# Eiropas Savienības L 244/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.244.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 244 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 13. septembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.244.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 244

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 13. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 875/2013 (2013. gada 2. septembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam | 1 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 876/2013 (2013. gada 28. maijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par centrālo darījuma partneru kolēģijām (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 877/2013 (2013. gada 27. jūnijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs | 23 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 878/2013 (2013. gada 12. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 32 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/453/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 11. septembris), ar ko groza Īstenošanas Lēmumu 2013/443/ES par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēno H7N7 apakštipa putnu gripu Itālijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5904)

   (
  1
  ) | 34 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 875/2013 (2013. gada 2. septembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam

1

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 876/2013 (2013. gada 28. maijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par centrālo darījuma partneru kolēģijām (
  1
  )

1

19

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 877/2013 (2013. gada 27. jūnijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs

23

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 878/2013 (2013. gada 12. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

32

LĒMUMI

2013/453/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 11. septembris), ar ko groza Īstenošanas Lēmumu 2013/443/ES par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēno H7N7 apakštipa putnu gripu Itālijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5904)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5904)

1

34

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |
| | * | Paziņojums lasītājiem – veids, kādā izdara atsauces uz tiesību aktiem (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

s3

*

Paziņojums lasītājiem – veids, kādā izdara atsauces uz tiesību aktiem (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Paziņojums lasītājiem – veids, kādā izdara atsauces uz tiesību aktiem

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 13.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 875/2013

(2013. gada 2. septembris),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 291. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 682/2007 (2) konkrētiem importētiem Taizemes izcelsmes sagatavotiem vai konservētiem cukurkukurūzas graudiem, uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 2001 90 30 un ex 2005 80 00, noteica galīgo antidempinga maksājumu (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 3,1 % līdz 12,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 682/2007 (2) konkrētiem importētiem Taizemes izcelsmes sagatavotiem vai konservētiem cukurkukurūzas graudiem, uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 2001 90 30 un ex 2005 80 00, noteica galīgo antidempinga maksājumu (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 3,1 % līdz 12,9 %.

| (2) | Regula (EK) Nr. 682/2007 tika grozīta ar Regulu (EK) Nr. 954/2008 (3) attiecībā uz maksājuma likmi, kas noteikta vienam uzņēmumam un “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Grozītie maksājumi ir 3,1–14,3 % apmērā. No maksājuma tika atbrīvots imports, ko veic divi Taizemes ražotāji eksportētāji, no kuriem ar Komisijas Lēmumu 2007/424/EK (4) tika pieņemtas saistības. |
| --- | --- |

(2)

Regula (EK) Nr. 682/2007 tika grozīta ar Regulu (EK) Nr. 954/2008 (3) attiecībā uz maksājuma likmi, kas noteikta vienam uzņēmumam un “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Grozītie maksājumi ir 3,1–14,3 % apmērā. No maksājuma tika atbrīvots imports, ko veic divi Taizemes ražotāji eksportētāji, no kuriem ar Komisijas Lēmumu 2007/424/EK (4) tika pieņemtas saistības.

| (3) | Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 847/2009 (5), uzskatīja, ka cenu saistības ar fiksētām minimālajām importa cenām vairs nav pietiekamas, lai neitralizētu dempinga radīto kaitējumu. Tādējādi pieņemtās saistības tika atsauktas un tika noraidīti 10 citu Taizemes ražotāju eksportētāju saistību piedāvājumi. |
| --- | --- |

(3)

Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 847/2009 (5), uzskatīja, ka cenu saistības ar fiksētām minimālajām importa cenām vairs nav pietiekamas, lai neitralizētu dempinga radīto kaitējumu. Tādējādi pieņemtās saistības tika atsauktas un tika noraidīti 10 citu Taizemes ražotāju eksportētāju saistību piedāvājumi.

2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (4) | Pēc tam, kad Komisija bija publicējusi paziņojumu par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (6), tā 2012. gada 19. martā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pieprasījumu iesniedza Association européenne des transformateurs de maïs Doux (AETMD) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu no Savienības kopējā sagatavotas vai konservētas cukurkukurūzas ražošanas apjoma, šajā gadījumā – vairāk nekā 50 %. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad Komisija bija publicējusi paziņojumu par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (6), tā 2012. gada 19. martā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pieprasījumu iesniedza Association européenne des transformateurs de maïs Doux (AETMD) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu no Savienības kopējā sagatavotas vai konservētas cukurkukurūzas ražošanas apjoma, šajā gadījumā – vairāk nekā 50 %.

| (5) | Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei turpinātos vai atkārtotos. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei turpinātos vai atkārtotos.

3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (6) | Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2012. gada 19. jūnijā ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (7) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāk termiņbeigu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(6)

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2012. gada 19. jūnijā ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (7) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāk termiņbeigu pārskatīšanu.

4.   Izmeklēšana

4.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (7) | Dempinga turpināšanās izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas kaitējuma turpināšanās iespējamības novērtēšanai, tika pētītas laika posmam no 2008. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(7)

Dempinga turpināšanās izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas kaitējuma turpināšanās iespējamības novērtēšanai, tika pētītas laika posmam no 2008. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

4.2.   Procedūrā iesaistītās personas

| (8) | Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, pārējos zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus Taizemē, nesaistītos importētājus, zināmos iesaistītos lietotājus un eksportētājas valsts pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(8)

Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, pārējos zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus Taizemē, nesaistītos importētājus, zināmos iesaistītos lietotājus un eksportētājas valsts pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (9) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(9)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (10) | Ņemot vērā to Taizemes ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju Savienībā acīmredzami lielo skaitu, uz kuriem attiecas izmeklēšana, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt par to, vai atlase ir vajadzīga, un attiecīgā gadījumā izveidot izlasi, iepriekšminētajām personām tika lūgts 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas sākšanas pieteikties un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā to Taizemes ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju Savienībā acīmredzami lielo skaitu, uz kuriem attiecas izmeklēšana, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt par to, vai atlase ir vajadzīga, un attiecīgā gadījumā izveidot izlasi, iepriekšminētajām personām tika lūgts 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas sākšanas pieteikties un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (11) | Ciktāl tas attiecas uz Taizemes ražotāju eksportētāju izlases veidošanu, Komisija ir saņēmusi pilnīgu informāciju no 17 ražotājiem eksportētājiem, no kuriem deviņi PIP laikā ir veikuši eksportu uz Savienību. Tika nolemts izveidot triju ražotāju eksportētāju izlasi, kuru kopējais eksports bija 90 % no kopējā daudzuma, ko PIP laikā uz Savienību eksportējuši ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(11)

Ciktāl tas attiecas uz Taizemes ražotāju eksportētāju izlases veidošanu, Komisija ir saņēmusi pilnīgu informāciju no 17 ražotājiem eksportētājiem, no kuriem deviņi PIP laikā ir veikuši eksportu uz Savienību. Tika nolemts izveidot triju ražotāju eksportētāju izlasi, kuru kopējais eksports bija 90 % no kopējā daudzuma, ko PIP laikā uz Savienību eksportējuši ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās.

| (12) | Tika saņemta tikai viena atbilde no nesaistīta importētāja, tāpēc nesaistīto importētāju atlase netika veikta. |
| --- | --- |

(12)

Tika saņemta tikai viena atbilde no nesaistīta importētāja, tāpēc nesaistīto importētāju atlase netika veikta.

| (13) | Ņemot vērā šajā procedūrā iesaistīto lielo skaitu Savienības ražotāju, paziņojumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka kaitējuma noteikšanai Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu ir veikusi provizorisku Savienības ražotāju atlasi. Minētā provizoriskā atlase tika veikta, izmantojot informāciju, kas Komisijai bija pieejama procedūras sākumposmā, un tās pamatā bija ražotāju pārdošanas apjoms, ražošanas apjoms un atrašanās vieta Savienībā. Ierosinātā izlase atbilst lielākajam reprezentatīvajam ražošanas apjomam, ko varēja reāli izmeklēt atvēlētajā laikā, proti, 58 % no Savienības ražošanas nozares ražošanas kopapjoma. Turklāt ierosinātā izlase ir reprezentatīva attiecībā uz uzņēmumu atrašanās vietu, jo tā aptver trīs dažādas dalībvalstis. Dienā, kad tika publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, par ierosināto izlasi notika apspriešanās ar Savienības ražotājiem. Citi ražotāji nepieteicās, un netika saņemtas piezīmes par izlasi, tāpēc ierosinātā izlase tika apstiprināta. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā šajā procedūrā iesaistīto lielo skaitu Savienības ražotāju, paziņojumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka kaitējuma noteikšanai Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu ir veikusi provizorisku Savienības ražotāju atlasi. Minētā provizoriskā atlase tika veikta, izmantojot informāciju, kas Komisijai bija pieejama procedūras sākumposmā, un tās pamatā bija ražotāju pārdošanas apjoms, ražošanas apjoms un atrašanās vieta Savienībā. Ierosinātā izlase atbilst lielākajam reprezentatīvajam ražošanas apjomam, ko varēja reāli izmeklēt atvēlētajā laikā, proti, 58 % no Savienības ražošanas nozares ražošanas kopapjoma. Turklāt ierosinātā izlase ir reprezentatīva attiecībā uz uzņēmumu atrašanās vietu, jo tā aptver trīs dažādas dalībvalstis. Dienā, kad tika publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, par ierosināto izlasi notika apspriešanās ar Savienības ražotājiem. Citi ražotāji nepieteicās, un netika saņemtas piezīmes par izlasi, tāpēc ierosinātā izlase tika apstiprināta.

| (14) | Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražotāju izlase veidota tikai no pieprasījuma iesniedzējiem un ka būtu bijis jāmēģina atlasīt arī tādus ražotājus, kas nebija iesnieguši pieprasījumu. |
| --- | --- |

(14)

Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražotāju izlase veidota tikai no pieprasījuma iesniedzējiem un ka būtu bijis jāmēģina atlasīt arī tādus ražotājus, kas nebija iesnieguši pieprasījumu.

| (15) | Tomēr visi zināmie Savienības ražotāji – gan pieprasījuma iesniedzēji, gan arī tie, kas pieprasījumu neiesniedza, – tika aicināti sadarboties. Desmit Savienības ražotāji – gan pieprasījuma iesniedzēji, gan arī tie, kas pieprasījumu neiesniedza, – iesniedza atlasei nepieciešamo informāciju. Kā skaidrots 13. apsvērumā, izveidotā izlase atbilst lielākajam reprezentatīvajam ražošanas apjomam, ko varēja reāli izmeklēt atvēlētajā laikā, proti, 58 % no Savienības ražošanas nozares ražošanas kopapjoma. Komisija uzskata, ka neatkarīgi no tā, vai ražotāji ir iesnieguši pieprasījumus vai nav, izveidotā izlase ir reprezentatīva attiecībā uz uzņēmumu atrašanās vietu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(15)

Tomēr visi zināmie Savienības ražotāji – gan pieprasījuma iesniedzēji, gan arī tie, kas pieprasījumu neiesniedza, – tika aicināti sadarboties. Desmit Savienības ražotāji – gan pieprasījuma iesniedzēji, gan arī tie, kas pieprasījumu neiesniedza, – iesniedza atlasei nepieciešamo informāciju. Kā skaidrots 13. apsvērumā, izveidotā izlase atbilst lielākajam reprezentatīvajam ražošanas apjomam, ko varēja reāli izmeklēt atvēlētajā laikā, proti, 58 % no Savienības ražošanas nozares ražošanas kopapjoma. Komisija uzskata, ka neatkarīgi no tā, vai ražotāji ir iesnieguši pieprasījumus vai nav, izveidotā izlase ir reprezentatīva attiecībā uz uzņēmumu atrašanās vietu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (16) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Tādēļ Komisija izsūtīja anketas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un Savienības ražotājiem un nesaistītajam importētājam. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:






  a) | ražotāji Savienībā:






  — | Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Francija, |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Tādēļ Komisija izsūtīja anketas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un Savienības ražotājiem un nesaistītajam importētājam. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:

a)

ražotāji Savienībā:

—

Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Francija,

| — | Compagnie générale de conserve France SA, Theix, Francija, |
| --- | --- |

—

Compagnie générale de conserve France SA, Theix, Francija,

| — | Compagnie générale de conserve Hungary, Debrecen, Ungārija, |
| --- | --- |

—

Compagnie générale de conserve Hungary, Debrecen, Ungārija,

| — | Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itālija; |
| --- | --- |

—

Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itālija;

| b) | ražotāji eksportētāji Taizemē:






  — | Agri Sol., Ltd, Pathumthani City, |
| --- | --- | --- |

b)

ražotāji eksportētāji Taizemē:

—

Agri Sol., Ltd, Pathumthani City,

| — | Lampang Food Products Co., Ltd, Bangkok, |
| --- | --- |

—

Lampang Food Products Co., Ltd, Bangkok,

| — | Sun Sweet Co., Ltd, Chiang Mai City. |
| --- | --- |

—

Sun Sweet Co., Ltd, Chiang Mai City.

