos į šiuos rodiklius.

Metai

USD už 1 MWh

2002

12,8

2003

13,8

2004

17,0

2005

21,6

2007

27,8

2008

30,3

2009

19,0

2010

25,1

| (180) | Landsvirkjun papildomai paaiškino elektros energijos tiekimo sutartyje taikomą kainodaros mechanizmą. Elektros energijos kaina nustatoma dviem etapais. [...] pradės savo duomenų centro veiklą Islandijoje. Ši pradinė elektros energijos kaina per pirmąją sutarties termino pusę etapais ([...]).[...]. |
| --- | --- |

(180)

Landsvirkjun papildomai paaiškino elektros energijos tiekimo sutartyje taikomą kainodaros mechanizmą. Elektros energijos kaina nustatoma dviem etapais. [...] pradės savo duomenų centro veiklą Islandijoje. Ši pradinė elektros energijos kaina per pirmąją sutarties termino pusę etapais ([...]).[...].

| (181) | Institucija primena, kad faktinė kaina, sutarta šioje byloje (perdavimo kainos neįskaičiuotos), yra tokia: | Pirmiesiems [...]:






  Kaina už 1 MW | Laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- |
| [...] USD | Iki 2013 m. gruodžio 31 d. |
| [...] USD | Nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2016 m. gruodžio 31 d. |
| [...] USD | Nuo 2017 m. sausio 1 d. iki 2018 m. gruodžio 31 d. |
| [...] USD | Nuo 2019 m. sausio 1 d. iki sutarties galiojimo pabaigos |

(181)

Institucija primena, kad faktinė kaina, sutarta šioje byloje (perdavimo kainos neįskaičiuotos), yra tokia:

Pirmiesiems [...]:

Kaina už 1 MW

Laikotarpis

[...] USD

Iki 2013 m. gruodžio 31 d.

[...] USD

Nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2016 m. gruodžio 31 d.

[...] USD

Nuo 2017 m. sausio 1 d. iki 2018 m. gruodžio 31 d.

[...] USD

Nuo 2019 m. sausio 1 d. iki sutarties galiojimo pabaigos

| | Kiekiui, viršijančiam [...]:






  Kaina už 1 MW | Kiekis |
| --- | --- | --- |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] 1 MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | Daugiau nei [...] MW |

Kiekiui, viršijančiam [...]:

Kaina už 1 MW

Kiekis

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] 1 MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

Daugiau nei [...] MW

| (182) | Taigi elektros energijos tiekimo sutartyje nustatytos kainos yra [...] visiems daug elektros energijos vartojantiems Landsvirkjun klientams (atsižvelgiant į perdavimo kainas, kurios Verne atveju yra pridedamos), išskyrus laikotarpį iki [...], kai Verne mokamos kainos [...]. Be to, kaina už kiekį nuo [...] iki [...] (žr. Sprendimą Nr. 392/11/COL). |
| --- | --- |

(182)

Taigi elektros energijos tiekimo sutartyje nustatytos kainos yra [...] visiems daug elektros energijos vartojantiems Landsvirkjun klientams (atsižvelgiant į perdavimo kainas, kurios Verne atveju yra pridedamos), išskyrus laikotarpį iki [...], kai Verne mokamos kainos [...]. Be to, kaina už kiekį nuo [...] iki [...] (žr. Sprendimą Nr. 392/11/COL).

| (183) | Be to, įsipareigojimu „imk arba mokėk“ užtikrinamas nuolatinis didelės numatyto elektros energijos kiekio dalies pardavimas. |
| --- | --- |

(183)

Be to, įsipareigojimu „imk arba mokėk“ užtikrinamas nuolatinis didelės numatyto elektros energijos kiekio dalies pardavimas.

| (184) | Dėl minėtų priežasčių Institucija daro išvadą, kad elektros energijos tiekimo sutarties sąlygos turi priklausyti diskrecijos, kurią valstybinės įmonės turi vykdydamos savo veiklą, sričiai. Remdamasi Islandijos institucijų pateikta informacija, Institucija daro išvadą, kad dėl elektros energijos tiekimo sutarties Verne pranašumo neįgyja. |
| --- | --- |

(184)

Dėl minėtų priežasčių Institucija daro išvadą, kad elektros energijos tiekimo sutarties sąlygos turi priklausyti diskrecijos, kurią valstybinės įmonės turi vykdydamos savo veiklą, sričiai. Remdamasi Islandijos institucijų pateikta informacija, Institucija daro išvadą, kad dėl elektros energijos tiekimo sutarties Verne pranašumo neįgyja.

3.   PRIEMONIŲ TEISĖTUMAS

| (185) | Pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį „apie visus planus suteikti ar pakeisti pagalbą ELPA priežiūros institucija turi būti laiku informuojama, kad galėtų pateikti savo pastabas [...]. Atitinkama valstybė savo pasiūlytų priemonių neįgyvendina tol, kol, pasibaigus procedūrai, priimamas galutinis sprendimas.“ |
| --- | --- |

(185)

Pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį „apie visus planus suteikti ar pakeisti pagalbą ELPA priežiūros institucija turi būti laiku informuojama, kad galėtų pateikti savo pastabas [...]. Atitinkama valstybė savo pasiūlytų priemonių neįgyvendina tol, kol, pasibaigus procedūrai, priimamas galutinis sprendimas.“

| (186) | Islandijos institucijos apie pirmiau nustatytą pagalbą prieš jai įsigaliojant nepranešė, taigi nesuteikė Institucijai galimybės priimti galutinį sprendimą prieš suteikiant pagalbą. Taigi ši pagalba yra neteisėta. |
| --- | --- |

(186)

Islandijos institucijos apie pirmiau nustatytą pagalbą prieš jai įsigaliojant nepranešė, taigi nesuteikė Institucijai galimybės priimti galutinį sprendimą prieš suteikiant pagalbą. Taigi ši pagalba yra neteisėta.

4.   PAGALBOS DERĖJIMAS

| (187) | Paramos priemonės, patenkančios į EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, su EEE susitarimo veikimu paprastai nedera, nebent joms gali būti taikomos EEE susitarimo 61 straipsnio 2 arba 3 dalyje nustatytos leidžiančios nukrypti nuostatos. |
| --- | --- |

(187)

Paramos priemonės, patenkančios į EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, su EEE susitarimo veikimu paprastai nedera, nebent joms gali būti taikomos EEE susitarimo 61 straipsnio 2 arba 3 dalyje nustatytos leidžiančios nukrypti nuostatos.

| (188) | Pagal Regioninės pagalbos gaires priemonės gali būti laikomos pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą derančia pagalba, jeigu jomis siekiama „remiant investicijas ir darbo vietų kūrimą padėti mažiausiai išsivysčiusių regionų plėtrai“. Institucija pažymi, kad duomenų centras įsikurs Reikjanesbaire, t. y. regione, kuris, remiantis Institucijos sprendimu Nr. 378/06/COL dėl Islandijos remiamų sričių regioninės pagalbos žemėlapio, atitinka reikalavimus regioninei investicinei pagalbai gauti. |
| --- | --- |

(188)

Pagal Regioninės pagalbos gaires priemonės gali būti laikomos pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą derančia pagalba, jeigu jomis siekiama „remiant investicijas ir darbo vietų kūrimą padėti mažiausiai išsivysčiusių regionų plėtrai“. Institucija pažymi, kad duomenų centras įsikurs Reikjanesbaire, t. y. regione, kuris, remiantis Institucijos sprendimu Nr. 378/06/COL dėl Islandijos remiamų sričių regioninės pagalbos žemėlapio, atitinka reikalavimus regioninei investicinei pagalbai gauti.

4.1.   Susitarimas dėl leidimų ir mokesčių

| (189) | Pranešime, kuris vėliau buvo atsiimtas, buvo pranešta apie vieną iš šiame sprendime nagrinėjamų priemonių, t. y. apie savivaldybės nekilnojamojo turto mokestį. Pranešimas buvo atsiimtas jau pradėjus oficialų tyrimą. Tačiau savivaldybė Susitarime dėl leidimų ir mokesčių nustatytas priemones jau buvo pradėjusi taikyti ir šios priemonės nebuvo panaikintos. |
| --- | --- |

(189)

Pranešime, kuris vėliau buvo atsiimtas, buvo pranešta apie vieną iš šiame sprendime nagrinėjamų priemonių, t. y. apie savivaldybės nekilnojamojo turto mokestį. Pranešimas buvo atsiimtas jau pradėjus oficialų tyrimą. Tačiau savivaldybė Susitarime dėl leidimų ir mokesčių nustatytas priemones jau buvo pradėjusi taikyti ir šios priemonės nebuvo panaikintos.

| (190) | Islandijos institucijos pranešime, kuris vėliau buvo atsiimtas, ir savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą įrodinėjo, kad kasmet taikomos savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio lengvatos su EEE susitarimo veikimu dera pagal Regioninės pagalbos gaires kaip įvairių mokestinių priemonių dalis. Islandijos institucijos apie savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio lengvatas pranešė kartu su kitomis mokesčių lengvatomis, 2009 m. Susitarime dėl investicijų nustatytomis iš pradžių planuoto duomenų centro statybai. Vėliau Susitarimo dėl investicijų buvo atsisakyta, tačiau savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio priemonė, kaip Verne ir savivaldybės sudaryto Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių dalis, yra atskira priemonė (101). Be to, ši lengvata, Islandijos institucijų teigimu, pradėta taikyti jau 2009 m. pradžioje ir suteikiama kasmet. |
| --- | --- |

(190)