| (17) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(17)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (18) | Attiecīgais ražojums ir Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2001 90 30, un cukurkurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti citādi nekā etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, izņemot pozīcijas 2006 ražojumus, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2005 80 00. |
| --- | --- |

(18)

Attiecīgais ražojums ir Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2001 90 30, un cukurkurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti citādi nekā etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, izņemot pozīcijas 2006 ražojumus, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2005 80 00.

| (19) | Izmeklēšanā tika atklāts – lai gan ir atšķirības konservēšanā, dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas bioloģiskās un ķīmiskās īpašības un būtībā tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem. |
| --- | --- |

(19)

Izmeklēšanā tika atklāts – lai gan ir atšķirības konservēšanā, dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas bioloģiskās un ķīmiskās īpašības un būtībā tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem.

| (20) | Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka cukurkukurūzai norādītie KN kodi attiecas ne tikai uz attiecīgo ražojumu, bet ietver arī ievērojamus daudzumus konservētu jaunās kukurūzas vālīšu, ko Savienībā neražo un kas nav līdzīgais ražojums. Tās ieteica Komisijai iekļaut savos datos jaunās kukurūzas vālītes. |
| --- | --- |

(20)

Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka cukurkukurūzai norādītie KN kodi attiecas ne tikai uz attiecīgo ražojumu, bet ietver arī ievērojamus daudzumus konservētu jaunās kukurūzas vālīšu, ko Savienībā neražo un kas nav līdzīgais ražojums. Tās ieteica Komisijai iekļaut savos datos jaunās kukurūzas vālītes.

| (21) | Tomēr izmeklēšana attiecās tikai uz ražojumu, kuram tiek piemēroti pasākumi, kas izslēdz jaunās kukurūzas vālītes, analīzei izmantojot atbilstošos Taric kodus. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts, jo neatbilst faktiem. |
| --- | --- |

(21)

Tomēr izmeklēšana attiecās tikai uz ražojumu, kuram tiek piemēroti pasākumi, kas izslēdz jaunās kukurūzas vālītes, analīzei izmantojot atbilstošos Taric kodus. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts, jo neatbilst faktiem.

2.   Līdzīgais ražojums

| (22) | Tika konstatēts, ka cukurkukurūzai, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un cukurkukurūzai, ko ražo un pārdod Taizemē, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un ka Taizemē ražotās un eksportam uz Savienību pārdotās cukurkukurūzas pamatlietojumi ir vieni un tie paši. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(22)

Tika konstatēts, ka cukurkukurūzai, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un cukurkukurūzai, ko ražo un pārdod Taizemē, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un ka Taizemē ražotās un eksportam uz Savienību pārdotās cukurkukurūzas pamatlietojumi ir vieni un tie paši. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (23) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai tad, ja tiktu izbeigti spēkā esošie pasākumi, dempings varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai tad, ja tiktu izbeigti spēkā esošie pasākumi, dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

1.   Ievadpiezīmes

| (24) | Kā minēts 10. apsvērumā, ņemot vērā iespējamo lielo skaitu ražotāju eksportētāju, kas paustu vēlmi sadarboties, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase. Lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika izveidota triju ražotāju eksportētāju izlase, kuri pārstāv apmēram 90 % no kopējā apjoma, ko eksportējuši ražotāji eksportētāji, kuri pauduši vēlmi sadarboties. |
| --- | --- |

(24)

Kā minēts 10. apsvērumā, ņemot vērā iespējamo lielo skaitu ražotāju eksportētāju, kas paustu vēlmi sadarboties, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase. Lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika izveidota triju ražotāju eksportētāju izlase, kuri pārstāv apmēram 90 % no kopējā apjoma, ko eksportējuši ražotāji eksportētāji, kuri pauduši vēlmi sadarboties.

| (25) | Triju atlasīto ražotāju eksportētāju kopējais eksportētais daudzums PIP laikā bija apmēram 25 % no kopējā Taizemes eksporta uz Savienību, tāpēc, lai novērtētu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, bija jāizmanto informācija no citiem avotiem, piemēram, no pārskatīšanas pieprasījuma un pieejamās tirdzniecības statistikas par eksportu (no Taizemes muitas) un par importu (no Eurostat). |
| --- | --- |

(25)

Triju atlasīto ražotāju eksportētāju kopējais eksportētais daudzums PIP laikā bija apmēram 25 % no kopējā Taizemes eksporta uz Savienību, tāpēc, lai novērtētu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, bija jāizmanto informācija no citiem avotiem, piemēram, no pārskatīšanas pieprasījuma un pieejamās tirdzniecības statistikas par eksportu (no Taizemes muitas) un par importu (no Eurostat).

| (26) | Nosakot dempinga starpību, netika ņemta vērā pārdošana tirgotājiem Taizemē, kur preces tika sūtītas uz nezināmiem eksporta galamērķiem. |
| --- | --- |

(26)

Nosakot dempinga starpību, netika ņemta vērā pārdošana tirgotājiem Taizemē, kur preces tika sūtītas uz nezināmiem eksporta galamērķiem.

| (27) | Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, tika konstatēts, ka konkrēti ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu, ko tie pārdod, daļēji iegādājas no ārējiem piegādātājiem. Izmeklēšanā, nosakot attiecīgās dempinga starpības, netika ņemts vērā attiecīgā ražojuma pārdotais apjoms, ko nebija ražojuši paši ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(27)

Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, tika konstatēts, ka konkrēti ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu, ko tie pārdod, daļēji iegādājas no ārējiem piegādātājiem. Izmeklēšanā, nosakot attiecīgās dempinga starpības, netika ņemts vērā attiecīgā ražojuma pārdotais apjoms, ko nebija ražojuši paši ražotāji eksportētāji.

2.   Imports par dempinga cenām PIP laikā

2.1.   Normālās vērtības noteikšana

| (28) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punkta pirmo teikumu, lai noteiktu normālo vērtību, katram no trim ražotājiem eksportētājiem vispirms tika noteikts, vai tā kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū PIP laika bijis reprezentatīvs salīdzinājumā ar tā kopējo eksporta pārdošanas apjomu uz Savienību, proti, vai iekšzemes patēriņam paredzētā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi bijuši vismaz 5 % no to attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punkta pirmo teikumu, lai noteiktu normālo vērtību, katram no trim ražotājiem eksportētājiem vispirms tika noteikts, vai tā kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū PIP laika bijis reprezentatīvs salīdzinājumā ar tā kopējo eksporta pārdošanas apjomu uz Savienību, proti, vai iekšzemes patēriņam paredzētā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi bijuši vismaz 5 % no to attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību.

| (29) | Tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi vienam no trim atlasītajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(29)

Tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi vienam no trim atlasītajiem uzņēmumiem.

| (30) | Pēc tam tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma veidi, ko pārdevis šis uzņēmums un kas paredzēti iekšzemes patēriņam, bijuši identiski vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Savienību paredzētajiem veidiem. Par katru no šiem veidiem tika noteikts, vai iekšzemes patēriņam paredzētā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi bijuši pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta mērķiem. Pārdošanas apjomi, kas paredzēti iekšzemes patēriņam, ir pietiekami reprezentatīvi, ja tie atbilst vismaz 5 % no salīdzināmā veida ražojuma pārdošanas kopapjoma, kuru eksportē uz Savienību. |
| --- | --- |

(30)

Pēc tam tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma veidi, ko pārdevis šis uzņēmums un kas paredzēti iekšzemes patēriņam, bijuši identiski vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Savienību paredzētajiem veidiem. Par katru no šiem veidiem tika noteikts, vai iekšzemes patēriņam paredzētā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi bijuši pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta mērķiem. Pārdošanas apjomi, kas paredzēti iekšzemes patēriņam, ir pietiekami reprezentatīvi, ja tie atbilst vismaz 5 % no salīdzināmā veida ražojuma pārdošanas kopapjoma, kuru eksportē uz Savienību.

| (31) | Tika arī konstatēts, ka šim uzņēmumam tikai viens līdzīgā ražojuma veids ir tieši salīdzināms ar to veidu, kuru eksportē uz Savienību. Turklāt šis konkrētais veids iekšzemes tirgū tika pārdots pietiekami reprezentatīvos daudzumos. |
| --- | --- |

(31)

Tika arī konstatēts, ka šim uzņēmumam tikai viens līdzīgā ražojuma veids ir tieši salīdzināms ar to veidu, kuru eksportē uz Savienību. Turklāt šis konkrētais veids iekšzemes tirgū tika pārdots pietiekami reprezentatīvos daudzumos.

| (32) | Pēc tam tika pārbaudīts, vai ražojuma veidu 31. apsvērumā minētais uzņēmums pārdevis parastās tirdzniecības operācijās pamatregulas 2. panta 4. punkta nozīmē. Tas tika darīts, attiecībā uz attiecīgo ražojuma veidu nosakot iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru. |
| --- | --- |

(32)

Pēc tam tika pārbaudīts, vai ražojuma veidu 31. apsvērumā minētais uzņēmums pārdevis parastās tirdzniecības operācijās pamatregulas 2. panta 4. punkta nozīmē. Tas tika darīts, attiecībā uz attiecīgo ražojuma veidu nosakot iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru.

| (33) | Tika konstatēts, ka vairāk nekā 80 % no iekšzemes patēriņam paredzētā pārdošanas apjoma bija rentabli, un saskaņā ar 2. panta 4. punktu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz šo konkrēto veidu tika izmantoti visi darījumi. |
| --- | --- |

(33)

Tika konstatēts, ka vairāk nekā 80 % no iekšzemes patēriņam paredzētā pārdošanas apjoma bija rentabli, un saskaņā ar 2. panta 4. punktu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz šo konkrēto veidu tika izmantoti visi darījumi.

| (34) | Attiecībā uz attiecīgā ražojuma veidu, kura pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi un pārdoti parastās tirdzniecības operācijās, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķina kā visas PIP laikā veiktās iekšzemes pārdošanas vidējo svērto vērtību. |
| --- | --- |

(34)

Attiecībā uz attiecīgā ražojuma veidu, kura pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi un pārdoti parastās tirdzniecības operācijās, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķina kā visas PIP laikā veiktās iekšzemes pārdošanas vidējo svērto vērtību.

| (35) | Attiecībā uz diviem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuru pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū netika uzskatīti par reprezentatīviem (no tiem viens līdzīgo ražojumu iekšzemes patēriņam nepārdeva nemaz), un attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju, kura kopējais pārdošanas apjoms tika uzskatīts par reprezentatīvu, bet vairāku līdzīga ražojuma veidu iekšzemes tirgū pārdotie daudzumi netika uzskatīti par reprezentatīviem, normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(35)

Attiecībā uz diviem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuru pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū netika uzskatīti par reprezentatīviem (no tiem viens līdzīgo ražojumu iekšzemes patēriņam nepārdeva nemaz), un attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju, kura kopējais pārdošanas apjoms tika uzskatīts par reprezentatīvu, bet vairāku līdzīga ražojuma veidu iekšzemes tirgū pārdotie daudzumi netika uzskatīti par reprezentatīviem, normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.

| (36) | Normālā vērtība tika aprēķināta, katra uz Savienību eksportētā ražojuma veida ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu (PVA) summu un peļņu. |
| --- | --- |

(36)

Normālā vērtība tika aprēķināta, katra uz Savienību eksportētā ražojuma veida ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu (PVA) summu un peļņu.

| (37) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu abiem ražotājiem eksportētājiem, kuri iekšzemes patēriņam pārdevuši daudzumus, kas bija mazāki vai lielāki par 5 % no daudzumiem, ko tie pārdevuši uz Savienību, PVA un peļņas procents tika noteikts daudzumiem, kurus attiecīgais uzņēmums pārdevis iekšzemes tirgū parastās tirdzniecības operācijās. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu abiem ražotājiem eksportētājiem, kuri iekšzemes patēriņam pārdevuši daudzumus, kas bija mazāki vai lielāki par 5 % no daudzumiem, ko tie pārdevuši uz Savienību, PVA un peļņas procents tika noteikts daudzumiem, kurus attiecīgais uzņēmums pārdevis iekšzemes tirgū parastās tirdzniecības operācijās.

| (38) | Attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju, kas līdzīgo ražojumu nepārdeva iekšzemes patēriņam, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu PVA un peļņa tika noteikta, pamatojoties uz 37. apsvērumā minētajiem diviem pārējiem ražotājiem eksportētājiem noteiktajām vidējām svērtajām PVA un peļņu. |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju, kas līdzīgo ražojumu nepārdeva iekšzemes patēriņam, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu PVA un peļņa tika noteikta, pamatojoties uz 37. apsvērumā minētajiem diviem pārējiem ražotājiem eksportētājiem noteiktajām vidējām svērtajām PVA un peļņu.

| (39) | Divas ieinteresētās personas apstrīdēja izmantoto metodiku, kas noteikta 37. apsvērumā, proti, ka normālās vērtības aprēķināšanai izmanto peļņu, kura noteikta iekšzemes tirgū pārdotajiem daudzumiem, kas ir mazāki par 5 % no daudzumiem, kuri pārdoti uz Savienību. Tās uzskata, ka tad, ja iekšzemes tirgū pārdotie daudzumi nav pietiekami, lai būtu reprezentatīvi, nevajadzētu izmantot arī peļņu, kas gūta minētajos darījumos. |
| --- | --- |

(39)

Divas ieinteresētās personas apstrīdēja izmantoto metodiku, kas noteikta 37. apsvērumā, proti, ka normālās vērtības aprēķināšanai izmanto peļņu, kura noteikta iekšzemes tirgū pārdotajiem daudzumiem, kas ir mazāki par 5 % no daudzumiem, kuri pārdoti uz Savienību. Tās uzskata, ka tad, ja iekšzemes tirgū pārdotie daudzumi nav pietiekami, lai būtu reprezentatīvi, nevajadzētu izmantot arī peļņu, kas gūta minētajos darījumos.

| (40) | Tomēr sākotnējā izmeklēšanā tika izmantota tāda pati metodika un, ņemot vērā, ka apstākļi nav mainījušies, Komisija uzskata, ka šī metodika ir derīga arī šajā procedūrā. |
| --- | --- |

(40)

Tomēr sākotnējā izmeklēšanā tika izmantota tāda pati metodika un, ņemot vērā, ka apstākļi nav mainījušies, Komisija uzskata, ka šī metodika ir derīga arī šajā procedūrā.

2.2.   Eksporta cenas noteikšana

| (41) | Atlasītie ražotāji eksportētāji pārdošanu veica tieši nesaistītiem pircējiem Savienībā. Tādējādi pārdošanas cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz cenām, kuras samaksājuši minētie neatkarīgie pircēji Savienībā vai kuras tiem jāmaksā. |
| --- | --- |

(41)

Atlasītie ražotāji eksportētāji pārdošanu veica tieši nesaistītiem pircējiem Savienībā. Tādējādi pārdošanas cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz cenām, kuras samaksājuši minētie neatkarīgie pircēji Savienībā vai kuras tiem jāmaksā.

2.3.   Salīdzinājums un korekcijas

| (42) | Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja EXW līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(42)

Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja EXW līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību.

| (43) | Tādējādi attiecīgos un pamatotos gadījumos tika izdarītas korekcijas saistībā ar transportēšanas izmaksu, apdrošināšanas izmaksu, pārkraušanas un iekraušanas izmaksu, komisijas naudas un bankas pakalpojumu izmaksu atšķirībām. |
| --- | --- |

(43)

Tādējādi attiecīgos un pamatotos gadījumos tika izdarītas korekcijas saistībā ar transportēšanas izmaksu, apdrošināšanas izmaksu, pārkraušanas un iekraušanas izmaksu, komisijas naudas un bankas pakalpojumu izmaksu atšķirībām.

| (44) | Turklāt saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu un atbilstīgi sākotnējā izmeklēšanā piemērotajai metodikai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri iekšzemes tirgū pārdod ražojumus ar ražotāja zīmolu, bet Savienībā ar mazumtirgotāju zīmolu, tika izdarītas tirdzniecības līmeņa korekcijas. Korekcijas līmenis, kas aprēķināts kā tā peļņas procenta samazinājums, kurš tika izmantots, aprēķinot normālo vērtību, kā minēts 33. apsvērumā, tika noteikts, pamatojoties uz attiecību starp peļņas procentu, ko Savienības ražošanas nozare guvusi, pārdodot pašu ražojumus ar ražotāja zīmolu un visus ražojumus. Peļņas procents tādējādi tika samazināts par 20–50 %. |
| --- | --- |

(44)

Turklāt saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu un atbilstīgi sākotnējā izmeklēšanā piemērotajai metodikai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri iekšzemes tirgū pārdod ražojumus ar ražotāja zīmolu, bet Savienībā ar mazumtirgotāju zīmolu, tika izdarītas tirdzniecības līmeņa korekcijas. Korekcijas līmenis, kas aprēķināts kā tā peļņas procenta samazinājums, kurš tika izmantots, aprēķinot normālo vērtību, kā minēts 33. apsvērumā, tika noteikts, pamatojoties uz attiecību starp peļņas procentu, ko Savienības ražošanas nozare guvusi, pārdodot pašu ražojumus ar ražotāja zīmolu un visus ražojumus. Peļņas procents tādējādi tika samazināts par 20–50 %.

| (45) | Divas ieinteresētās personas uzskatīja, ka iekšzemes tirgu Taizemē un Savienībā nevar salīdzināt, jo atšķiras tirgus lielums un Taizemes ražotāji iekšzemes tirgū pārdod ražojumu ar ražotāja zīmolu. |
| --- | --- |

(45)

Divas ieinteresētās personas uzskatīja, ka iekšzemes tirgu Taizemē un Savienībā nevar salīdzināt, jo atšķiras tirgus lielums un Taizemes ražotāji iekšzemes tirgū pārdod ražojumu ar ražotāja zīmolu.

| (46) | Vispirms tiek atgādināts, ka 22. apsvērumā konstatēts, ka Taizemes iekšzemes tirgū pārdotā cukurkukurūza un eksportam uz Savienības tirgu pārdotā cukurkukurūza ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(46)

Vispirms tiek atgādināts, ka 22. apsvērumā konstatēts, ka Taizemes iekšzemes tirgū pārdotā cukurkukurūza un eksportam uz Savienības tirgu pārdotā cukurkukurūza ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

| (47) | Bez tam tirdzniecības līmeņa atšķirību dēļ tika izdarīta peļņas procenta korekcija, proti, korekcija uz leju par 20–50 % no peļņas procenta, kas iegūts iekšzemes tirgū ar ražotāja zīmolu pārdotajiem daudzumiem. Arī tas atbilst sākotnējā izmeklēšanā izmantotajai metodikai. |
| --- | --- |

(47)

Bez tam tirdzniecības līmeņa atšķirību dēļ tika izdarīta peļņas procenta korekcija, proti, korekcija uz leju par 20–50 % no peļņas procenta, kas iegūts iekšzemes tirgū ar ražotāja zīmolu pārdotajiem daudzumiem. Arī tas atbilst sākotnējā izmeklēšanā izmantotajai metodikai.

2.4.   Dempings PIP laikā

| (48) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika konstatēts, ka dempinga starpības, izteiktas procentos no cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 8–44 %. |
| --- | --- |

(48)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika konstatēts, ka dempinga starpības, izteiktas procentos no cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 8–44 %.

3.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

3.1.   Ražotāju eksportētāju ražošanas jauda

| (49) | Cukurkukurūzas ražošana ir atkarīga no tā, vai ir pieejama svaigi novākta kukurūza, ko piegādā konservēšanas ražotnei tieši pēc ražas novākšanas. Svaigi novāktā kukurūza jāiekonservē 24 stundu laikā no novākšanas, tādējādi attiecīgā ražojuma ražošanas jauda ir tieši saistīta ar svaigi novāktas kukurūzas pieejamību. |
| --- | --- |

(49)

Cukurkukurūzas ražošana ir atkarīga no tā, vai ir pieejama svaigi novākta kukurūza, ko piegādā konservēšanas ražotnei tieši pēc ražas novākšanas. Svaigi novāktā kukurūza jāiekonservē 24 stundu laikā no novākšanas, tādējādi attiecīgā ražojuma ražošanas jauda ir tieši saistīta ar svaigi novāktas kukurūzas pieejamību.

| (50) | Taizemē veģetācijas periods ir aptuveni deviņus desmit mēnešus gadā, un gadā iespējams novākt divas ražas. Novērtējot pieejamo ražošanas tehnisko jaudu, analīzē jāņem vērā ierobežojumi, kas saistīti ar to, ka izejmateriālu pieejamība ir sezonāla. |
| --- | --- |

(50)

Taizemē veģetācijas periods ir aptuveni deviņus desmit mēnešus gadā, un gadā iespējams novākt divas ražas. Novērtējot pieejamo ražošanas tehnisko jaudu, analīzē jāņem vērā ierobežojumi, kas saistīti ar to, ka izejmateriālu pieejamība ir sezonāla.

| (51) | Trim izlasē iekļautajiem ražotājiem kopā tehniskā jauda ir 130 000–150 000 tonnu. Faktiskais pieejamās tehniskās jaudas izmantojums bija 50–80 %. |
| --- | --- |

(51)

Trim izlasē iekļautajiem ražotājiem kopā tehniskā jauda ir 130 000–150 000 tonnu. Faktiskais pieejamās tehniskās jaudas izmantojums bija 50–80 %.

| (52) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka atzīst metodiku, kas izmantota, ar izejvielu pieejamību saistītu iemeslu dēļ nosakot mazāku tehnisko jaudu, bet pieejamā rezerves jauda esot pārspīlēta. |
| --- | --- |

(52)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka atzīst metodiku, kas izmantota, ar izejvielu pieejamību saistītu iemeslu dēļ nosakot mazāku tehnisko jaudu, bet pieejamā rezerves jauda esot pārspīlēta.

| (53) | Kā jau uzsvērts 50. apsvērumā, tehnisko jaudu nav iespējams pilnībā izmantot, jo svaigi novākta cukurkukurūza ir pieejama sezonāli. Tomēr izmeklēšana liecina, ka dažiem atlasītajiem ražotājiem jaudas izmantojums bijis 80 % un pat lielāks, savukārt citiem atlasītajiem ražotājiem jaudas izmantojums bijis daudz mazāks. Visiem ražotājiem piekļuve izejvielām ir salīdzināma, tāpēc mazāku jaudas izmantojumu nevar skaidrot tikai ar to, ka svaigi novākta cukurkukurūza ir pieejama sezonāli. |
| --- | --- |

(53)

Kā jau uzsvērts 50. apsvērumā, tehnisko jaudu nav iespējams pilnībā izmantot, jo svaigi novākta cukurkukurūza ir pieejama sezonāli. Tomēr izmeklēšana liecina, ka dažiem atlasītajiem ražotājiem jaudas izmantojums bijis 80 % un pat lielāks, savukārt citiem atlasītajiem ražotājiem jaudas izmantojums bijis daudz mazāks. Visiem ražotājiem piekļuve izejvielām ir salīdzināma, tāpēc mazāku jaudas izmantojumu nevar skaidrot tikai ar to, ka svaigi novākta cukurkukurūza ir pieejama sezonāli.

| (54) | Taizemes pārtikas pārstrādātāju apvienības sniegtā informācija liecina, ka kopējais no Taizemes uz pārējām pasaules valstīm eksportētais daudzums attiecīgajā periodā izteikti pieaudzis, proti, par 20 %, PIP laikā sasniedzot 150 000–200 000 tonnu. Tas liecina, ka pieejamās cukurkukurūzas daudzumi var palielināties un patiešām izteikti palielinās, ja ražotājiem eksportētājiem vajadzīgi papildu daudzumi. Šajā ziņā tiek norādīts, ka kopējais dzeltenās kukurūzas ražošanas apjoms attiecīgajā periodā Taizemē ir 4,1 miljons līdz 4,5 miljoni tonnu. Kaut arī tiek atzīts, ka dzeltenās kukurūzas ražošanu nevar tieši pārorientēt uz cukurkukurūzas ražošanu, tomēr, ņemot vērā ražošanas apjomu milzīgo atšķirību, kļūst skaidrs, ka pat nelielas daļas ražošanas apjoma pārorientēšana no dzeltenās kukurūzas uz cukurkukurūzu var būtiski ietekmēt Taizemes cukurkukurūzas ražošanas kopapjomu. |
| --- | --- |

(54)

Taizemes pārtikas pārstrādātāju apvienības sniegtā informācija liecina, ka kopējais no Taizemes uz pārējām pasaules valstīm eksportētais daudzums attiecīgajā periodā izteikti pieaudzis, proti, par 20 %, PIP laikā sasniedzot 150 000–200 000 tonnu. Tas liecina, ka pieejamās cukurkukurūzas daudzumi var palielināties un patiešām izteikti palielinās, ja ražotājiem eksportētājiem vajadzīgi papildu daudzumi. Šajā ziņā tiek norādīts, ka kopējais dzeltenās kukurūzas ražošanas apjoms attiecīgajā periodā Taizemē ir 4,1 miljons līdz 4,5 miljoni tonnu. Kaut arī tiek atzīts, ka dzeltenās kukurūzas ražošanu nevar tieši pārorientēt uz cukurkukurūzas ražošanu, tomēr, ņemot vērā ražošanas apjomu milzīgo atšķirību, kļūst skaidrs, ka pat nelielas daļas ražošanas apjoma pārorientēšana no dzeltenās kukurūzas uz cukurkukurūzu var būtiski ietekmēt Taizemes cukurkukurūzas ražošanas kopapjomu.