Islandijos institucijos pranešime, kuris vėliau buvo atsiimtas, ir savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą įrodinėjo, kad kasmet taikomos savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio lengvatos su EEE susitarimo veikimu dera pagal Regioninės pagalbos gaires kaip įvairių mokestinių priemonių dalis. Islandijos institucijos apie savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio lengvatas pranešė kartu su kitomis mokesčių lengvatomis, 2009 m. Susitarime dėl investicijų nustatytomis iš pradžių planuoto duomenų centro statybai. Vėliau Susitarimo dėl investicijų buvo atsisakyta, tačiau savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio priemonė, kaip Verne ir savivaldybės sudaryto Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių dalis, yra atskira priemonė (101). Be to, ši lengvata, Islandijos institucijų teigimu, pradėta taikyti jau 2009 m. pradžioje ir suteikiama kasmet.

| (191) | Susitarime dėl leidimų ir mokesčių nustatytos savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio lengvatos nėra susijusios su konkrečia investicija. Be to, Islandijos institucijos savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą paaiškino, kad vėliau panaikintame Susitarime dėl investicijų nustatytų priemonių taikymas nepriklausė nuo to, ar bus užbaigti visi duomenų centro projekto etapai, kaip planuota sudarant susitarimą (102). |
| --- | --- |

(191)

Susitarime dėl leidimų ir mokesčių nustatytos savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio lengvatos nėra susijusios su konkrečia investicija. Be to, Islandijos institucijos savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą paaiškino, kad vėliau panaikintame Susitarime dėl investicijų nustatytų priemonių taikymas nepriklausė nuo to, ar bus užbaigti visi duomenų centro projekto etapai, kaip planuota sudarant susitarimą (102).

| (192) | Iš Regioninės pagalbos gairių išplaukia, kad regioninė investicinė pagalba gali būti suteikiama tik tuo atveju, jeigu ji teikiama konkrečiam ir tinkamai apibrėžtam investiciniam projektui, žr. gairių 4 skyrių. Pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių nustatytų savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio lengvatų kasmetinis taikymas nebuvo susietas su konkrečios ar tinkamai apibrėžtos investicijos (duomenų centrui ar kitai veiklai) sąlyga, kaip reikalaujama pagal Regioninės pagalbos gaires. Savivaldybės mokesčio lengvatos taikymas nepriklausė ir nuo reikalavimo penkerius metus išlaikyti investicijas regione, kaip nustatyta Regioninės pagalbos gairių 32 dalyje. Taigi ši pagalba pagal Regioninės pagalbos gaires negali būti laikoma investicine pagalba. |
| --- | --- |

(192)

Iš Regioninės pagalbos gairių išplaukia, kad regioninė investicinė pagalba gali būti suteikiama tik tuo atveju, jeigu ji teikiama konkrečiam ir tinkamai apibrėžtam investiciniam projektui, žr. gairių 4 skyrių. Pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių nustatytų savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio lengvatų kasmetinis taikymas nebuvo susietas su konkrečios ar tinkamai apibrėžtos investicijos (duomenų centrui ar kitai veiklai) sąlyga, kaip reikalaujama pagal Regioninės pagalbos gaires. Savivaldybės mokesčio lengvatos taikymas nepriklausė ir nuo reikalavimo penkerius metus išlaikyti investicijas regione, kaip nustatyta Regioninės pagalbos gairių 32 dalyje. Taigi ši pagalba pagal Regioninės pagalbos gaires negali būti laikoma investicine pagalba.

| (193) | Islandijos institucijos neįrodinėjo, kad pagalbos priemonės pagal Regioninės pagalbos gaires dera kaip veiklos pagalba. Savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio lengvatos Regioninės pagalbos gairių 5 skyriuje nustatytų sąlygų neatitinka; visų pirma šios priemonės nėra suteikiamos iš anksto nustatytoms kai kurioms reikalavimus atitinkančioms išlaidoms arba sąnaudoms, kaip nustatyta Regioninės pagalbos gairių 66 dalyje. |
| --- | --- |

(193)

Islandijos institucijos neįrodinėjo, kad pagalbos priemonės pagal Regioninės pagalbos gaires dera kaip veiklos pagalba. Savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio lengvatos Regioninės pagalbos gairių 5 skyriuje nustatytų sąlygų neatitinka; visų pirma šios priemonės nėra suteikiamos iš anksto nustatytoms kai kurioms reikalavimus atitinkančioms išlaidoms arba sąnaudoms, kaip nustatyta Regioninės pagalbos gairių 66 dalyje.

| (194) | Taigi savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio lengvatos yra grynoji veiklos pagalba, kuri nedera su EEE susitarimu. |
| --- | --- |

(194)

Taigi savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčio lengvatos yra grynoji veiklos pagalba, kuri nedera su EEE susitarimu.

| (195) | Islandijos institucijos nepateikė konkrečių argumentų, ar vienkartinio savivaldybės kelių tiesimo mokesčio lengvata yra susijusi su valstybės pagalba, ar ne, ir jos taip pat nepateikė konkrečių argumentų dėl šios priemonės derėjimo. Institucija laikosi nuomonės, kad kelių tiesimo mokesčio lengvatai šiuo atžvilgiu taikoma tas pats, kaip ir nekilnojamojo turto mokesčio lengvatai: priemonės nėra susietos su konkrečia investicija ir jos yra grynoji Verne suteikta ir su EEE susitarimu nederanti veiklos pagalba. |
| --- | --- |

(195)

Islandijos institucijos nepateikė konkrečių argumentų, ar vienkartinio savivaldybės kelių tiesimo mokesčio lengvata yra susijusi su valstybės pagalba, ar ne, ir jos taip pat nepateikė konkrečių argumentų dėl šios priemonės derėjimo. Institucija laikosi nuomonės, kad kelių tiesimo mokesčio lengvatai šiuo atžvilgiu taikoma tas pats, kaip ir nekilnojamojo turto mokesčio lengvatai: priemonės nėra susietos su konkrečia investicija ir jos yra grynoji Verne suteikta ir su EEE susitarimu nederanti veiklos pagalba.

| (196) | Be to, sprendime pradėti procedūrą Institucija išreiškė abejones dėl sutarčių, sudarytų po to, kai 2008 m. buvo pradėta duomenų centro statyba, skatinamojo poveikio (103). Skatinamasis poveikis yra pagrindinė būtina sąlyga, kuri turi būti įvykdyta, kad pagalbą būtų galima laikyti derančia pagal Regioninės pagalbos gaires. Vertinant regioninę pagalbą svarbiausia tai, ar siūloma pagalba yra būtina siekiant iš tikrųjų skatinti investicijas, kurių kitu atveju remiamose teritorijose nebūtų. Taigi reikia nustatyti, ar pagalba yra reikalinga investicijoms skatinti, t. y. ar pagalba iš tiesų padeda pagalbos gavėjo elgesį keisti taip, kad jis investicijas atliktų atitinkamame remiamame regione, o ne kur nors kitur. Taigi regioninė pagalba su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu gali derėti tik tuo atveju, jeigu ji paskatino atlikti investicijas konkrečiame regioninės pagalbos regione (104). |
| --- | --- |

(196)

Be to, sprendime pradėti procedūrą Institucija išreiškė abejones dėl sutarčių, sudarytų po to, kai 2008 m. buvo pradėta duomenų centro statyba, skatinamojo poveikio (103). Skatinamasis poveikis yra pagrindinė būtina sąlyga, kuri turi būti įvykdyta, kad pagalbą būtų galima laikyti derančia pagal Regioninės pagalbos gaires. Vertinant regioninę pagalbą svarbiausia tai, ar siūloma pagalba yra būtina siekiant iš tikrųjų skatinti investicijas, kurių kitu atveju remiamose teritorijose nebūtų. Taigi reikia nustatyti, ar pagalba yra reikalinga investicijoms skatinti, t. y. ar pagalba iš tiesų padeda pagalbos gavėjo elgesį keisti taip, kad jis investicijas atliktų atitinkamame remiamame regione, o ne kur nors kitur. Taigi regioninė pagalba su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu gali derėti tik tuo atveju, jeigu ji paskatino atlikti investicijas konkrečiame regioninės pagalbos regione (104).

| (197) | Regioninės pagalbos gairėse sąvoka „pradėti darbus“ reiškia „pradėti statybos darbus arba suteikti pirmąjį tvirtą įsipareigojimą užsakyti įrangą; sąvoka neapima preliminarios ekonominio pagrįstumo analizės“ (105). Įrodyta, kad šioje byloje 2008 m. darbai jau buvo pradėti. Kaip matyti iš turimos informacijos, iki to laiko su valdžios institucijomis nebuvo parafuotas joks susitarimas dėl savivaldybės mokesčių lengvatų. |
| --- | --- |

(197)

Regioninės pagalbos gairėse sąvoka „pradėti darbus“ reiškia „pradėti statybos darbus arba suteikti pirmąjį tvirtą įsipareigojimą užsakyti įrangą; sąvoka neapima preliminarios ekonominio pagrįstumo analizės“ (105). Įrodyta, kad šioje byloje 2008 m. darbai jau buvo pradėti. Kaip matyti iš turimos informacijos, iki to laiko su valdžios institucijomis nebuvo parafuotas joks susitarimas dėl savivaldybės mokesčių lengvatų.

| (198) | Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių atveju – jis su savivaldybe buvo sudarytas 2009 m. lapkričio 9 d., prieš pat duomenų centrų statybos sustojimą 2009 m. gruodžio mėn., – tai, kad įrodyto skatinamojo poveikio reikalavimas nebuvo įvykdytas, matyti dar aiškiau nei vėliau panaikinto Susitarimo dėl investicijų atveju. Taip yra dėl to, kad susitarimas su savivaldybe buvo sudarytas net vėliau nei Susitarimas dėl investicijų (sudarytas 2009 m. spalio mėn.). Skatinamojo poveikio reikalavimas nebūtų įvykdytas net ir 2009 m. gegužės mėn., kai, kaip tvirtino Islandijos institucijos, savivaldybė ir Verne iš pradžių susitarė dėl mokesčių lengvatų. Kai 2008 m. buvo pradėta duomenų centro statyba, nebuvo paskelbtas joks su savivaldybės mokesčių lengvatomis susijęs „dokumentas, kuriuo, kaip būtų galima manyti, [įmonei] aiškiai suteikiama pagalba investicijoms“ (106). |
| --- | --- |