| (55) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika noteikts, ka trīs atlasītie ražotāji gadā papildus varētu saražot 40 000–60 000 tonnu (“reālā rezerves jauda”), t. i., divas trīs reizes vairāk nekā kopējie attiecīgā ražojuma eksportētie daudzumi no Taizemes uz Savienību. |
| --- | --- |

(55)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika noteikts, ka trīs atlasītie ražotāji gadā papildus varētu saražot 40 000–60 000 tonnu (“reālā rezerves jauda”), t. i., divas trīs reizes vairāk nekā kopējie attiecīgā ražojuma eksportētie daudzumi no Taizemes uz Savienību.

| (56) | Atlasīto ražotāju reālo rezerves jaudu tāpēc var uzskatīt par ievērojamu. Turklāt ir zināmi vēl 15 attiecīgā ražojuma ražotāji Taizemē, kuriem līdzīgi Taizemē ir pieejami milzīgi cukurkukurūzas ražošanas apjomi. |
| --- | --- |

(56)

Atlasīto ražotāju reālo rezerves jaudu tāpēc var uzskatīt par ievērojamu. Turklāt ir zināmi vēl 15 attiecīgā ražojuma ražotāji Taizemē, kuriem līdzīgi Taizemē ir pieejami milzīgi cukurkukurūzas ražošanas apjomi.

| (57) | Informācija, kas iegūta no citiem avotiem, t. i.:






  — | ražotāju eksportētāju internetā sniegtā informācija, |
| --- | --- | --- |

(57)

Informācija, kas iegūta no citiem avotiem, t. i.:

—

ražotāju eksportētāju internetā sniegtā informācija,

| — | saistībā ar atlasi iegūtā informācija un |
| --- | --- |

—

saistībā ar atlasi iegūtā informācija un

| — | informācija, kas savākta datubāzē, kura izveidota saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

informācija, kas savākta datubāzē, kura izveidota saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu,

ļauj secināt, ka vismaz diviem lielākajiem ražotājiem eksportētājiem, no kuriem viens sadarbojās pārskatīšanas izmeklēšanā, bet netika iekļauts izlasē (tātad arī nesniedza detalizētu informāciju par šo jautājumu), kopējā jauda ir 50 000–100 000 tonnu.

| (58) | Visbeidzot, nav pierādījumu, kas liecinātu, ka patēriņa līmenis Taizemes iekšzemes tirgū vai trešo valstu tirgos palielinātos un tādējādi spētu absorbēt ražošanas pieaugumu, ko izraisītu Taizemes ražotāju rezerves jaudas izmantošana. Konkrēti, Taizemes iekšzemes tirgus ir neliels un vidēji atbilda tikai 1–2 % no visu atlasīto Taizemes ražotāju pārdošanas kopapjoma. Tas apstiprina, ka tad, ja cukurkukurūzu ražotu vēl vairāk, tā tiktu eksportēta ārpus Taizemes. |
| --- | --- |

(58)

Visbeidzot, nav pierādījumu, kas liecinātu, ka patēriņa līmenis Taizemes iekšzemes tirgū vai trešo valstu tirgos palielinātos un tādējādi spētu absorbēt ražošanas pieaugumu, ko izraisītu Taizemes ražotāju rezerves jaudas izmantošana. Konkrēti, Taizemes iekšzemes tirgus ir neliels un vidēji atbilda tikai 1–2 % no visu atlasīto Taizemes ražotāju pārdošanas kopapjoma. Tas apstiprina, ka tad, ja cukurkukurūzu ražotu vēl vairāk, tā tiktu eksportēta ārpus Taizemes.

3.2.   Savienības tirgus pievilcīgums

| (59) | Salīdzinot eksportam uz Savienību pārdotā attiecīgā ražojuma cenas ar līdzīgā ražojuma cenu iekšzemes tirgū, kļuvuši skaidri divi fakti: iekšzemes tirgū ir relatīvi augstas cenas (jo tiek pārdots ražojums ar ražotāja zīmolu) un apjoms salīdzinājumā eksporta pārdošanas apjomiem ir samērā neliels. Pamatojoties uz iepriekšminēto, acīmredzot nav riska, ka tad, ja pasākumus atceltu, tirdzniecība varētu novirzīties no iekšzemes tirgus uz Savienību. |
| --- | --- |

(59)

Salīdzinot eksportam uz Savienību pārdotā attiecīgā ražojuma cenas ar līdzīgā ražojuma cenu iekšzemes tirgū, kļuvuši skaidri divi fakti: iekšzemes tirgū ir relatīvi augstas cenas (jo tiek pārdots ražojums ar ražotāja zīmolu) un apjoms salīdzinājumā eksporta pārdošanas apjomiem ir samērā neliels. Pamatojoties uz iepriekšminēto, acīmredzot nav riska, ka tad, ja pasākumus atceltu, tirdzniecība varētu novirzīties no iekšzemes tirgus uz Savienību.

| (60) | Salīdzinot eksportam uz Savienību pārdotā attiecīgā ražojuma cenas ar līdzīgā ražojuma cenām trešo valstu tirgos, kļūst skaidrs, ka trijiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem cenas Savienībā ir vidēji par 14 % augstākas. |
| --- | --- |

(60)

Salīdzinot eksportam uz Savienību pārdotā attiecīgā ražojuma cenas ar līdzīgā ražojuma cenām trešo valstu tirgos, kļūst skaidrs, ka trijiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem cenas Savienībā ir vidēji par 14 % augstākas.

| (61) | Arī Taizemes muitas tirdzniecības statistika apstiprina šo konstatējumu. Pēc norādītā loģistikas svara pārveidošanas (trauks + kukurūza + šķidrums) par konservu tīrsvaru (kukurūza + šķidrums), vadoties pēc metodikas, kas izmantota pārskatīšanas pieprasījumā, cena par kilogramu, kuru maksā Savienībā, ir vidēji par 5 % augstāka nekā cena trešās valstīs. |
| --- | --- |

(61)

Arī Taizemes muitas tirdzniecības statistika apstiprina šo konstatējumu. Pēc norādītā loģistikas svara pārveidošanas (trauks + kukurūza + šķidrums) par konservu tīrsvaru (kukurūza + šķidrums), vadoties pēc metodikas, kas izmantota pārskatīšanas pieprasījumā, cena par kilogramu, kuru maksā Savienībā, ir vidēji par 5 % augstāka nekā cena trešās valstīs.

| (62) | Lai gan vairākas personas ir paudušas šaubas par to, vai cenu atšķirība 5 % vai 14 % ir pietiekami liela, lai novirzītu tirdzniecību uz Savienību, izmeklēšana liecina, ka cukurkukurūzas tirgū tas patiešām ir iespējams. Šajā procedūrā vienam Taizemes uzņēmumam, t. i., Karn Corn, iepriekš tika noteikta par 8–10 % zemāka likme nekā lielākajai daļai citu Taizemes eksportētāju. Šī 8–10 % priekšrocība tomēr bijusi pietiekama, lai tas laikposmā no sākotnējās izmeklēšanas līdz pašreizējās izmeklēšanas pārskatīšanas izmeklēšanas periodam septiņas reizes palielinātu savu īpatsvaru Taizemes eksportētajos daudzumos uz Savienību. |
| --- | --- |

(62)

Lai gan vairākas personas ir paudušas šaubas par to, vai cenu atšķirība 5 % vai 14 % ir pietiekami liela, lai novirzītu tirdzniecību uz Savienību, izmeklēšana liecina, ka cukurkukurūzas tirgū tas patiešām ir iespējams. Šajā procedūrā vienam Taizemes uzņēmumam, t. i., Karn Corn, iepriekš tika noteikta par 8–10 % zemāka likme nekā lielākajai daļai citu Taizemes eksportētāju. Šī 8–10 % priekšrocība tomēr bijusi pietiekama, lai tas laikposmā no sākotnējās izmeklēšanas līdz pašreizējās izmeklēšanas pārskatīšanas izmeklēšanas periodam septiņas reizes palielinātu savu īpatsvaru Taizemes eksportētajos daudzumos uz Savienību.

| (63) | Turklāt, lai gan spēkā bija 3,1 % antidempinga maksājums, kopš antidempinga maksājumu noteikšanas Karn Corn savus uz Savienību eksportētos daudzumus palielinājis vairāk nekā divas reizes. Tas liecina, ka salīdzinājumā ar citiem tirgiem Savienības tirgus ir pievilcīgs, kaut arī cenu atšķirība ir neliela. |
| --- | --- |

(63)

Turklāt, lai gan spēkā bija 3,1 % antidempinga maksājums, kopš antidempinga maksājumu noteikšanas Karn Corn savus uz Savienību eksportētos daudzumus palielinājis vairāk nekā divas reizes. Tas liecina, ka salīdzinājumā ar citiem tirgiem Savienības tirgus ir pievilcīgs, kaut arī cenu atšķirība ir neliela.

| (64) | Jāsecina – lai gan risks, ka tirdzniecība novirzīsies no iekšzemes tirgus uz Savienības tirgu, ir visai mazs, jo iekšzemes tirgū tiek pārdots ražojums ar ražotāja zīmolu, tomēr ir ievērojams risks, ka tirdzniecība novirzīsies no trešām valstīm uz Savienības tirgu, jo tur dominē augstākas cenas. |
| --- | --- |

(64)

Jāsecina – lai gan risks, ka tirdzniecība novirzīsies no iekšzemes tirgus uz Savienības tirgu, ir visai mazs, jo iekšzemes tirgū tiek pārdots ražojums ar ražotāja zīmolu, tomēr ir ievērojams risks, ka tirdzniecība novirzīsies no trešām valstīm uz Savienības tirgu, jo tur dominē augstākas cenas.

| (65) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka cenas Savienības tirgū ir salīdzinoši mazāk pievilcīgas nekā cenas citās valstīs, piemēram, Japānā. Tādējādi tirdzniecības novirzīšanās iespējamība tad, ja pasākumi tiktu atcelti, esot pārspīlēta. |
| --- | --- |

(65)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka cenas Savienības tirgū ir salīdzinoši mazāk pievilcīgas nekā cenas citās valstīs, piemēram, Japānā. Tādējādi tirdzniecības novirzīšanās iespējamība tad, ja pasākumi tiktu atcelti, esot pārspīlēta.

| (66) | Tiek atgādināts, ka pārdošana trešām valstīm tiek uzskatīta par pārdošanu grupai un 63. apsvērumā izklāstīto secinājumu pamatā ir vidējās pārdošanas cenas trešās valstīs. Pilnībā tiek atzīts, ka šajā trešo valstu grupā ir valstis, kur eksporta cenas ir augstākas, un ir citas trešās valstis, kur ir zemākas eksporta cenas. Acīmredzot, jo zemāka eksporta cena, jo lielāks tirdzniecības novirzīšanās risks, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(66)

Tiek atgādināts, ka pārdošana trešām valstīm tiek uzskatīta par pārdošanu grupai un 63. apsvērumā izklāstīto secinājumu pamatā ir vidējās pārdošanas cenas trešās valstīs. Pilnībā tiek atzīts, ka šajā trešo valstu grupā ir valstis, kur eksporta cenas ir augstākas, un ir citas trešās valstis, kur ir zemākas eksporta cenas. Acīmredzot, jo zemāka eksporta cena, jo lielāks tirdzniecības novirzīšanās risks, ja pasākumi zaudētu spēku.

| (67) | Turklāt viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka līgumiskās saites ar importētājiem trešās valstīs neļautu viegli pārorientēties no vienas valsts pircējiem uz citas valsts pircējiem. |
| --- | --- |

(67)

Turklāt viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka līgumiskās saites ar importētājiem trešās valstīs neļautu viegli pārorientēties no vienas valsts pircējiem uz citas valsts pircējiem.

| (68) | Lai gan līgumiskās saites starp Taizemes ražotājiem eksportētājiem un importētājiem dažādās trešās valstīs var pastāvēt un tiek uzturētas īslaicīgi, nav pierādījumu, kas liecinātu, ka minētās līgumiskās saites nevarētu pārtraukt, lai pievērstos pārdošanai tirgos, kuros ir augstākas cenas nekā Savienībā. |
| --- | --- |

(68)

Lai gan līgumiskās saites starp Taizemes ražotājiem eksportētājiem un importētājiem dažādās trešās valstīs var pastāvēt un tiek uzturētas īslaicīgi, nav pierādījumu, kas liecinātu, ka minētās līgumiskās saites nevarētu pārtraukt, lai pievērstos pārdošanai tirgos, kuros ir augstākas cenas nekā Savienībā.

| (69) | Visbeidzot, ieinteresētās personas apgalvoja, ka eksportu uz dažām trešām valstīm, piemēram, Dienvidkoreju, nevar salīdzināt, jo var atšķirties ražojumu klāsts (piemēram, trauku lielums) un pārdošanas nosacījumi (piemēram, transportēšanas noteikumi). |
| --- | --- |

(69)

Visbeidzot, ieinteresētās personas apgalvoja, ka eksportu uz dažām trešām valstīm, piemēram, Dienvidkoreju, nevar salīdzināt, jo var atšķirties ražojumu klāsts (piemēram, trauku lielums) un pārdošanas nosacījumi (piemēram, transportēšanas noteikumi).

| (70) | Tiek atgādināts, ka salīdzināšanas rezultāti, kas izklāstīti 58., 59. un 60. apsvērumā, norāda, ka eksporta cenas uz visām trešām valstīm atšķiras. Ar Taizemes eksportu uz nedaudziem tirgiem saistītā ietekme uz kopējo salīdzinājumu tāpēc ir neliela. Turklāt Taizemes eksporta datus reģistrē FOB līmenī, tāpēc transportēšanas noteikumu vai transportēšanas izmaksu atšķirību ietekme ir saistīta tikai ar iekšzemes pārvadājumu izmaksām Taizemē un tāpēc var būt tikai nenozīmīga. |
| --- | --- |

(70)

Tiek atgādināts, ka salīdzināšanas rezultāti, kas izklāstīti 58., 59. un 60. apsvērumā, norāda, ka eksporta cenas uz visām trešām valstīm atšķiras. Ar Taizemes eksportu uz nedaudziem tirgiem saistītā ietekme uz kopējo salīdzinājumu tāpēc ir neliela. Turklāt Taizemes eksporta datus reģistrē FOB līmenī, tāpēc transportēšanas noteikumu vai transportēšanas izmaksu atšķirību ietekme ir saistīta tikai ar iekšzemes pārvadājumu izmaksām Taizemē un tāpēc var būt tikai nenozīmīga.

| (71) | Nav pierādījumu par to, ka vidējā cena uz visām trešām valstīm nav salīdzināma ar eksporta cenu uz Savienību, tāpēc ir derīgs 63. apsvērumā izdarītais secinājums. |
| --- | --- |

(71)

Nav pierādījumu par to, ka vidējā cena uz visām trešām valstīm nav salīdzināma ar eksporta cenu uz Savienību, tāpēc ir derīgs 63. apsvērumā izdarītais secinājums.

4.   Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību

| (72) | Iespējams, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, relatīvi augstākas cenas Savienības tirgū piesaistītu ievērojamus apjomus attiecīgā ražojuma, ko pašlaik trešām valstīm pārdod par zemākām cenām. |
| --- | --- |

(72)

Iespējams, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, relatīvi augstākas cenas Savienības tirgū piesaistītu ievērojamus apjomus attiecīgā ražojuma, ko pašlaik trešām valstīm pārdod par zemākām cenām.

| (73) | Taizemes ražotāji eksportētāji PIP laikā ir turpinājuši īstenot dempingu. |
| --- | --- |

(73)

Taizemes ražotāji eksportētāji PIP laikā ir turpinājuši īstenot dempingu.

| (74) | Turklāt, ņemot vērā pieejamo rezerves jaudu Taizemē un to, ka cenas Savienības tirgū ir ievērojami augstākas nekā trešo valstu tirgos, jāsecina – ir risks, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, attiecīgā ražojuma eksports pieaugtu. |
| --- | --- |

(74)

Turklāt, ņemot vērā pieejamo rezerves jaudu Taizemē un to, ka cenas Savienības tirgū ir ievērojami augstākas nekā trešo valstu tirgos, jāsecina – ir risks, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, attiecīgā ražojuma eksports pieaugtu.

| (75) | Var secināt, ka ir liela iespējamība, ka tad, ja pasākumus atceltu, dempings turpinātos. |
| --- | --- |

(75)

Var secināt, ka ir liela iespējamība, ka tad, ja pasākumus atceltu, dempings turpinātos.

D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

| (76) | PIP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja aptuveni 20 ražotāji Savienībā. Tāpēc minēto ražotāju saražotais apjoms (noteikts, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta no ražotājiem, kuri sadarbojās, un attiecībā uz citiem Savienības ražotājiem – pamatojoties uz datiem, kas sniegti pārskatīšanas pieprasījumā) ir uzskatāms par kopējo saražoto apjomu Savienībā pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(76)

PIP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja aptuveni 20 ražotāji Savienībā. Tāpēc minēto ražotāju saražotais apjoms (noteikts, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta no ražotājiem, kuri sadarbojās, un attiecībā uz citiem Savienības ražotājiem – pamatojoties uz datiem, kas sniegti pārskatīšanas pieprasījumā) ir uzskatāms par kopējo saražoto apjomu Savienībā pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (77) | Kā skaidrots 13. apsvērumā, ņemot vērā Savienības ražotāju lielo skaitu, tika izveidota izlase. Kaitējuma analīzes vajadzībām kaitējuma rādītāji noteikti šādos divos līmeņos:






  — | makroekonomiskie elementi (saražotais apjoms, jauda, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, vienības vidējās cenas, dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām) tika novērtēti visas Savienības saražotā apjoma līmenī, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no ražotājiem, kuri sadarbojās, un attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem – izmantotas aplēses, kuru pamatā ir dati no pārskatīšanas pieprasījuma, |
| --- | --- | --- |

(77)

Kā skaidrots 13. apsvērumā, ņemot vērā Savienības ražotāju lielo skaitu, tika izveidota izlase. Kaitējuma analīzes vajadzībām kaitējuma rādītāji noteikti šādos divos līmeņos:

—

makroekonomiskie elementi (saražotais apjoms, jauda, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, vienības vidējās cenas, dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām) tika novērtēti visas Savienības saražotā apjoma līmenī, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no ražotājiem, kuri sadarbojās, un attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem – izmantotas aplēses, kuru pamatā ir dati no pārskatīšanas pieprasījuma,

| — | mikroekonomisko elementu analīze (krājumi, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) tika veikta attiecībā uz atlasītajiem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz to sniegto informāciju. |
| --- | --- |

—

mikroekonomisko elementu analīze (krājumi, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) tika veikta attiecībā uz atlasītajiem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz to sniegto informāciju.

E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

1.   Patēriņš Savienībā

| (78) | Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz pārdoto Savienības ražošanas nozares pašas saražoto apjomu, kas bija paredzēts Savienības tirgum, 14. panta 6. punkta datubāzes datiem par importa apjomu Savienības tirgū un pārējiem Savienības ražotājiem – uz informāciju, kas pieejama pieprasījumā. |
| --- | --- |

(78)

Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz pārdoto Savienības ražošanas nozares pašas saražoto apjomu, kas bija paredzēts Savienības tirgum, 14. panta 6. punkta datubāzes datiem par importa apjomu Savienības tirgū un pārējiem Savienības ražotājiem – uz informāciju, kas pieejama pieprasījumā.

| (79) | Visā attiecīgajā periodā Savienības patēriņš palielinājās par 9 %. Lai gan no 2008. līdz 2009. gadam patēriņš samazinājās par 5 %, 2010. gadā un 2011. gadā tas attiecīgi palielinājās par 6 un 9 procentpunktiem (salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu). Pēc tam PIP laikā tas zināmā mērā stabilizējās aptuveni 350 000 tonnu līmenī. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā (t) | 318 413 | 301 594 | 320 027 | 351 279 | 347 533 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 95 | 101 | 110 | 109 |

(79)

Visā attiecīgajā periodā Savienības patēriņš palielinājās par 9 %. Lai gan no 2008. līdz 2009. gadam patēriņš samazinājās par 5 %, 2010. gadā un 2011. gadā tas attiecīgi palielinājās par 6 un 9 procentpunktiem (salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu). Pēc tam PIP laikā tas zināmā mērā stabilizējās aptuveni 350 000 tonnu līmenī.

2008

2009

2010

2011

PIP

Kopējais patēriņš Savienībā (t)

318 413

301 594

320 027

351 279

347 533

Indekss (2008. gads = 100)

100

95

101

110

109

2.   Imports no attiecīgās valsts

a)   Apjoms

| (80) | Attiecīgā ražojuma importa apjoms no attiecīgās valsts Savienībā samazinājās par 43 % no apmēram 38 000 tonnām 2008. gadā līdz apmēram 22 000 tonnām PIP laikā. 2009. gadā tas samazinājās par 15 %, 2010. gadā – vēl par 20 procentpunktiem, un 2011. gadā vēl par 11 procentpunktiem, tad PIP laikā atkal nedaudz palielinājās, proti, par 3 procentpunktiem. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no Taizemes | 38 443 | 32 616 | 24 941 | 20 710 | 21 856 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 85 | 65 | 54 | 57 |
| Taizemes izcelsmes importa tirgus daļa (%) | 12 | 11 | 8 | 6 | 6 |
| Taizemes izcelsmes importa cenas (EUR/t) | 835 | 887 | 806 | 775 | 807 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 106 | 96 | 93 | 97 |
| Avots: | 14. panta 6. punkta datubāze. |

(80)

Attiecīgā ražojuma importa apjoms no attiecīgās valsts Savienībā samazinājās par 43 % no apmēram 38 000 tonnām 2008. gadā līdz apmēram 22 000 tonnām PIP laikā. 2009. gadā tas samazinājās par 15 %, 2010. gadā – vēl par 20 procentpunktiem, un 2011. gadā vēl par 11 procentpunktiem, tad PIP laikā atkal nedaudz palielinājās, proti, par 3 procentpunktiem.

2008

2009

2010

2011

PIP

Importa apjoms no Taizemes

38 443

32 616

24 941

20 710

21 856

Indekss (2008. gads = 100)

100

85

65

54

57

Taizemes izcelsmes importa tirgus daļa (%)

12

11

8

6

6

Taizemes izcelsmes importa cenas (EUR/t)

835

887

806

775

807

Indekss (2008. gads = 100)

100

106

96

93

97

Avots:

14. panta 6. punkta datubāze.

b)   Tirgus daļa

| (81) | Atbilstošā Taizemes eksportētāju tirgus daļa Savienībā attiecīgajā periodā attiecīgajā valstī pakāpeniski samazinājās par aptuveni 50 % jeb 6 procentpunktiem: 2008. gadā tā bija 12 %, PIP laikā – 6 %. Sīkāk – Taizemes tirgus daļa samazinājās no 12 % 2008. gadā līdz 11 % 2009. gadā, līdz 8 % 2010. gadā un līdz 6 % 2011. gadā/PIP. |
| --- | --- |

(81)

Atbilstošā Taizemes eksportētāju tirgus daļa Savienībā attiecīgajā periodā attiecīgajā valstī pakāpeniski samazinājās par aptuveni 50 % jeb 6 procentpunktiem: 2008. gadā tā bija 12 %, PIP laikā – 6 %. Sīkāk – Taizemes tirgus daļa samazinājās no 12 % 2008. gadā līdz 11 % 2009. gadā, līdz 8 % 2010. gadā un līdz 6 % 2011. gadā/PIP.

c)   Cenas

i)   Cenu dinamika

| (82) | Laikposmā no 2008. gada līdz PIP vidējā attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma importa cena samazinājās par 3 %: no 835 EUR/t 2008. gadā līdz 807 EUR/t PIP laikā. Konkrēti, cenas 2008. gadā palielinājās par 6 %, pēc tam 2010. gadā samazinājās par 10 procentpunktiem un vēl par 3 procentpunktiem 2011. gadā. No 2011. gada līdz PIP minētās cenas atkal paaugstinājās, proti, par 4 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(82)

Laikposmā no 2008. gada līdz PIP vidējā attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma importa cena samazinājās par 3 %: no 835 EUR/t 2008. gadā līdz 807 EUR/t PIP laikā. Konkrēti, cenas 2008. gadā palielinājās par 6 %, pēc tam 2010. gadā samazinājās par 10 procentpunktiem un vēl par 3 procentpunktiem 2011. gadā. No 2011. gada līdz PIP minētās cenas atkal paaugstinājās, proti, par 4 procentpunktiem.

ii)   Cenu samazinājums

| (83) | Tika salīdzinātas ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares līdzīgo ražojuma veidu pārdošanas cenas Savienībā. Tādēļ Savienības ražošanas nozares EXW cenas bez rabatiem un nodokļiem tika salīdzinātas ar attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju CIF cenām līdz Savienības robežai, pienācīgi koriģētām attiecībā uz līgtajām nodokļu likmēm, izkraušanas un muitošanas izmaksām. Salīdzinājums liecina, ka PIP laikā Savienībā pārdotā attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma cenas ir kopumā augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Bez tam, pamatojoties uz importa statistiku (14. panta 6. punkta datubāze), nebija cenu samazinājuma starpības attiecībā uz visu Taizemes importu uz Savienību (ne ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ne tiem, kuri nesadarbojās, neatkarīgi no produktu klāsta). |
| --- | --- |

(83)

Tika salīdzinātas ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares līdzīgo ražojuma veidu pārdošanas cenas Savienībā. Tādēļ Savienības ražošanas nozares EXW cenas bez rabatiem un nodokļiem tika salīdzinātas ar attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju CIF cenām līdz Savienības robežai, pienācīgi koriģētām attiecībā uz līgtajām nodokļu likmēm, izkraušanas un muitošanas izmaksām. Salīdzinājums liecina, ka PIP laikā Savienībā pārdotā attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma cenas ir kopumā augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Bez tam, pamatojoties uz importa statistiku (14. panta 6. punkta datubāze), nebija cenu samazinājuma starpības attiecībā uz visu Taizemes importu uz Savienību (ne ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ne tiem, kuri nesadarbojās, neatkarīgi no produktu klāsta).