(198)

Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių atveju – jis su savivaldybe buvo sudarytas 2009 m. lapkričio 9 d., prieš pat duomenų centrų statybos sustojimą 2009 m. gruodžio mėn., – tai, kad įrodyto skatinamojo poveikio reikalavimas nebuvo įvykdytas, matyti dar aiškiau nei vėliau panaikinto Susitarimo dėl investicijų atveju. Taip yra dėl to, kad susitarimas su savivaldybe buvo sudarytas net vėliau nei Susitarimas dėl investicijų (sudarytas 2009 m. spalio mėn.). Skatinamojo poveikio reikalavimas nebūtų įvykdytas net ir 2009 m. gegužės mėn., kai, kaip tvirtino Islandijos institucijos, savivaldybė ir Verne iš pradžių susitarė dėl mokesčių lengvatų. Kai 2008 m. buvo pradėta duomenų centro statyba, nebuvo paskelbtas joks su savivaldybės mokesčių lengvatomis susijęs „dokumentas, kuriuo, kaip būtų galima manyti, [įmonei] aiškiai suteikiama pagalba investicijoms“ (106).

| (199) | Institucija laikosi nuomonės, kad Regioninės pagalbos gairių nuostatos ir tikslas yra tvirtas pagrindas šiam vertinimui atlikti, ir nepritaria Islandijos institucijų nuomonei, kad taikant šį pagrindą daugiau dėmesio turėtų būti skiriama formai, o ne turiniui. |
| --- | --- |

(199)

Institucija laikosi nuomonės, kad Regioninės pagalbos gairių nuostatos ir tikslas yra tvirtas pagrindas šiam vertinimui atlikti, ir nepritaria Islandijos institucijų nuomonei, kad taikant šį pagrindą daugiau dėmesio turėtų būti skiriama formai, o ne turiniui.

| (200) | Islandijos institucijos įrodinėjo, jog pradinis Susitarimas dėl investicijų įmonei Verne buvo būtinas, kad prasidėjus finansų krizei įmonė galėtų užbaigti savo investicijas į duomenų centrą. Pagal Islandijos institucijų pateiktą argumentą „Verne negali duomenų centro projekto toliau įgyvendinti taip, kaip iš pradžių planuota“, žr. Institucijos sprendimo Nr. 418/10/COL 19 p. Sprendime pradėti procedūrą Institucija dėl šio argumento laikėsi nuomonės, kad nustatant, ar pagalba būtina, reikėtų atlikti išsamią ekonominių aplinkybių, susijusių su pagalbos gavėjo investiciniu sprendimu, analizę. Institucija laikėsi nuomonės, kad tokia analizė turėtų būti atliekama tik remiantis pirminiais pagalbos gavėjo verslo planais ir kitais dokumentais, pagalbos gavėjo investicijų komitetams pateiktais siekiant gauti leidimą skirti išteklių investicinei veiklai, projekto pelningumo apskaičiavimais suteikus pagalbą ir jos nesuteikus, projekto finansų analize, rizikos vertinimais ir išsamiu poveikio, kurį 2008 m. spalio mėn. prasidėjus finansų krizei susidariusios aplinkybės padarė verslo planui ir reikalaujamai investicijų grąžos normai, įvertinimu. Vykstant oficialiam tyrimui Islandijos institucijos nepateikė jokių tokių verslo planų ar su investiciniu sprendimu susijusių atitinkamų dokumentų ir jokių papildomų įrodymų šiam argumentui paremti. Taigi šis argumentas iš esmės yra nepagrįstas ir Institucija negali savivaldybės mokestinių priemonių laikyti derančiomis šiuo pagrindu. |
| --- | --- |

(200)

Islandijos institucijos įrodinėjo, jog pradinis Susitarimas dėl investicijų įmonei Verne buvo būtinas, kad prasidėjus finansų krizei įmonė galėtų užbaigti savo investicijas į duomenų centrą. Pagal Islandijos institucijų pateiktą argumentą „Verne negali duomenų centro projekto toliau įgyvendinti taip, kaip iš pradžių planuota“, žr. Institucijos sprendimo Nr. 418/10/COL 19 p. Sprendime pradėti procedūrą Institucija dėl šio argumento laikėsi nuomonės, kad nustatant, ar pagalba būtina, reikėtų atlikti išsamią ekonominių aplinkybių, susijusių su pagalbos gavėjo investiciniu sprendimu, analizę. Institucija laikėsi nuomonės, kad tokia analizė turėtų būti atliekama tik remiantis pirminiais pagalbos gavėjo verslo planais ir kitais dokumentais, pagalbos gavėjo investicijų komitetams pateiktais siekiant gauti leidimą skirti išteklių investicinei veiklai, projekto pelningumo apskaičiavimais suteikus pagalbą ir jos nesuteikus, projekto finansų analize, rizikos vertinimais ir išsamiu poveikio, kurį 2008 m. spalio mėn. prasidėjus finansų krizei susidariusios aplinkybės padarė verslo planui ir reikalaujamai investicijų grąžos normai, įvertinimu. Vykstant oficialiam tyrimui Islandijos institucijos nepateikė jokių tokių verslo planų ar su investiciniu sprendimu susijusių atitinkamų dokumentų ir jokių papildomų įrodymų šiam argumentui paremti. Taigi šis argumentas iš esmės yra nepagrįstas ir Institucija negali savivaldybės mokestinių priemonių laikyti derančiomis šiuo pagrindu.

| (201) | Taigi Institucija daro išvadą, kad pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių suteikta pagalba negali būti pripažinta derančia pagal Regioninės pagalbos gaires ar EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(201)

Taigi Institucija daro išvadą, kad pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių suteikta pagalba negali būti pripažinta derančia pagal Regioninės pagalbos gaires ar EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą.

| (202) | Institucija pažymi, kad Islandijos institucijos savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą pasitelkė nenugalimos jėgos aplinkybių argumentą. Bendro valstybės pagalbos uždraudimo išimtys išdėstytos EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalyje. Institucija neįžvelgia jokio nenugalimos jėgos aplinkybių argumento ryšio su 61 straipsnio 3 dalimi ar gairėmis, patvirtintomis tos nuostatos pagrindu. Visų pirma šios bylos faktai neatitinka 61 straipsnio 3 dalies b punkte nustatytų pagalbos reikalavimų, nes mokestinėmis priemonėmis nebuvo siekta atitaisyti didelių visos ekonomikos sutrikimų. Taigi Institucija Islandijos institucijų pateikto argumento dėl nenugalimos jėgos aplinkybių nelaiko svarbiu. |
| --- | --- |

(202)

Institucija pažymi, kad Islandijos institucijos savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą pasitelkė nenugalimos jėgos aplinkybių argumentą. Bendro valstybės pagalbos uždraudimo išimtys išdėstytos EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalyje. Institucija neįžvelgia jokio nenugalimos jėgos aplinkybių argumento ryšio su 61 straipsnio 3 dalimi ar gairėmis, patvirtintomis tos nuostatos pagrindu. Visų pirma šios bylos faktai neatitinka 61 straipsnio 3 dalies b punkte nustatytų pagalbos reikalavimų, nes mokestinėmis priemonėmis nebuvo siekta atitaisyti didelių visos ekonomikos sutrikimų. Taigi Institucija Islandijos institucijų pateikto argumento dėl nenugalimos jėgos aplinkybių nelaiko svarbiu.

| (203) | Islandijos institucijos nesirėmė Institucijos sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis. Atsižvelgiant į tai, kad nebuvo nieko, kas rodytų, kad 2009 m. sudarant Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių Verne buvo sunkumus patirianti įmonė, kaip apibrėžta šiose gairėse, neatrodo, kad gairėse nustatytos sąlygos būtų įvykdytos. |
| --- | --- |

(203)

Islandijos institucijos nesirėmė Institucijos sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis. Atsižvelgiant į tai, kad nebuvo nieko, kas rodytų, kad 2009 m. sudarant Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių Verne buvo sunkumus patirianti įmonė, kaip apibrėžta šiose gairėse, neatrodo, kad gairėse nustatytos sąlygos būtų įvykdytos.

| (204) | Bet kuriuo atveju nebuvo įrodyta, kad Susitarime dėl leidimų ir mokesčių nustatytos mokestinės priemonės buvo būtinos ir proporcingos kokiems nors bendrojo intereso tikslams pasiekti. Taigi Institucija nenustatė jokio pagrindo, kuriuo pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių suteikta pagalba, atsižvelgiant į EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalį, galėtų būti pripažinta derančia su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(204)

Bet kuriuo atveju nebuvo įrodyta, kad Susitarime dėl leidimų ir mokesčių nustatytos mokestinės priemonės buvo būtinos ir proporcingos kokiems nors bendrojo intereso tikslams pasiekti. Taigi Institucija nenustatė jokio pagrindo, kuriuo pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių suteikta pagalba, atsižvelgiant į EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalį, galėtų būti pripažinta derančia su vidaus rinka.

| (205) | Dėl minėtų priežasčių pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių nustatytos pagalbos priemonės negali būti laikomos derančiomis su EEE susitarimu. |
| --- | --- |

(205)

Dėl minėtų priežasčių pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių nustatytos pagalbos priemonės negali būti laikomos derančiomis su EEE susitarimu.

| (206) | Taigi Institucija daro išvadą, kad savivaldybės įmonei Verne suteiktos mokesčių lengvatos yra pagalba, kuri, remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalimi, yra neteisėta ir nederanti su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(206)

Taigi Institucija daro išvadą, kad savivaldybės įmonei Verne suteiktos mokesčių lengvatos yra pagalba, kuri, remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalimi, yra neteisėta ir nederanti su vidaus rinka.