3.   Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

| (84) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(84)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli.

| (85) | Cita starpā šim tirgum ir raksturīgi divi pārdošanas kanāli, t. i., pārdošana ar ražotāja zīmolu un pārdošana ar mazumtirgotāja zīmolu. Pārdošana pirmajā kanālā salīdzinājumā ar otro kanālu parasti saistīta ar augstākām pārdošanas izmaksām, kas jo īpaši paredzētas konkrēti mārketingam un reklāmai, un tas ir arī cēlonis augstākām pārdošanas cenām. |
| --- | --- |

(85)

Cita starpā šim tirgum ir raksturīgi divi pārdošanas kanāli, t. i., pārdošana ar ražotāja zīmolu un pārdošana ar mazumtirgotāja zīmolu. Pārdošana pirmajā kanālā salīdzinājumā ar otro kanālu parasti saistīta ar augstākām pārdošanas izmaksām, kas jo īpaši paredzētas konkrēti mārketingam un reklāmai, un tas ir arī cēlonis augstākām pārdošanas cenām.

| (86) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka viss imports no Taizemes eksportētājiem, kuri sadarbojās, nāk no otrā kanāla, proti, mazumtirgotāja zīmola kanāla. Tāpēc tika uzskatīts par lietderīgu kaitējuma analīzē nošķirt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomus ar ražotāja zīmolu no pārdošanas apjomiem ar mazumtirgotāja zīmolu, jo imports par dempinga cenām pirmām kārtām konkurē ar Savienības ražošanas nozares līdzīgajiem ražojumiem, ko pārdod ar mazumtirgotāja zīmolu. Šāda nošķiršana jo īpaši tika veikta, lai noteiktu pārdošanas apjomus, pārdošanas cenas un rentabilitāti. Tomēr, lai gūtu pilnīgu priekšstatu, nākamajās tabulās norādīts un raksturots arī kopapjoms (gan pārdošanai ar ražotāja zīmolu, gan ar mazumtirgotāja zīmolu). PIP laikā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi ar mazumtirgotāja zīmolu atbilda 70 % no kopējā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un apmēram 60 % no pārdošanas vērtības. |
| --- | --- |

(86)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka viss imports no Taizemes eksportētājiem, kuri sadarbojās, nāk no otrā kanāla, proti, mazumtirgotāja zīmola kanāla. Tāpēc tika uzskatīts par lietderīgu kaitējuma analīzē nošķirt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomus ar ražotāja zīmolu no pārdošanas apjomiem ar mazumtirgotāja zīmolu, jo imports par dempinga cenām pirmām kārtām konkurē ar Savienības ražošanas nozares līdzīgajiem ražojumiem, ko pārdod ar mazumtirgotāja zīmolu. Šāda nošķiršana jo īpaši tika veikta, lai noteiktu pārdošanas apjomus, pārdošanas cenas un rentabilitāti. Tomēr, lai gūtu pilnīgu priekšstatu, nākamajās tabulās norādīts un raksturots arī kopapjoms (gan pārdošanai ar ražotāja zīmolu, gan ar mazumtirgotāja zīmolu). PIP laikā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi ar mazumtirgotāja zīmolu atbilda 70 % no kopējā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un apmēram 60 % no pārdošanas vērtības.

| (87) | Ņemot vērā, ka Savienībā cukurkukurūza tiek pārstrādāta tikai vasaras mēnešos, vairāki kaitējuma rādītāji ir gandrīz identiski 2011. gada un PIP (2011. gada 1. aprīlis līdz 2012. gada 30. marts) rādītājiem. Tas jo īpaši attiecas uz ražošanas apjomu un ražošanas jaudu. |
| --- | --- |

(87)

Ņemot vērā, ka Savienībā cukurkukurūza tiek pārstrādāta tikai vasaras mēnešos, vairāki kaitējuma rādītāji ir gandrīz identiski 2011. gada un PIP (2011. gada 1. aprīlis līdz 2012. gada 30. marts) rādītājiem. Tas jo īpaši attiecas uz ražošanas apjomu un ražošanas jaudu.

3.1.   Makroekonomiskie elementi

a)   Ražošanas apjoms

| (88) | No līmeņa, kas 2008. gadā bija apmēram 372 000 tonnu, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 8 %. Konkrēti, 2009. gadā tas samazinājās par 25 %, 2010. gadā par 13 procentpunktiem, un 2011. gadā/PIP tas atkal palielinājās par 31 procentpunktu. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (t) | 371 764 | 279 265 | 231 790 | 344 015 | 343 873 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 75 | 62 | 93 | 92 |

(88)

No līmeņa, kas 2008. gadā bija apmēram 372 000 tonnu, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 8 %. Konkrēti, 2009. gadā tas samazinājās par 25 %, 2010. gadā par 13 procentpunktiem, un 2011. gadā/PIP tas atkal palielinājās par 31 procentpunktu.

2008

2009

2010

2011

PIP

Ražošanas apjoms (t)

371 764

279 265

231 790

344 015

343 873

Indekss (2008. gads = 100)

100

75

62

93

92

b)   Jauda un jaudas izmantojuma rādītāji

| (89) | Ražošanas jauda 2008., 2009. un 2010. gadā bija aptuveni 488 000 tonnu, un 2011. gadā/PIP tā samazinājās par 9 %. Samazināšanās skaidrojama ar to, ka viens atlasītais Savienības ražotājs slēdza vienu ražotni. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (t) | 488 453 | 488 453 | 488 453 | 444 055 | 444 055 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 100 | 100 | 91 | 91 |
| Jaudas izmantojums (%) | 76 | 57 | 47 | 77 | 77 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 75 | 62 | 102 | 102 |
| Avots: | izmeklēšana. |

(89)

Ražošanas jauda 2008., 2009. un 2010. gadā bija aptuveni 488 000 tonnu, un 2011. gadā/PIP tā samazinājās par 9 %. Samazināšanās skaidrojama ar to, ka viens atlasītais Savienības ražotājs slēdza vienu ražotni.

2008

2009

2010

2011

PIP

Ražošanas jauda (t)

488 453

488 453

488 453

444 055

444 055

Indekss (2008. gads = 100)

100

100

100

91

91

Jaudas izmantojums (%)

76

57

47

77

77

Indekss (2008. gads = 100)

100

75

62

102

102

Avots:

izmeklēšana.

| (90) | Jaudas izmantojums 2008. gadā bija 76 %. 2009. gadā tas samazinājās līdz 57 % un 2010. gadā līdz 47 %, bet pēc tam 2011. gadā/PIP palielinājās līdz 77 %. Visā attiecīgajā periodā jaudas izmantojums ir bijis stabils, jo ražošanas apjoms samazinājās atbilstoši ražošanas jaudas samazinājumam. |
| --- | --- |

(90)

Jaudas izmantojums 2008. gadā bija 76 %. 2009. gadā tas samazinājās līdz 57 % un 2010. gadā līdz 47 %, bet pēc tam 2011. gadā/PIP palielinājās līdz 77 %. Visā attiecīgajā periodā jaudas izmantojums ir bijis stabils, jo ražošanas apjoms samazinājās atbilstoši ražošanas jaudas samazinājumam.

c)   Pārdošanas apjoms

| (91) | Savienības ražošanas nozares saražotās mazumtirgotāja zīmolam paredzētās produkcijas pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem vispirms 2009. gadā samazinājās par 6 %, tad 2010. gadā palielinājās par 17 procentpunktiem un 2011. gadā palielinājās vēl par 24 procentpunktiem. No 2011. gada līdz PIP minētais pārdošanas apjoms atkal samazinājās, proti, par 4 procentpunktiem. Kopumā laikposmā no 2008. gada līdz PIP minētais pārdošanas apjoms palielinājās par apmēram 31 %. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības pārdošanas apjoms (ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem (t) | 161 544 | 151 058 | 179 562 | 218 876 | 212 425 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 94 | 111 | 135 | 131 |
| Savienības pārdošanas apjoms (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem | 262 902 | 248 995 | 280 586 | 318 237 | 312 623 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 95 | 107 | 121 | 119 |
| Avots: | izmeklēšana. |

(91)

Savienības ražošanas nozares saražotās mazumtirgotāja zīmolam paredzētās produkcijas pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem vispirms 2009. gadā samazinājās par 6 %, tad 2010. gadā palielinājās par 17 procentpunktiem un 2011. gadā palielinājās vēl par 24 procentpunktiem. No 2011. gada līdz PIP minētais pārdošanas apjoms atkal samazinājās, proti, par 4 procentpunktiem. Kopumā laikposmā no 2008. gada līdz PIP minētais pārdošanas apjoms palielinājās par apmēram 31 %.

2008

2009

2010

2011

PIP

Savienības pārdošanas apjoms (ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem (t)

161 544

151 058

179 562

218 876

212 425

Indekss (2008. gads = 100)

100

94

111

135

131

Savienības pārdošanas apjoms (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem

262 902

248 995

280 586

318 237

312 623

Indekss (2008. gads = 100)

100

95

107

121

119

Avots:

izmeklēšana.

| (92) | Savienības ražošanas nozares produkcijas kopapjoma (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) pārdošana Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem norisinājās pēc samērā līdzīga modeļa, tomēr tas bija mazāk izteikts. Vispirms 2009. gadā pārdošanas apjoms samazinājās par 5 %, tad 2010. gadā palielinājās par 12 procentpunktiem un 2011. gadā vēl par 14 procentpunktiem. No 2011. gada līdz PIP minētais pārdošanas apjoms atkal samazinājās, proti, par 2 procentpunktiem. Kopumā laikposmā no 2008. gada līdz PIP minētais pārdošanas apjoms palielinājās par apmēram 19 %. |
| --- | --- |

(92)

Savienības ražošanas nozares produkcijas kopapjoma (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) pārdošana Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem norisinājās pēc samērā līdzīga modeļa, tomēr tas bija mazāk izteikts. Vispirms 2009. gadā pārdošanas apjoms samazinājās par 5 %, tad 2010. gadā palielinājās par 12 procentpunktiem un 2011. gadā vēl par 14 procentpunktiem. No 2011. gada līdz PIP minētais pārdošanas apjoms atkal samazinājās, proti, par 2 procentpunktiem. Kopumā laikposmā no 2008. gada līdz PIP minētais pārdošanas apjoms palielinājās par apmēram 19 %.

d)   Tirgus daļa

| (93) | Eiropas Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2008. un 2009. gadā bija 83 %. Tā pieauga līdz 88 % 2010. gadā un 2011. gadā līdz 91 %, tad PIP laikā mazliet samazinājās līdz 90 %. Kopumā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 7 procentpunktiem. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (%) | 83 | 83 | 88 | 91 | 90 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 100 | 106 | 110 | 109 |
| Avots: | izmeklēšana. |

(93)

Eiropas Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2008. un 2009. gadā bija 83 %. Tā pieauga līdz 88 % 2010. gadā un 2011. gadā līdz 91 %, tad PIP laikā mazliet samazinājās līdz 90 %. Kopumā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 7 procentpunktiem.

2008

2009

2010

2011

PIP

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (%)

83

83

88

91

90

Indekss (2008. gads = 100)

100

100

106

110

109

Avots:

izmeklēšana.

e)   Izaugsme

| (94) | Laikposmā no 2008. gada līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās par 9 % un Savienības ražošanas nozares mazumtirgotāja zīmolam paredzētais pārdošanas apjoms Savienības tirgū palielinājās par 31 %, savukārt Savienības ražošanas nozares ražotāja un mazumtirgotāja zīmolam paredzētais pārdošanas apjoms Savienības tirgū palielinājās par 19 %. No 2008. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozare ieguva aptuveni 7 procentpunktus no tirgus daļas, savukārt imports par dempinga cenām zaudēja apmēram 6 procentpunktus no tirgus daļas. Tādējādi tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozare spēja gūt labumu no augošā tirgus. |
| --- | --- |

(94)

Laikposmā no 2008. gada līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās par 9 % un Savienības ražošanas nozares mazumtirgotāja zīmolam paredzētais pārdošanas apjoms Savienības tirgū palielinājās par 31 %, savukārt Savienības ražošanas nozares ražotāja un mazumtirgotāja zīmolam paredzētais pārdošanas apjoms Savienības tirgū palielinājās par 19 %. No 2008. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozare ieguva aptuveni 7 procentpunktus no tirgus daļas, savukārt imports par dempinga cenām zaudēja apmēram 6 procentpunktus no tirgus daļas. Tādējādi tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozare spēja gūt labumu no augošā tirgus.

f)   Nodarbinātība

| (95) | Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis vispirms 2008. un 2009. gadā samazinājās par 17 %, tad 2010. gadā samazinājās par 5 procentpunktiem un 2011. gadā/PIP palielinājās par 11 procentpunktiem. Kopumā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 11 %, t. i., attiecīgajā periodā samazinājās no apmēram 2 300 cilvēkiem līdz 2 000. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība (personas) | 2 278 | 1 896 | 1 786 | 2 038 | 2 035 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 83 | 78 | 89 | 89 |
| Avots: | izmeklēšana. |

(95)

Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis vispirms 2008. un 2009. gadā samazinājās par 17 %, tad 2010. gadā samazinājās par 5 procentpunktiem un 2011. gadā/PIP palielinājās par 11 procentpunktiem. Kopumā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 11 %, t. i., attiecīgajā periodā samazinājās no apmēram 2 300 cilvēkiem līdz 2 000.

2008

2009

2010

2011

PIP

Nodarbinātība (personas)

2 278

1 896

1 786

2 038

2 035

Indekss (2008. gads = 100)

100

83

78

89

89

Avots:

izmeklēšana.

g)   Ražīgums

| (96) | Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, mērīts izlaidē (tonnās) uz nodarbināto gadā, sākot no 163 tonnām uz nodarbināto, vispirms 2009. gadā samazinājās par 10 % un 2010. gadā samazinājās vēl par 10 procentpunktiem, pēc tam 2011. gadā palielinājās par 23 procentpunktiem un PIP laikā palielinājās par 1 procentpunktu. Savienības ražošanas nozares ražīguma kopējais pieaugums attiecīgajā periodā bija 4 %. Šīs izmaiņas liecina par to, ka darbaspēks samazinājās straujāk nekā ražošana. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražīgums (t uz nodarbināto) | 163 | 147 | 130 | 169 | 169 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 90 | 80 | 103 | 104 |
| Avots: | izmeklēšana. |

(96)

Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, mērīts izlaidē (tonnās) uz nodarbināto gadā, sākot no 163 tonnām uz nodarbināto, vispirms 2009. gadā samazinājās par 10 % un 2010. gadā samazinājās vēl par 10 procentpunktiem, pēc tam 2011. gadā palielinājās par 23 procentpunktiem un PIP laikā palielinājās par 1 procentpunktu. Savienības ražošanas nozares ražīguma kopējais pieaugums attiecīgajā periodā bija 4 %. Šīs izmaiņas liecina par to, ka darbaspēks samazinājās straujāk nekā ražošana.

2008

2009

2010

2011

PIP

Ražīgums (t uz nodarbināto)

163

147

130

169

169

Indekss (2008. gads = 100)

100

90

80

103

104

Avots:

izmeklēšana.

h)   Faktori, kas ietekmē pārdošanas cenas

| (97) | Savienības ražošanas nozares ražojumiem ar mazumtirgotāja zīmolu vienības pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem 2009. gadā palielinājās par 7 % un 2010. gadā samazinājās par 8 procentpunktiem, un 2011. gadā samazinājās vēl par 5 procentpunktiem. No 2011. gada līdz PIP tās palielinājās par 3 procentpunktiem. Kopā attiecīgajā periodā minētās cenas samazinājās par 3 %: no 1 073 EUR/t līdz 1 041 EUR/t PIP laikā. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības cena Savienības tirgū (ar mazumtirgotāja zīmolu) (EUR/t) | 1 073 | 1 152 | 1 057 | 1 008 | 1 041 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 107 | 99 | 94 | 97 |
| Vienības cena Savienības tirgū (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (EUR/t) | 1 248 | 1 305 | 1 219 | 1 182 | 1 215 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 105 | 98 | 95 | 97 |
| Avots: | izmeklēšana. |

(97)

Savienības ražošanas nozares ražojumiem ar mazumtirgotāja zīmolu vienības pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem 2009. gadā palielinājās par 7 % un 2010. gadā samazinājās par 8 procentpunktiem, un 2011. gadā samazinājās vēl par 5 procentpunktiem. No 2011. gada līdz PIP tās palielinājās par 3 procentpunktiem. Kopā attiecīgajā periodā minētās cenas samazinājās par 3 %: no 1 073 EUR/t līdz 1 041 EUR/t PIP laikā.

2008

2009

2010

2011

PIP

Vienības cena Savienības tirgū (ar mazumtirgotāja zīmolu) (EUR/t)

1 073

1 152

1 057

1 008

1 041

Indekss (2008. gads = 100)

100

107

99

94

97

Vienības cena Savienības tirgū (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (EUR/t)

1 248

1 305

1 219

1 182

1 215

Indekss (2008. gads = 100)

100

105

98

95

97

Avots:

izmeklēšana.

| (98) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas kopumā (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem atbilda samērā līdzīgam modelim. Tās 2009. gadā palielinājās par 5 % un 2010. gadā samazinājās par 7 procentpunktiem, un 2011. gadā samazinājās vēl par 3 procentpunktiem. No 2011. gada līdz PIP tās palielinājās par 2 procentpunktiem. Kopā attiecīgajā periodā minētās cenas samazinājās par 3 %: no 1 248 EUR/t līdz 1 215 EUR/t PIP laikā. |
| --- | --- |

(98)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas kopumā (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem atbilda samērā līdzīgam modelim. Tās 2009. gadā palielinājās par 5 % un 2010. gadā samazinājās par 7 procentpunktiem, un 2011. gadā samazinājās vēl par 3 procentpunktiem. No 2011. gada līdz PIP tās palielinājās par 2 procentpunktiem. Kopā attiecīgajā periodā minētās cenas samazinājās par 3 %: no 1 248 EUR/t līdz 1 215 EUR/t PIP laikā.

i)   Dempinga starpības apjoms

| (99) | Izmeklēšanā tika konstatēta dempinga turpināšanās, un faktisko dempinga starpību (t. i., līdz 44 %) nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(99)

Izmeklēšanā tika konstatēta dempinga turpināšanās, un faktisko dempinga starpību (t. i., līdz 44 %) nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

j)   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (100) | Iepriekš aplūkotie makroekonomiskie un turpmāk aplūkotie mikroekonomiskie rādītāji liecina – lai gan antidempinga pasākumi ir daļēji sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem, nozares stāvokli joprojām raksturo neaizsargātība un nestabilitāte. Mazumtirgotāja zīmola segmentā, kas tieši konkurē ar importu no Taizemes, rentabilitāte ir vāja. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas šajā tirgus segmentā samazinājās par 3 %, savukārt ražošanas izmaksas tajā pašā periodā palielinājās par aptuveni 10 %. Skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja atpelnīt izmaksas, un tas izraisīja ievērojamus zaudējumus. Savienības ražošanas nozares cukurkukurūzas biznesā mazumtirgotāja zīmols ir nozīmīgs (70 % no kopējā pārdošanas apjoma un 60 % no kopējās pārdošanas vērtības), tāpēc tas ietekmē kopējo rentabilitāti. Tādējādi faktisku atgūšanos no iepriekšējā dempinga nevar konstatēt, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(100)

Iepriekš aplūkotie makroekonomiskie un turpmāk aplūkotie mikroekonomiskie rādītāji liecina – lai gan antidempinga pasākumi ir daļēji sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem, nozares stāvokli joprojām raksturo neaizsargātība un nestabilitāte. Mazumtirgotāja zīmola segmentā, kas tieši konkurē ar importu no Taizemes, rentabilitāte ir vāja. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas šajā tirgus segmentā samazinājās par 3 %, savukārt ražošanas izmaksas tajā pašā periodā palielinājās par aptuveni 10 %. Skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja atpelnīt izmaksas, un tas izraisīja ievērojamus zaudējumus. Savienības ražošanas nozares cukurkukurūzas biznesā mazumtirgotāja zīmols ir nozīmīgs (70 % no kopējā pārdošanas apjoma un 60 % no kopējās pārdošanas vērtības), tāpēc tas ietekmē kopējo rentabilitāti. Tādējādi faktisku atgūšanos no iepriekšējā dempinga nevar konstatēt, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū.

3.2.   Mikroekonomiskie elementi

a)   Krājumi

| (101) | Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās pastāvīgi samazinājās. 2009. gadā tie samazinājās par 2 %, 2010. gadā par 27 procentpunktiem, 2011. gadā par 2 procentpunktiem un PIP laikā vēl par 24 procentpunktiem. Tomēr būtu jāņem vērā, ka krājumu apjoms konkrētajā nozarē nav noderīgs kaitējuma rādītājs. Lielais krājumu apjoms katra gada beigās saistīts ar to, ka ražas novākšana un konservēšana parasti ik gadu notiek oktobra beigās. Tāpēc krājumi ir preces, kas tiek nosūtītas laikposmā no novembra līdz jūlijam. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 193 834 | 189 741 | 136 703 | 133 884 | 88 108 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 98 | 71 | 69 | 45 |
| Avots: | izmeklēšana. |

(101)

Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās pastāvīgi samazinājās. 2009. gadā tie samazinājās par 2 %, 2010. gadā par 27 procentpunktiem, 2011. gadā par 2 procentpunktiem un PIP laikā vēl par 24 procentpunktiem. Tomēr būtu jāņem vērā, ka krājumu apjoms konkrētajā nozarē nav noderīgs kaitējuma rādītājs. Lielais krājumu apjoms katra gada beigās saistīts ar to, ka ražas novākšana un konservēšana parasti ik gadu notiek oktobra beigās. Tāpēc krājumi ir preces, kas tiek nosūtītas laikposmā no novembra līdz jūlijam.

2008

2009

2010

2011

PIP

Krājumi perioda beigās (t)

193 834

189 741

136 703

133 884

88 108

Indekss (2008. gads = 100)

100

98

71

69

45

Avots:

izmeklēšana.

b)   Algas

| (102) | No 2008. gada līdz PIP darbaspēka izmaksas samazinājās par 7 %. Konkrētāk, 2009. gadā tās samazinājās par 16 %, 2010. gadā vēl par 1 procentpunktu un 2011. gadā/PIP palielinājās par 10 procentpunktiem. Kopējo samazinājumu attiecīgajā periodā izraisīja nodarbinātības samazinājums. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gada darbaspēka izmaksas (EUR) | 34 343 788 | 28 850 250 | 28 370 188 | 31 952 596 | 31 923 505 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 84 | 83 | 93 | 93 |
| Avots: | izmeklēšana. |

(102)

No 2008. gada līdz PIP darbaspēka izmaksas samazinājās par 7 %. Konkrētāk, 2009. gadā tās samazinājās par 16 %, 2010. gadā vēl par 1 procentpunktu un 2011. gadā/PIP palielinājās par 10 procentpunktiem. Kopējo samazinājumu attiecīgajā periodā izraisīja nodarbinātības samazinājums.

2008

2009

2010

2011

PIP

Gada darbaspēka izmaksas (EUR)

34 343 788

28 850 250

28 370 188

31 952 596

31 923 505

Indekss (2008. gads = 100)

100

84

83

93

93

Avots:

izmeklēšana.

c)   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

| (103) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares mazumtirgotāja zīmolam paredzēto ražojumu pārdošanas rentabilitāte, izteikta procentos no neto pārdošanas apjoma, samazinājās no 5,6 % peļņas 2008. gadā līdz 5,4 % zaudējumiem PIP laikā. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības rentabilitāte (ar mazumtirgotāja zīmolu) (% no neto pārdošanas apjoma) | 5,6 | 9,6 | –3,3 | –8,2 | –5,4 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 169 | –59 | – 145 | –95 |
| Savienības rentabilitāte (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (% no neto pārdošanas apjoma) | 8,5 | 10,8 | 0,7 | –0,5 | 1,6 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 127 | 8 | –6 | 19 |
| Ienākums no ieguldījumiem (INI) (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (peļņa % no neto ieguldījumu uzskaites vērtības) | 24,3 | 40,4 | 2,9 | –3,0 | 4,4 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 166 | 12 | –13 | 18 |
| Avots: | izmeklēšana. |

(103)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares mazumtirgotāja zīmolam paredzēto ražojumu pārdošanas rentabilitāte, izteikta procentos no neto pārdošanas apjoma, samazinājās no 5,6 % peļņas 2008. gadā līdz 5,4 % zaudējumiem PIP laikā.