4.2.   Nekilnojamojo turto pirkimo sutartis

| (207) | Institucija nustatė, kad lengvatinė penkių Verne parduotų pastatų kaina susijusi su valstybės pagalba. Islandijos institucijos nepateikė jokių argumentų dėl pagalbos derėjimo su EEE susitarimu ir savo argumentacija daugiausia siekė paremti savo tvirtinimą, kad ši priemonė nesusijusi su jokia pagalba. Tačiau Institucija įvertino, ar ši pagalba galėtų būti laikoma derančia pagal Regioninės pagalbos gaires. |
| --- | --- |

(207)

Institucija nustatė, kad lengvatinė penkių Verne parduotų pastatų kaina susijusi su valstybės pagalba. Islandijos institucijos nepateikė jokių argumentų dėl pagalbos derėjimo su EEE susitarimu ir savo argumentacija daugiausia siekė paremti savo tvirtinimą, kad ši priemonė nesusijusi su jokia pagalba. Tačiau Institucija įvertino, ar ši pagalba galėtų būti laikoma derančia pagal Regioninės pagalbos gaires.

| (208) | Ši pagalba buvo suteikta 2008 m. vasario mėn. Ši pagalba negali būti laikoma regionine investicine pagalba, nes 2008 m. vasario 26 d. sudarant nekilnojamojo turto pirkimo sutartį ir 2008 m. gegužės 9 d. pasirašant nuosavybės teisės perdavimo dokumentą suteikta pagalba niekaip nebuvo susieta su aiškiai nustatytu įsipareigojimu investuoti regione. Kad galėtų būti laikoma investicine pagalba pagal Regioninės pagalbos gaires, pagalba, kaip nustatyta Regioninės pagalbos gairių 25 dalyje, turi būti „suteikiama pradinių investicijų projektui“ ir, kaip nustatyta gairių 28 dalyje, pagalba skaičiuojama arba pagal sąnaudas, susijusias su konkrečiomis investicijomis, arba pagal sąnaudas, susijusias su investicinio projekto tiesiogiai sukurtomis darbo vietomis. Kai valstybė pardavė pastatus Verne, šios sąlygos nebuvo įvykdytos; pardavimas nebuvo susietas su konkrečiu investicijų projektu ir nuo jo nepriklausė. Investicijų projektas nekilnojamojo turto pirkimo sutartyje paminėtas tik kartą – sutarties C priede pavadinimu „I etapo leidimai“, kuriame po antrašte „1 etapas“, be kita, nurodomas pastatų Nr. 868 ir 869 atnaujinimas pertvarkant juos į duomenų centrą, įskaitant iki 5 000 m2 naujo ploto statybą, naujų iki 12 000 m2 ploto pastatų statybą, ir numatomas iki 40 000 m2 ploto naujų duomenų centro pastatų ir iki 16 000 m2 ploto iki keturių papildomų generatorių patalpų statybos generalinis planas. Tačiau atrodo, kad pastatų pardavimas ir sąlygos, kuriomis jie buvo parduoti, nuo šių planų ar kokių nors konkrečių investicijų planų nepriklausė; tai taip pat įrodo, kad, kaip vykstant oficialiam tyrimui paaiškino Islandijos institucijos, iš pradžių numatytos investicijos visiškai įgyvendintos nebuvo, tačiau už pastatus sumokėta kaina nepakito. |
| --- | --- |

(208)

Ši pagalba buvo suteikta 2008 m. vasario mėn. Ši pagalba negali būti laikoma regionine investicine pagalba, nes 2008 m. vasario 26 d. sudarant nekilnojamojo turto pirkimo sutartį ir 2008 m. gegužės 9 d. pasirašant nuosavybės teisės perdavimo dokumentą suteikta pagalba niekaip nebuvo susieta su aiškiai nustatytu įsipareigojimu investuoti regione. Kad galėtų būti laikoma investicine pagalba pagal Regioninės pagalbos gaires, pagalba, kaip nustatyta Regioninės pagalbos gairių 25 dalyje, turi būti „suteikiama pradinių investicijų projektui“ ir, kaip nustatyta gairių 28 dalyje, pagalba skaičiuojama arba pagal sąnaudas, susijusias su konkrečiomis investicijomis, arba pagal sąnaudas, susijusias su investicinio projekto tiesiogiai sukurtomis darbo vietomis. Kai valstybė pardavė pastatus Verne, šios sąlygos nebuvo įvykdytos; pardavimas nebuvo susietas su konkrečiu investicijų projektu ir nuo jo nepriklausė. Investicijų projektas nekilnojamojo turto pirkimo sutartyje paminėtas tik kartą – sutarties C priede pavadinimu „I etapo leidimai“, kuriame po antrašte „1 etapas“, be kita, nurodomas pastatų Nr. 868 ir 869 atnaujinimas pertvarkant juos į duomenų centrą, įskaitant iki 5 000 m2 naujo ploto statybą, naujų iki 12 000 m2 ploto pastatų statybą, ir numatomas iki 40 000 m2 ploto naujų duomenų centro pastatų ir iki 16 000 m2 ploto iki keturių papildomų generatorių patalpų statybos generalinis planas. Tačiau atrodo, kad pastatų pardavimas ir sąlygos, kuriomis jie buvo parduoti, nuo šių planų ar kokių nors konkrečių investicijų planų nepriklausė; tai taip pat įrodo, kad, kaip vykstant oficialiam tyrimui paaiškino Islandijos institucijos, iš pradžių numatytos investicijos visiškai įgyvendintos nebuvo, tačiau už pastatus sumokėta kaina nepakito.

| (209) | Be to, svarbi sąlyga nustatyta Regioninės pagalbos gairių 32 dalyje; pagal ją pagalba turi būti suteikiama, jei investicijos atitinkamame regione išlaikomos minimalų mažiausiai penkerių metų laikotarpį jas užbaigus. Ši sąlyga šioje byloje nėra įvykdyta. |
| --- | --- |

(209)

Be to, svarbi sąlyga nustatyta Regioninės pagalbos gairių 32 dalyje; pagal ją pagalba turi būti suteikiama, jei investicijos atitinkamame regione išlaikomos minimalų mažiausiai penkerių metų laikotarpį jas užbaigus. Ši sąlyga šioje byloje nėra įvykdyta.

| (210) | Jokie kiti derėjimo pagrindai netaikomi. Taigi Institucija daro išvadą, kad valstybės pagalba, Verne suteikta nustačius lengvatines nekilnojamojo turto kainas, yra pagalba, kuri, remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalimi, yra neteisėta ir nedera su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(210)

Jokie kiti derėjimo pagrindai netaikomi. Taigi Institucija daro išvadą, kad valstybės pagalba, Verne suteikta nustačius lengvatines nekilnojamojo turto kainas, yra pagalba, kuri, remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalimi, yra neteisėta ir nedera su vidaus rinka.

5.   IŠVADA

| (211) | Remdamasi pateiktu įvertinimu, Institucija mano, kad Islandija, pažeisdama EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį, neteisėtai suteikė Verne šią pagalbą:






  a) | šio sprendimo I skirsnio 3.4.2 dalyje apibūdintas savivaldybės mokesčių lengvatas, kurių vertę Islandijos institucijos turės nustatyti vykdydamos pagalbos susigrąžinimo procedūrą, ir |
| --- | --- | --- |

(211)

Remdamasi pateiktu įvertinimu, Institucija mano, kad Islandija, pažeisdama EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį, neteisėtai suteikė Verne šią pagalbą:

a)

šio sprendimo I skirsnio 3.4.2 dalyje apibūdintas savivaldybės mokesčių lengvatas, kurių vertę Islandijos institucijos turės nustatyti vykdydamos pagalbos susigrąžinimo procedūrą, ir

| b) | lengvatinę pastatų Nr. 864, 866, 868, 869 ir 872 Reikjanesbairo savivaldybės Valhallarbraut pramonės zonoje – 220 850 000 ISK – kainą. |
| --- | --- |

b)

lengvatinę pastatų Nr. 864, 866, 868, 869 ir 872 Reikjanesbairo savivaldybės Valhallarbraut pramonės zonoje – 220 850 000 ISK – kainą.

| (212) | Pagalba, nurodyta a ir b punktuose, turėtų būti laikoma nederančia su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(212)

Pagalba, nurodyta a ir b punktuose, turėtų būti laikoma nederančia su bendrąja rinka.

| (213) | Institucija mano, kad su valstybės pagalbos teikimu nesusijusi nei žemės nuomos sutartis su pakeitimais, padarytais papildoma nuomos sutartimi, nei elektros energijos tiekimo sutartis. |
| --- | --- |

(213)

Institucija mano, kad su valstybės pagalbos teikimu nesusijusi nei žemės nuomos sutartis su pakeitimais, padarytais papildoma nuomos sutartimi, nei elektros energijos tiekimo sutartis.

6.   NETEISĖTOS IR NEDERANČIOS VALSTYBĖS PAGALBOS SUSIGRĄŽINIMAS

| (214) | Iš 3 protokolo II dalies 14 straipsnio matyti, kad Institucija nusprendžia, jog neteisėta pagalba, kuri nedera su pagal EEE susitarimą taikomomis valstybės pagalbos taisyklėmis, turi būti susigrąžinta iš gavėjų. |
| --- | --- |

(214)

Iš 3 protokolo II dalies 14 straipsnio matyti, kad Institucija nusprendžia, jog neteisėta pagalba, kuri nedera su pagal EEE susitarimą taikomomis valstybės pagalbos taisyklėmis, turi būti susigrąžinta iš gavėjų.

| (215) | Neteisėtai suteiktos valstybės pagalbos panaikinimas ją susigrąžinant yra logiška jos pripažinimo neteisėta pasekmė. Grąžindamas pagalbą, gavėjas netenka rinkoje turėto pranašumo konkurentų atžvilgiu ir yra atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis (107). |
| --- | --- |

(215)

Neteisėtai suteiktos valstybės pagalbos panaikinimas ją susigrąžinant yra logiška jos pripažinimo neteisėta pasekmė. Grąžindamas pagalbą, gavėjas netenka rinkoje turėto pranašumo konkurentų atžvilgiu ir yra atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis (107).

| (216) | Atsižvelgiant į tai, kad šioje byloje nustatytos priemonės yra neteisėta ir nederanti pagalba, siekiant atkurti ekonomines sąlygas, su kuriomis Verne būtų tekę susidurti, jei įmonei nebūtų suteikta nederanti pagalba, pagalbos suma iš Verne turi būti susigrąžinta, o Islandijos institucijos turi imtis visų būtinų priemonių, kad panaikintų dėl pagalbos atsiradusius pranašumus ir susigrąžintų ją iš gavėjo. |
| --- | --- |

(216)

Atsižvelgiant į tai, kad šioje byloje nustatytos priemonės yra neteisėta ir nederanti pagalba, siekiant atkurti ekonomines sąlygas, su kuriomis Verne būtų tekę susidurti, jei įmonei nebūtų suteikta nederanti pagalba, pagalbos suma iš Verne turi būti susigrąžinta, o Islandijos institucijos turi imtis visų būtinų priemonių, kad panaikintų dėl pagalbos atsiradusius pranašumus ir susigrąžintų ją iš gavėjo.

| (217) | Pagalba susigrąžinama nuo tos dienos, kurią gavėjui buvo suteiktas pranašumas, t. y. kurią pagalba buvo perduota gavėjui disponuoti; pagalbos gavėjas taip pat turi mokėti palūkanas, kol bus grąžinta visa pagalba. Susigrąžintina suma apskaičiuojama remiantis Institucijos neteisėtos ir nederančios pagalbos susigrąžinimo gairių nuostatomis ir vadovaujantis Institucijos sprendimu Nr. 195/04/COL. |
| --- | --- |

(217)

Pagalba susigrąžinama nuo tos dienos, kurią gavėjui buvo suteiktas pranašumas, t. y. kurią pagalba buvo perduota gavėjui disponuoti; pagalbos gavėjas taip pat turi mokėti palūkanas, kol bus grąžinta visa pagalba. Susigrąžintina suma apskaičiuojama remiantis Institucijos neteisėtos ir nederančios pagalbos susigrąžinimo gairių nuostatomis ir vadovaujantis Institucijos sprendimu Nr. 195/04/COL.

| (218) | Nekilnojamojo turto kainai nederantis pagalbos elementas yra 220 850 000 ISK. Dėl pagalbos elemento, susijusio su savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčiu ir kelių tiesimo mokesčiu, Islandijos institucijų prašoma pateikti išsamią ir tikslią informaciją apie pagalbos, suteiktos pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių, sumą (108). |
| --- | --- |

(218)

Nekilnojamojo turto kainai nederantis pagalbos elementas yra 220 850 000 ISK. Dėl pagalbos elemento, susijusio su savivaldybės nekilnojamojo turto mokesčiu ir kelių tiesimo mokesčiu, Islandijos institucijų prašoma pateikti išsamią ir tikslią informaciją apie pagalbos, suteiktos pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių, sumą (108).

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagal 3 protokolo II dalies 8 straipsnį, atsiėmus pranešimą, pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį pradėta oficiali tam tikrų mokesčių lengvatų, kurias Islandijos institucijos pagal vėliau panaikintą Susitarimą dėl investicijų planavo suteikti Verne duomenų centro statybai, tyrimo procedūra nutraukiama dėl šių priemonių:

| a) | pelno mokesčio tarifo; |
| --- | --- |

a)

pelno mokesčio tarifo;

| b) | nusidėvėjimo taisyklių; |
| --- | --- |

b)

nusidėvėjimo taisyklių;

| c) | pramonės ir rinkos mokesčių; |
| --- | --- |

c)

pramonės ir rinkos mokesčių;

| d) | žyminių mokesčių; |
| --- | --- |

d)

žyminių mokesčių;

| e) | dalijimo į zonas mokesčio; |
| --- | --- |

e)

dalijimo į zonas mokesčio;

| f) | importo muitų; |
| --- | --- |

f)

importo muitų;

| g) | importui ir elektros energijai taikomo PVM mokėjimo atidėjimo; |
| --- | --- |

g)

importui ir elektros energijai taikomo PVM mokėjimo atidėjimo;

| h) | elektros energijos gamybos saugos kontrolės rinkliavos; |
| --- | --- |

h)

elektros energijos gamybos saugos kontrolės rinkliavos;

| i) | turto mokesčio garantijos. |
| --- | --- |

i)

turto mokesčio garantijos.

2 straipsnis

Oficiali 2008 m. vasario 26 d.Farice ir Verne sudarytos sutarties tyrimo procedūra nutraukiama, nes Islandijos institucijos pranešė, kad ši sutartis buvo panaikinta.

3 straipsnis

2008 m. gegužės 9 d. žemės nuomos sutartis su pakeitimais, padarytais 2009 m. birželio 30 d. papildoma nuomos sutartimi, ir 2009 m. spalio 22 d. elektros energijos tiekimo sutartis, sudarytos su Verne Holdings ehf. ir Verne Real Estate ehf., nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

4 straipsnis

Su EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje apibrėžta valstybės pagalba Verne Holdings ehf. yra susijusios šios 2009 m. lapkričio 9 d. pasirašytame Susitarime dėl leidimų ir mokesčių nustatytos priemonės:

| a) | garantuotas didžiausias 1,65 % nekilnojamojo turto mokesčio metinis tarifas; |
| --- | --- |

a)

garantuotas didžiausias 1,65 % nekilnojamojo turto mokesčio metinis tarifas;

| b) | nustatytoji 1 030 600 000 ISK nekilnojamojo turto mokesčio bazė, o ne metinis oficialus žemės ir esamų pastatų įvertinimas; |
| --- | --- |

b)

nustatytoji 1 030 600 000 ISK nekilnojamojo turto mokesčio bazė, o ne metinis oficialus žemės ir esamų pastatų įvertinimas;

| c) | atidėtas nekilnojamojo turto mokesčio bazės indeksavimas; |
| --- | --- |

c)

atidėtas nekilnojamojo turto mokesčio bazės indeksavimas;

| d) | nekilnojamojo turto mokesčio netaikymas iki 2011 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

d)

nekilnojamojo turto mokesčio netaikymas iki 2011 m. sausio 1 d.;

| e) | būsimiems pastatams numatyta nustatytoji nekilnojamojo turto mokesčio bazė, o ne oficialus įvertinimas; |
| --- | --- |

e)

būsimiems pastatams numatyta nustatytoji nekilnojamojo turto mokesčio bazė, o ne oficialus įvertinimas;

| f) | kelių tiesimo mokesčio netaikymas esamiems pastatams; |
| --- | --- |

f)

kelių tiesimo mokesčio netaikymas esamiems pastatams;

| g) | 25 % kelių tiesimo mokesčio taikymas naujiems pastatams. |
| --- | --- |

g)

25 % kelių tiesimo mokesčio taikymas naujiems pastatams.

Ši pagalba, atitinkanti šių priemonių ir teisės aktų nustatytų taikytinų taisyklių skirtumą, nedera su EEE susitarime nustatytomis valstybės pagalbos taisyklėmis.

5 straipsnis

Lengvatinė pastatų kaina, kurią Islandija nustatė įmonei Verne Real Estate ehf. ir kuri sudaro 220 850 000 ISK, yra valstybės pagalba, nederanti su valstybės pagalbos taisyklėmis, taikomomis pagal EEE susitarimą.

6 straipsnis

Islandijos institucijos susigrąžina iš Verne Holdings ehf. ir Verne Real Estate ehf. 4 ir 5 straipsniuose nurodytą pagalbą, kuri buvo neteisėtai suteikta šioms įmonėms.

7 straipsnis

Pagalba susigrąžinama nedelsiant ir laikantis nacionalinės teisės aktuose nustatytų procedūrų, jeigu pagal jas sprendimą galima įgyvendinti nedelsiant ir veiksmingai. Į susigrąžintinas sumas įtraukiamos palūkanos, kurios pagal ELPA priežiūros institucijos sprendimo Nr. 195/04/COL 9 straipsnį skaičiuojamos nuo tos dienos, kurią jos buvo perduotos Verne Holdings ehf. ir Verne Real Estate ehf., iki jų faktinio susigrąžinimo. Palūkanos skaičiuojamos sudėtiniu būdu.

8 straipsnis

Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Islandijos institucijos praneša ELPA priežiūros institucijai visą sumą (pagrindinę ir susigrąžinimo palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš pagalbos gavėjo, ir apie priemones, kurių planuojama imtis arba imtasi pagalbai susigrąžinti.

9 straipsnis

Susitarimas dėl leidimų ir mokesčių nedelsiant panaikinamas tiek, kiek jo nuostatos yra susijusios su nederančia valstybės pagalba.

10 straipsnis

Per keturis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Islandija turi būti įgyvendinusi šį Institucijos sprendimą ir visiškai susigrąžinusi pagalbą.

11 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Islandijai.

12 straipsnis

Šis sprendimas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 4 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Oda Helen SLETNES

Pirmininkė

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kolegijos narys

---

(1)  Paskelbta OL C 25, 2011 1 27, p. 6 ir EEE priede Nr. 4, 2011 1 27, p. 22.

1

(2)  Dėl išsamesnės informacijos apie įvairų Institucijos ir Islandijos institucijų susirašinėjimą žr. Institucijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, Sprendimas Nr. 418/10/COL. Dėl paskelbimo nuorodų žr. 1 išnašą.

2

(3)  Dėl paskelbimo nuorodų žr. 1 išnašą.

3

(4)  Šiame sprendime Verne Holding ehf. ir Verne Real Estate ehf. bus kartu vadinamos Verne.

4

Verne Holding ehf.

Verne Real Estate ehf.

Verne

(5)  Pagal Islandijos pramonės ministerijos parengtą 2008 m. spalio 23 d. vidaus memorandumą, kurį Islandijos institucijos pateikė administracine tvarka, Verne prieš tai kreipėsi į ministeriją ir paprašė skirti įvairias priemones įmonės investicijos į duomenų centrą rizikai ir pradinei kainai sumažinti; šios priemonės buvo susijusios su infrastruktūra, tiesioginėmis subsidijomis, mokesčių lengvatomis, įskaitant PVM lengvatą, ir tokiomis intervencinėmis priemonėmis, kaip valstybės garantija ir elektros energijos kainų subsidijavimas veiklos pradžioje.

5

Verne

(6)  Parafuotas susitarimo projektas, kuris buvo pateiktas kartu su vėliau atsiimtu pranešimu, šiame sprendime bus vadinamas Susitarimu dėl investicijų. Susitariančiosios šalys yra Islandijos Vyriausybė, kaip viena šalis, ir Verne Holdings ehf., Verne Real Estate ehf., Novator ir Teha Investments S.a.r.l., kaip kita šalis. Įmonių struktūra apibūdinta šio sprendimo 2.1 skirsnyje. Šiame sprendime šios įmonės kartu bus vadinamos Verne.

6

Verne Holdings ehf.

Verne Real Estate ehf.

Novator

Teha Investments S.a.r.l.

Verne

(7)  Apie šį susitarimą, parafuotą 2009 m. spalio 23 d. (toliau – Susitarimas dėl investicijų), Institucijai buvo pranešta 2010 m. rugsėjo 1 d.

7

(8)  Šiuo raštu atsakyta į 2011 m. spalio 4 d. Institucijos raštą Islandijos institucijoms, kuriame Institucija pareiškė supratusi, kad pagrindinė lengvata bent iš dalies įsigaliojo ir nebuvo panaikinta ir kad Institucija šias priemones įvertins savo galutiniame sprendime.

8

(9)  Žr. 2011 m. vasario 28 d. pateiktas Islandijos institucijų pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą (dok. Nr. 589033) šio sprendimo 14 p.

9

(10)  Ibid.

10

Ibid.

(11)  Pirminiai projekto planai išsamiau apibūdinti sprendime pradėti procedūrą. Pagal pirminius planus pirmajame etape būtų pradėta eksploatuoti pirmąjį pastatą ir tai, kaip nurodyta pranešime, kainuotų apytikriai [...]. Tikėtasi, kad 4 800 m2 techninio ploto pastatas bus parengtas naudoti 2011 m. Jame turėjo būti suvartojama 20 MW energijos. Antrajame etape iki 2012 m. pabaigos turėjo būti užtikrintas visiškas pirmojo pastato užimtumas. Tam, kaip matyti iš Islandijos institucijų pateiktos informacijos, reikėtų papildomo [...] kapitalo. Trečiajame ir baigiamajame etape pagal pirminius planus iki 2016 m. pabaigos būtų pradėta eksploatuoti visus keturis pastatus.

11

2

(12)  Pagal 2010 m. rugsėjo 1 d. gautą pranešimą. Vėliau panaikinto Susitarimo dėl investicijų preambulėje šis įsipareigojimas apibūdintas taip: „[...] per pirmuosius penkerius investicijų metus, apytikriais Verne ir investuotojų skaičiavimais, galimas pirmiau numatyto projekto investicijų lygis gali viršyti 700 mln. USD, o duomenų centro elektros energijos vartojimas gali viršyti 140 MW.“

12

Verne

(13)  2011 m. spalio 25 d. Islandijos institucijų raštas (dok. Nr. 613209). Islandijos institucijos informaciją taip pat pateikė 2012 m. gegužės 14 d. e. raštu (dok. Nr. 634340). Nurodomą schemą Institucija patvirtino Sprendimu Nr. 390/10/COL dėl investicijų skatinimo. Siekdama aiškumo Institucija pažymi, kad pagal šią schemą suteikta pagalba šiame sprendime nėra vertinama.

13

(14)  http://www.datacenterdynamics.com/focus/archive/2012/02/verne-global-officially-opens-iceland-data-center.

14

(15)  Žr. 2 ir 3 pav.

15

(16)  Žr. 2010 m. lapkričio 19 d. KADECO rašto, pridedamo prie 2011 m. vasario 28 d. Islandijos institucijų pateiktų pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą (dok. Nr. 589033), 2 p. ir KADECO rašto 3 priedą. Planuotas mažesnių pastatų (Nr. 864, 866 ir 872) griovimas taip pat minimas 2009 m. lapkričio 4 d. sudaryto Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių 2.1.4 straipsnyje.

16

(17)  Dokumente pavadinimu „B priedas“, kuris pridedamas prie nuomos sutarties, rašoma: „Generalinis planas. Iki 40 000 m2 ploto naujų duomenų centro pastatų statyba. Iki keturių papildomų generatorių pastatų, kiekvieno iš kurių plotas – iki 4 000 m2, statyba.“

17

2

2

(18)  Žr. 4 pav.

18

(19)  Žr. 1 pav.

19

(20)  Pagal Įstatymą Nr. 176/2006. 2006 m. gruodžio 8 d. paslaugų sutartį Islandijos iždas ir KADECO pasirašė dėl teritorijoje esančio nekilnojamojo turto plėtros, administravimo ir pardavimo.

20

(21)  Paslaugų sutartį galima rasti KADECO interneto svetainėje.

21

(22)  Kaip matyti iš Institucijai pateiktos informacijos, griovimo, inžineriniai, projektavimo, projekto valdymo ir kiti statybvietės parengiamieji darbai, atlikti iki 2008 m. spalio mėn. pabaigos, sudarė iš viso [...], o nuo 2008 m. lapkričio mėn. iki 2009 m. gruodžio mėn. pabaigos (įskaitant fizinę statybą ir elektrinės bei mechaninės įrangos pirkimą) – dar [...].

22

(23)  ENVIRON International Corporation parengta poveikio aplinkai ataskaita yra nekilnojamojo turto pirkimo sutarties dalis ir jos dokumentai viešai prieinami Keblaviko apskrities viršininko biure esančiame Žemės registre.

23

ENVIRON International Corporation

(24)  Žr. 3 pav.

24

(25)  2011 m. spalio 25 d. Islandijos institucijų rašto (dok. Nr. 613209) B.1 skirsnio 5 p. Islandijos institucijos anksčiau taip pat paaiškino (2011 m. vasario 28 d. pateiktų pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą (dok. Nr. 589033) 14 p.), kad atleidimas nuo savivaldybės mokesčių pagal Susitarimą dėl leidimų ir mokesčių įsigaliojo 2009 m. pradžioje.

25

(26)  Išskyrus bažnyčias, pelno nesiekiančius muziejus ir ambasadų pastatus.

26

(27)  Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių 2.1.3 straipsnis.

27

(28)  Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių 2.1.4 straipsnis.

28

(29)  Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių 2.1.4 straipsnis.

29

(30)  Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių 2.1.5 straipsnis.

30

(31)  Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių 2.2.2 straipsnis.

31

(32)  Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių 1.2 straipsnis.

32

(33)  Visos kainos nurodomos be perdavimo kainų, kurias atskirai nustato nacionalinė tinklų operatorė Landsnet.

33

Landsnet

(34)  Sprendimo Nr. 418/10/COL 13 p.

34

(35)  Islandijos institucijos paaiškino, kad 2008 m. vasario 26 d. su Farice pasirašyta sutartis dėl dažnių juostos pločio nuomos paslaugų buvo panaikinta.

35

Farice

(36)  Pateiktų argumentų, kurie išimtinai susiję su panaikintu Susitarimu dėl investicijų, Institucija išsamiai nevertins.

36

(37)  Žr. išimtinumo sąlygos apibūdinimą Institucijos sprendimo Nr. 418/10/COL 3 p.

37

(38)  Institucijos sprendimai Nr. 174/98/COL, 40/03/COL ir 344/09/COL.

38

(39)  Institucijos valstybės pagalbos gairės dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo priemonėms, susijusioms su tiesioginiu verslo apmokestinimu.

39

(40)  Islandijos institucijos taip pat remiasi Jagjit S. Chadha ataskaita „Fiskalinė politika didelio nuosmukio sąlygomis. Islandija“, kuri buvo pateikta kartu su jų pastabomis dėl sprendimo pradėti procedūrą.

40

(41)  2009 m. sausio 14 d. Sprendimas Kronoply GmbH&KG prieš Komisiją, T-162/06, Rink. p. II-1.

41

Kronoply GmbH&KG prieš Komisiją

(42)  2010 m. liepos 8 d. Bendrojo Teismo (aštuntosios kolegijos) sprendimas Freistaat Sachsen prieš Land Sachsen-Anhalt, T-396/08, dar nepaskelbtas.

42

Freistaat Sachsen prieš Land Sachsen-Anhalt

(43)  Nuo 2010 m. galiojanti investicijų skatinimo schema; Institucija ją patvirtino.

43

(44)  Pagal nusistovėjusią teismo praktiką tam, kad priemonė būtų priskirta pagalbai, reikia, kad būtų įvykdytos visos šioje nuostatoje nustatytos sąlygos, žr. 1990 m. kovo 21 d. Sprendimą Belgija prieš Komisiją („Tubemeuse“), C-142/87, Rink. p. I-959.

44

Belgija prieš Komisiją („Tubemeuse“)

(45)  1987 m. spalio 14 d. Sprendimas Vokietija prieš Komisiją, C-248/84, Rink. p. 4013.

45

Vokietija prieš Komisiją

(46)  Žr. Institucijos verslo apmokestinimo gairių 3 punktą.

46

(47)  2006 m. sausio 10 d. Sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze ir kiti, C-222/04, Rink. p. I-289, 107 ir paskesni punktai ir minima teismo praktika.

47

Cassa di Risparmio di Firenze ir kiti

(48)  Žr. visų pirma 2001 m. lapkričio 8 d. Sprendimo Adria-Wien Pipeline ir Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, Rink. p. I-8365, 38 punktą, 2004 m. liepos 15 d. Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-501/00, Rink. p. I-6717, 90 punktą ir 2005 m. gruodžio 15 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-66/02, Rink. p. I-10901, 77 punktą.

48

Adria-Wien Pipeline ir Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

Ispanija prieš Komisiją

Italija prieš Komisiją

(49)  Šiuo klausimu žr. 1994 m. kovo 15 d. Sprendimo Banco Exterior de España, C-387/92, Rink. p. I-877, 14 punktą ir 2006 m. sausio 10 d. Sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze ir kiti, C-222/04, Rink. p. I-289, 132 punktą.

49

Banco Exterior de España

Cassa di Risparmio di Firenze ir kiti

(50)  Žr. Verslo apmokestinimo gairių 2 punktą.

50

(51)  Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių 2.1.3 straipsnis.

51

(52)  Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių 2.1.4 straipsnis.

52

(53)  Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių 2.2.2 straipsnis.

53

(54)  Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių 2.1.5 straipsnis.

54

(55)  Tai papildomai paaiškinta teisėkūros procedūra priimamo akto projekto paaiškinimuose, pateiktuose parlamentui, kai buvo priimtas Įstatymas Nr. 153/2006, kuriuo panaikintas ankstesnis Įstatymas Nr. 17/1996 dėl kelių tiesimo mokesčio. Anksčiau dėl šio mokesčio pobūdžio buvo atsiradęs teisinis neapibrėžtumas – ar tai buvo mokestis, ar paprasčiausiai rinkliava už suteiktas paslaugas. Įstatymas Nr. 153/2006 buvo priimtas po to, kai Aukščiausiasis Teismas priėmė sprendimą byloje Nr. 415/2005, kuriame Teismas padarė išvadą, kad kelių tiesimo mokestis yra mokestis, o ne rinkliava už suteiktą paslaugą.

55

(56)  Sprendimas Nr. 120/2008, paskelbtas oficialiojo leidinio B skirsnyje.

56

(57)  Taip pat žr. I skirsnio 2.3 dalyje pateiktą aprašymą.

57

(58)  Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių 1.2 straipsnis.

58

(59)  2004 m. balandžio 29 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-372/97, Rink. p. I-3679, 44 punktas, 2005 m. gruodžio 15 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-66/02, 111 punktas ir 2005 m. gruodžio 15 d. Sprendimo Unicredito Italiano, C-148/04, Rink. p. I-11137, 54 punktas.

59

Italija prieš Komisiją

Italija prieš Komisiją

Unicredito Italiano

(60)  Minėto sprendimo Italija prieš Komisiją, C-66/02, 115 ir 117 punktai ir minėto sprendimo Unicredito Italiano, C-148/04, 56 ir 58 punktai.

60

Italija prieš Komisiją

Unicredito Italiano

(61)  Nekilnojamojo turto pirkimo sutartį ir žemės nuomos sutartį Iždo vardu „pagal 2007 m. gegužės 8 d. įgaliojimą“ pasirašė Kjartan Eiríksson, o papildomą nuomos sutartį „Valstybės iždo vardu pagal Įstatymą Nr. 176/2006 dėl nuostatų, taikytinų sudarius susitarimą su JAV dėl gynybos paskirties teritorijos Keblaviko oro uoste grąžinimo pagal 2007 m. gegužės 8 d. oficialų įgaliojimą“, pasirašė „Kjartan Eiríksson“. K. Eiríksson yra KADECO generalinis direktorius.

61

(62)  Šiuo klausimu žr. 2010 m. rugsėjo 2 d. Sprendimo Komisija prieš Scott, C-290/07, dar nepaskelbtas, 68 punktą ir 2010 m. gruodžio 16 d. Sprendimo Seydaland, C-239/09, dar nepaskelbtas, 34 punktą.

62

Komisija prieš Scott

Seydaland

(63)  2010 m. lapkričio 19 d. KADECO raštas, pridėtas prie 2011 m. vasario 28 d. rašto.

63

(64)  2011 m. birželio 16 d. KADECO raštas, pridėtas prie 2011 m. birželio 21 d. rašto.

64

(65)  2010 m. lapkričio 19 d. KADECO raštas, pridedamas prie 2011 m. vasario 28 d. rašto.

65

(66)  Žr. http://www.rikisend.is/index.php?id=44.

66

(67)  Žr. Islandijos nacionalinės audito institucijos 2008 m. ataskaitos anglų kalba 23 p.; ataskaitą galima rasti interneto svetainėje http://www.rikisendurskodun.is/fileadmin/media/skyrslur/arsskyrsla_2008_enska.pdf.

67

(68)  Valstybės prekybos centro funkcija yra tvarkyti valstybės įstaigų ir valstybinių įmonių prekių ir paslaugų viešuosius pirkimus vidaus ir užsienio rinkose pagal Viešųjų pirkimų įstatymą Nr. 84/2007, žr. http://www.rikiskaup.is/english/nr/324.

68

(69)  Ataskaita prieinama tik islandų kalba, žr. http://www.rikisend.is/skyrslur-eftir-utgafutima/2008.html.

69

(70)  Pastatų, kuriuos vėliau įsigijo Verne, tarp jų nebuvo.

70

Verne

(71)  Tarp jų buvo pastatas Nr. 869.

71

(72)  Tai patvirtina informacija, kurią Islandijos institucijos pateikė 2012 m. birželio 1 d. e. raštu (dok. Nr. 636529).

72

(73)  Institucija pažymi, jog 2008 m. kovo mėn. Islandijos nacionalinės audito institucijos veiklos audito ataskaitoje pranešama, kad Atlantic Film Studios šioje teritorijoje už 575 000 000 ISK iš tikrųjų įsigijo 12 pastatų ir kad pirkimo kaina sudarė 87 % eksperto, vietos nekilnojamojo turto agentūros, nustatytos kainos.

73

Atlantic Film Studios

(74)  Vėliau tiksliai nustatyta, kad plotas yra 16 606 m2. Tačiau tuo metu (2007 m. balandžio mėn.) Islandijos nekilnojamojo turto registre (dabar – Islandijos registrų centras, isl. Þjóðskrá Íslands) buvusioje JAV karinėje bazėje, kuri pagal Įstatymą Nr. 176/2006 buvo pradedama naudoti civiliniais tikslais, esančių pastatų faktinis dydis ir vertė dar nebuvo registruoti.

74

2

Þjóðskrá Íslands

(75)  2010 m. lapkričio 19 d. KADECO raštas, pridėtas prie 2011 m. vasario 28 d. rašto.

75

(76)  Žr. suskirstymą I.3.2 skirsnyje.

76

(77)  Atlantic Film Studios siūlė 35 000 ISK už 1 m2, žr. 117 punktą.

77

Atlantic Film Studios

2

(78)  Šiuo klausimu žr. 2004 m. rugsėjo 16 d. Sprendimo Valmont prieš Komisiją, T-274/01, Rink. p. II-3145, 45 punktą.

78

Valmont prieš Komisiją

(79)  Taikomos tam tikros išimtys, kurios šioje byloje nėra svarbios.

79

(80)  Žr. http://www.skra.is/pages/1183. „Islandijos nekilnojamojo turto registras [dabar Islandijos registrų centras] atsakingas už nekilnojamojo turto duomenų, kaip antai rinkos duomenų, kuriuos naudoja centrinės ir vietos valdžios institucijos, nekilnojamojo turto brokeriai ir finansų sektorius, rinkimą, apdorojimą, saugojimą ir skelbimą. Islandijos nekilnojamojo turto registras analizuoja nekilnojamojo turto rinkos duomenis, pagrįstus registruotų nuosavybės pardavimo sandorių duomenimis, kurie renkami nuo 1980 m., ir juos skelbia. Kiekvieno pardavimo sandorio pardavimo kainų ir mokėjimo būdų duomenys kaupiami Žemės registro duomenų bazėje ir naudojami skaičiuojant ekonominius rodiklius, kaip antai nekilnojamojo turto kainų indeksą. Islandijos nekilnojamojo turto registras sukūrė Žemės registro duomenų bazę, t. y. centralizuotą duomenų kaupimo sistemą ir informacijos apie visą žemę ir nekilnojamąjį turtą šaltinį, ir ją tvarko.“

80

(81)  Žr. http://www.skra.is/Um-okkur/Frettir/Frett&NewsID=4103.

81

(82)  Aštuonis 2005 m. mėnesius, visais 2006 ir 2007 m. mėnesiais, dešimt 2008 m. mėnesių, dešimt 2009 m. mėnesių, devynis 2010 m. mėnesius ir dešimt 2011 m. mėnesių bendra ne sostinės srityje esančių komercinių pastatų pardavimo kaina kiekvieną mėnesį viršijo bendrą oficialiai nustatytą vertę. Islandijos registrų centro interneto svetainėje skelbiama naujausia informacija yra susijusi su 2012 m. gegužės mėn. registruotais sandoriais. Iš šios informacijos matyti, kad registruotuose sandoriuose taikytos pardavimo kainos paprastai nuolat viršijo oficialų vertinimą; tai pasakytina ir apie ne sostinės srityje esančius komercinius pastatus.

82

(83)  Institucija pažymi, kad šie vertinimai buvo paminėti nekilnojamojo turto pirkimo sutartyje.

83

(84)  Šiuo klausimu taip pat žr. 2012 m. birželio 5 d. Teisingumo Teismo (Didžiosios kolegijos) Sprendimo Komisija prieš Électicité de France (EDF), C-124/10 P, dar nepaskelbtas, 85 punktą.

84

Komisija prieš Électicité de France (EDF

(85)  Dok. Nr. 634340.

85

(86)  Šiuo klausimu žr. 1998 m. balandžio 2 d. Sprendimo Komisija prieš Sytraval ir Brink’s France, C-367/95 P, Rink. p. I-1719, 62 punktą ir 2003 m. kovo 6 d. Sprendimo Westdeutche Landesbank Girozentrale ir Land Nordrhein Westfalen prieš Komisiją, T-228/99 ir T-233/99, Rink. p. II-435, 167 punktą.

86

Komisija prieš Sytraval ir Brink’s France

Westdeutche Landesbank Girozentrale ir Land Nordrhein Westfalen prieš Komisiją

(87)  Nekilnojamojo turto pirkimo sutartyje 9,6 hektaro žemės vertė įskaičiuota į pastato Nr. 864 vertės rodiklį, iš viso 252 100 000 ISK. Tačiau, kaip matyti iš informacijos, surinktos vykdant administracinę procedūrą, pastato Nr. 864 vertė sudarė 70 900 000 ISK, o žemės, ant kurios pastatyti visi penki pastatai, vertė – 181 200 000 ISK. Taigi žemės vertė į pastatų vertę nėra įskaičiuota.

87

(88)  Visų pirma, net jei atrodytų, kad tai labiau skirta žemės nuomai (pirkimui), nekilnojamojo turto pirkimo sutarties 3.2 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad tuo atveju, jei buvusios JAV karinės bazės planavimo procese sklypo ribos ir dydžiai gerokai arba iš esmės pasikeistų, žemės sklypo pirkimo kaina būtų sumažinta. Be to, sutarties 4.4 straipsnyje numatyta, kad valstybė atleis Verne nuo materialinės atsakomybės ir kompensuos visas įmonės sąnaudas, atsiradusias aptikus pavojingų cheminių medžiagų, išskyrus tuos atvejus, kai valstybė gali įrodyti, kad tokios pavojingos cheminės medžiagos atsirado dėl Verne kaltės. Vienintelė sutartyje nustatyta sąlyga, kuri galbūt galėtų būti laikoma specialiaisiais įsipareigojimais, kaip apibrėžta Gairėse, yra susijusi su pastatu Nr. 864, kuris sudarant šią sutartį buvo naudojamas kaip rezervinė elektrinė, skirta elektros energijai skirstyti buvusioje oro bazėje. Valstybė ir Verne susitarė, kol skirstomoji sistema bus rekonstruojama, nekeisti šio pastato, kaip šios teritorijos rezervinės elektrinės, paskirties. Įskaitymo į pirkimo kainą šiuo pagrindu Islandijos institucijos vykstant administracinei procedūrai neargumentavo, institucijos taip pat netaikė Gairių 2.2 skirsnyje nustatytos tvarkos, o ją taikant bet kuriuo atveju būtų reikėję, kad nepriklausomas vertintojas atskirai įvertintų tokią tariamą nenaudą. Savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Islandijos institucijos taip pat pareiškė, kad šiame sklype esantys pastatai turėjo būti sugriauti, o griovimo sąnaudas padengė Verne. Nekilnojamojo turto pirkimo sutartyje neminimos jokios griovimo sąnaudos ir Islandijos institucijos šio klausimo išsamiau nepaaiškino. Trys pastatai (Nr. 872, 866 ir 864) nebuvo nugriauti. Pastatai Nr. 867 ir 889 (nebuvo įtraukti į pardavimo sutartį) buvo nugriauti. Tačiau neaišku, kada pardavėjas arba pirkėjas turėjo prisiimti sąnaudas arba ar jis turėjo jas prisiimti. Pastatas Nr. 867 buvo nedidelė skirstomoji pastotė, esanti pietinėje pastato Nr. 869 pusėje, o pastatas Nr. 889 buvo sandėliavimo angaras. Institucija daro išvadą, jog, atsižvelgiant į tai, kad buvo parduoti didesnio nei 31 000 m2 bendro ploto pramoninės paskirties pastatai, šių nedidelių statinių griovimo sąnaudos bet kuriuo atveju buvo nedidelės.

88

Verne

Verne

Verne

Verne

2

(89)  Islandijos valstybė šios žemės savininkė buvo bent nuo 1951 m., kai leido ją naudoti JAV vyriausybei. 2006 m., kai JAV karinis jūrų laivynas pasitraukė, kaip nurodyta pirmiau, valstybė perėmė žemę ir pastatus.

89

(90)  Be to, Institucija atsižvelgė į Kompensacijų už ekspropriaciją komiteto pagal Įstatymą Nr. 11/1973 priimtus sprendimus dėl žemės sostinės apylinkėse ir Reikjaneso regione.

90

(91)  Lygu 1 967 ISK už 1 m2.

91

2

(92)  2002 m. gegužės 16 d. Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją (Stardust Marine), C-482/99, Rink. p. I-4397, 50–59 punktai ir Skaidrumo direktyvos 1 straipsnis.

92

Prancūzija prieš Komisiją (Stardust Marine)

(93)  Minėto Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją (Stardust Marine), C-482/99, 57 punktas.

93

Prancūzija prieš Komisiją (Stardust Marine

(94)  Tuo metu Landsvirkjun ir Verne jau buvo sudariusios elektros energijos tiekimo sutartį (datuota 2008 m. vasario 26 d.), kuri vėliau buvo pakeista vertinama elektros energijos tiekimo sutartimi, sudaryta 2009 m. spalio mėn.

94

Landsvirkjun

Verne

(95)  Taip pat žr. informacijos centro Invest in Iceland interneto svetainę www.invest.is.

95

Invest in Iceland

(96)  1996 m. liepos 11 d. Sprendimo SFEI prieš La Poste, C-39/94, Rink. p. I-3547, 60 punktas.

96

SFEI prieš La Poste

(97)  Šis principas paaiškintas Institucijos gairių IV dalyje „Taisyklės, susijusios su kompensacija už viešąją paslaugą, valstybei priklausančiomis įmonėmis ir pagalba valstybinėms įmonėms. Valstybės pagalbos nuostatų taikymas valstybinėms gamybos sektoriaus įmonėms“.

97

(98)  Plg., pvz., 1994 m. kovo 23 d. generalinio advokato F. G. Jacobs išvados sujungtose bylose Ispanijos Karalystė prieš Komisiją, C-278/92, C-279/92 ir C-280/92, Rink. p. I-4103, 28 punktą.

98

Ispanijos Karalystė prieš Komisiją

(99)  Žr. Institucijos sprendimą Nr. 305/09COL dėl Nutodeno savivaldybės ir Becromal Norway AS sudaryto elektros energijos pardavimo susitarimo.

99

Becromal Norway AS

(100)  Žr. Institucijos gairių IV dalies „Taisyklės, susijusios su kompensacija už viešąją paslaugą, valstybei priklausančiomis įmonėmis ir pagalba valstybinėms įmonėms, valstybės pagalbos nuostatų taikymas valstybinėms gamybos sektoriaus įmonėms“ 5 dalies 1 punktą.

100

(101)  Taip ir yra, nors Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių 11.1 straipsnyje ir nustatyta, kad susitarimas įsigalios, jeigu bus sudarytas Susitarimas dėl investicijų, bet Islandijos institucijos patvirtino, kad Susitarimo dėl leidimų ir mokesčių sąlygos įsigaliojo jau 2009 m. pradžioje, neatsižvelgiant į Susitarimą dėl investicijų.

101

(102)  2011 m. vasario 28 d. rašto (dok. Nr. 589033) 33 p.

102

(103)  T. y. Susitarimas dėl leidimų ir mokesčių ir vėliau panaikintas Susitarimas dėl investicijų.

103

T. y.

(104)  2009 m. sausio 14 d. Sprendimo Kronoply prieš Komisiją, T-162/06, Rink. p. II-1, 27 punktas. Taip pat žr. Sprendimą Petrogal, C-34/2009, kuriame Komisija pareiškė, kad ad hoc pagalbos atveju kompetentinga institucija prieš pradėdama projekto darbus turi pateikti ketinimų protokolą dėl pagalbos skyrimo, ir 2008 m. balandžio 15 d. Sprendimo Nuova Agricast Srl, C-390/06, 69 punktą. Toks pat principas patvirtintas ir 2002 m. sausio 30 d. Sprendime Nuove Industrie molisane Srl prieš Komisiją, T-212/00, Rink. p. II-347.

104

Kronoply prieš Komisiją

Petrogal

ad hoc

Nuova Agricast Srl

Nuove Industrie molisane Srl prieš Komisiją

(105)  Žr. Regioninės pagalbos gairių 32 išnašą.

105

(106)  2009 m. rugsėjo 15 d. sprendimo byloje N-357/2008 Fri-El Acerra S.r.l. (Italija), OL C 95, p. 20, 40 punktas. Taip pat žr. 2010 m. rugsėjo 15 d. Komisijos sprendimą C 8/2009, Fri-El Acerra, OL L 46, p. 28.

106

Fri-El Acerra S.r.l.

Fri-El Acerra

(107)  Žr. Sprendimo Lichtenšteinas ir kiti prieš ELPA priežiūros instituciją, E-17/10 ir E-6/11, 141 ir 142 punktus, dar nepaskelbta ELPA Teismo ataskaitoje.

107

Lichtenšteinas ir kiti prieš ELPA priežiūros instituciją

(108)  Žr. 2011 m. gegužės 10 d. Sprendimo Lichtenšteinas ir kiti prieš ELPA priežiūros instituciją, E-4/10, E-6/10 ir E-7/10, 174 punktą, dar nepaskelbta ELPA Teismo ataskaitoje.

108

Lichtenšteinas ir kiti prieš ELPA priežiūros instituciją

---