2008

2009

2010

2011

PIP

Savienības rentabilitāte (ar mazumtirgotāja zīmolu) (% no neto pārdošanas apjoma)

5,6

9,6

–3,3

–8,2

–5,4

Indekss (2008. gads = 100)

100

169

–59

– 145

–95

Savienības rentabilitāte (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (% no neto pārdošanas apjoma)

8,5

10,8

0,7

–0,5

1,6

Indekss (2008. gads = 100)

100

127

8

–6

19

Ienākums no ieguldījumiem (INI) (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (peļņa % no neto ieguldījumu uzskaites vērtības)

24,3

40,4

2,9

–3,0

4,4

Indekss (2008. gads = 100)

100

166

12

–13

18

Avots:

izmeklēšana.

| (104) | Arī Savienības ražošanas nozares ražotāja un mazumtirgotāja zīmolam paredzēto ražojumu pārdošanas rentabilitāte samazinājās no 8,5 % 2008. gadā līdz 1,6 % PIP laikā. Tādējādi šis kritums ir mazāks nekā pārdošanai tikai ar mazumtirgotāja zīmolu. Rentabilitātes samazinājums skaidrojams ar to, ka pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %, kaut arī šajā pašā periodā ražošanas izmaksas (galvenokārt nepārstrādātas cukurkukurūzas un trauku izmaksas) pieauga par 5 %. Skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare nav spējusi novirzīt pieaugušās ražošanas izmaksas uz pircējiem. |
| --- | --- |

(104)

Arī Savienības ražošanas nozares ražotāja un mazumtirgotāja zīmolam paredzēto ražojumu pārdošanas rentabilitāte samazinājās no 8,5 % 2008. gadā līdz 1,6 % PIP laikā. Tādējādi šis kritums ir mazāks nekā pārdošanai tikai ar mazumtirgotāja zīmolu. Rentabilitātes samazinājums skaidrojams ar to, ka pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %, kaut arī šajā pašā periodā ražošanas izmaksas (galvenokārt nepārstrādātas cukurkukurūzas un trauku izmaksas) pieauga par 5 %. Skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare nav spējusi novirzīt pieaugušās ražošanas izmaksas uz pircējiem.

| (105) | Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izteic kā peļņu (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) procentos no neto ieguldījumu uzskaites vērtības, kopumā atbilda iepriekšminētajai rentabilitātes tendencei. Tā samazinājās no aptuveni 24,3 % 2008. gadā līdz 4,4 % PIP laikā, tādējādi attiecīgajā periodā samazinoties par 82 %. |
| --- | --- |

(105)

Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izteic kā peļņu (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) procentos no neto ieguldījumu uzskaites vērtības, kopumā atbilda iepriekšminētajai rentabilitātes tendencei. Tā samazinājās no aptuveni 24,3 % 2008. gadā līdz 4,4 % PIP laikā, tādējādi attiecīgajā periodā samazinoties par 82 %.

d)   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (106) | Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2008. gadā bija apmēram 27 000 miljoni euro. Tā palielinājās līdz aptuveni 23 miljoniem euro 2009. gadā un līdz aptuveni 58 miljoniem euro 2010. gadā, tad 2011. gadā atkal samazinājās līdz aptuveni 8 miljoniem euro. No 2011. gada līdz PIP tā palielinājās līdz aptuveni 11 miljoniem euro. Neviens no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, nav norādījis, ka tam būtu bijušas grūtības piesaistīt kapitālu. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (EUR) | 26 698 | 23 239 572 | 58 654 064 | 7 845 330 | 11 077 815 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 87 047 | 219 698 | 29 386 | 41 494 |
| Avots: | izmeklēšana. |

(106)

Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2008. gadā bija apmēram 27 000 miljoni euro. Tā palielinājās līdz aptuveni 23 miljoniem euro 2009. gadā un līdz aptuveni 58 miljoniem euro 2010. gadā, tad 2011. gadā atkal samazinājās līdz aptuveni 8 miljoniem euro. No 2011. gada līdz PIP tā palielinājās līdz aptuveni 11 miljoniem euro. Neviens no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, nav norādījis, ka tam būtu bijušas grūtības piesaistīt kapitālu.

2008

2009

2010

2011

PIP

Naudas plūsma (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (EUR)

26 698

23 239 572

58 654 064

7 845 330

11 077 815

Indekss (2008. gads = 100)

100

87 047

219 698

29 386

41 494

Avots:

izmeklēšana.

e)   Ieguldījumi

| (107) | Savienības ražošanas nozares gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā 2008.–2009. gadā palielinājās par 45 %, 2009.–2010. gadā samazinājās par 34 procentpunktiem, 2011. gadā palielinājās par 57 procentpunktiem un, visbeidzot, no 2011. gada līdz PIP samazinājās par 4 procentpunktiem. Kopumā attiecīgajā periodā ieguldījumi palielinājās par 64 %, kas bija paredzēti, lai uzturētu un atjaunotu esošās iekārtas, nevis lai palielinātu jaudu. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto ieguldījumi (EUR) | 6 590 078 | 9 545 749 | 7 329 354 | 11 093 136 | 10 802 751 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 145 | 111 | 168 | 164 |
| Avots: | izmeklēšana. |

(107)

Savienības ražošanas nozares gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā 2008.–2009. gadā palielinājās par 45 %, 2009.–2010. gadā samazinājās par 34 procentpunktiem, 2011. gadā palielinājās par 57 procentpunktiem un, visbeidzot, no 2011. gada līdz PIP samazinājās par 4 procentpunktiem. Kopumā attiecīgajā periodā ieguldījumi palielinājās par 64 %, kas bija paredzēti, lai uzturētu un atjaunotu esošās iekārtas, nevis lai palielinātu jaudu.

2008

2009

2010

2011

PIP

Neto ieguldījumi (EUR)

6 590 078

9 545 749

7 329 354

11 093 136

10 802 751

Indekss (2008. gads = 100)

100

145

111

168

164

Avots:

izmeklēšana.

4.   Secinājums par kaitējumu

| (108) | Vairāki rādītāji no 2008. gada līdz PIP mainījās negatīvi. Ienākums no ieguldījumiem samazinājās, ražošanas apjoms samazinājās par 8 %, ražošanas jauda samazinājās par 9 %, un nodarbinātība samazinājās par 11 %. Par zemākiem ražošanas apjomiem tiek norādīts, ka kukurūzas raža 2008. gadā bija labāka, nekā tika gaidīts, un tādēļ tad Savienības ražošanas nozarei bija lielāka izlaide. Tajā pašā periodā imports no Taizemes (rēķini par to sagatavoti lielākoties USD) kļuva pievilcīgāks, jo USD vērtība samazinājās. Šis cukurkukurūzas piegādes (gan Savienības, gan Taizemes) pieaugums sakrita ar ekonomikas un finansiālo krīzi Savienībā, un tā ietekmēja patēriņu. Rezultātā palielinātos Savienības saražotos apjomus nevarēja pilnībā pārdot Savienības tirgū. Tādēļ vajadzēja samazināt ražošanas apjomu un nākamajos gados atbrīvoties no krājumiem, bet tas pilnībā neizskaidro kaitējumu. |
| --- | --- |

(108)

Vairāki rādītāji no 2008. gada līdz PIP mainījās negatīvi. Ienākums no ieguldījumiem samazinājās, ražošanas apjoms samazinājās par 8 %, ražošanas jauda samazinājās par 9 %, un nodarbinātība samazinājās par 11 %. Par zemākiem ražošanas apjomiem tiek norādīts, ka kukurūzas raža 2008. gadā bija labāka, nekā tika gaidīts, un tādēļ tad Savienības ražošanas nozarei bija lielāka izlaide. Tajā pašā periodā imports no Taizemes (rēķini par to sagatavoti lielākoties USD) kļuva pievilcīgāks, jo USD vērtība samazinājās. Šis cukurkukurūzas piegādes (gan Savienības, gan Taizemes) pieaugums sakrita ar ekonomikas un finansiālo krīzi Savienībā, un tā ietekmēja patēriņu. Rezultātā palielinātos Savienības saražotos apjomus nevarēja pilnībā pārdot Savienības tirgū. Tādēļ vajadzēja samazināt ražošanas apjomu un nākamajos gados atbrīvoties no krājumiem, bet tas pilnībā neizskaidro kaitējumu.

| (109) | Savienības ražošanas nozares cukurkukurūzas pārdošanas rentabilitāte (gan ar ražotāja, gan ar mazumtirgotāja zīmolu) attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās. Mazumtirgotāja zīmola segmentā, kur Savienības ražošanas nozarei bija jākonkurē ar Taizemes importu, ir izteikti zaudējumi (rentabilitāte samazinājās no peļņas, kas 2008. gadā pārsniedza 5 %, līdz zaudējumiem, kas PIP laikā pārsniedza 5 %). Savienības ražotāji samazināja savas pārdošanas cenas Savienības tirgū par 3 % un spēja atgūt tirgus daļu uz rentabilitātes rēķina. Nozarei ir vajadzīga pārdošana ar mazumtirgotāja zīmolu, jo nav pietiekama pieprasījuma pēc ražotāja zīmola un, ņemot vērā, ka pārdošanas apjoms ar mazumtirgotāja zīmolu atbilst aptuveni 60 % no kopējās pārdošanas vērtības, attiecīgajā periodā kopējā rentabilitāte ir samazinājusies no 8,5 % līdz 1,6 %. |
| --- | --- |

(109)

Savienības ražošanas nozares cukurkukurūzas pārdošanas rentabilitāte (gan ar ražotāja, gan ar mazumtirgotāja zīmolu) attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās. Mazumtirgotāja zīmola segmentā, kur Savienības ražošanas nozarei bija jākonkurē ar Taizemes importu, ir izteikti zaudējumi (rentabilitāte samazinājās no peļņas, kas 2008. gadā pārsniedza 5 %, līdz zaudējumiem, kas PIP laikā pārsniedza 5 %). Savienības ražotāji samazināja savas pārdošanas cenas Savienības tirgū par 3 % un spēja atgūt tirgus daļu uz rentabilitātes rēķina. Nozarei ir vajadzīga pārdošana ar mazumtirgotāja zīmolu, jo nav pietiekama pieprasījuma pēc ražotāja zīmola un, ņemot vērā, ka pārdošanas apjoms ar mazumtirgotāja zīmolu atbilst aptuveni 60 % no kopējās pārdošanas vērtības, attiecīgajā periodā kopējā rentabilitāte ir samazinājusies no 8,5 % līdz 1,6 %.

| (110) | Daži rādītāji liecina, ka spēkā esošie pasākumi ļāvuši ražošanas nozarei atgūt savu pozīciju. Taizemes importa apjoms un tam atbilstošā tirgus daļa samazinājās gandrīz uz pusi: no 12 % 2008. gadā līdz tikai 6 % PIP laikā. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās no 83 % 2008. gadā līdz 90 % PIP laikā. Turklāt PIP laikā Taizemes importa vidējās cenas nebija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām, tomēr tās neļāva Savienības ražošanas nozarei novirzīt izmaksu pieaugumu uz pircējiem. Arī citi rādītāji liecina, ka pārmaiņas bijušas pozitīvas. Jaudas izmantojums attiecīgajā periodā palielinājās par 2 % un PIP laikā bija diezgan augsts – 77 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ar mazumtirgotāja zīmolu, kas tieši konkurē ar importu no Taizemes, palielinājās par 31 %, un kopējais pārdošanas apjoms abos segmentos kopā palielinājās par 19 %. Ieguldījumi pieauga par 64 %. Minētie faktori liecina, ka ražošanas nozare spēja atgūties. Tomēr tā nespēja panākt pienācīgu rentabilitāti, lai saglabātu ievērojamu daļu tirgū, kurā konkurē vienīgi Savienības ražošanas nozare un no Taizemes importētais ražojums (imports no citām trešām valstīm ir neregulārs un nenozīmīgs). |
| --- | --- |

(110)

Daži rādītāji liecina, ka spēkā esošie pasākumi ļāvuši ražošanas nozarei atgūt savu pozīciju. Taizemes importa apjoms un tam atbilstošā tirgus daļa samazinājās gandrīz uz pusi: no 12 % 2008. gadā līdz tikai 6 % PIP laikā. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās no 83 % 2008. gadā līdz 90 % PIP laikā. Turklāt PIP laikā Taizemes importa vidējās cenas nebija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām, tomēr tās neļāva Savienības ražošanas nozarei novirzīt izmaksu pieaugumu uz pircējiem. Arī citi rādītāji liecina, ka pārmaiņas bijušas pozitīvas. Jaudas izmantojums attiecīgajā periodā palielinājās par 2 % un PIP laikā bija diezgan augsts – 77 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ar mazumtirgotāja zīmolu, kas tieši konkurē ar importu no Taizemes, palielinājās par 31 %, un kopējais pārdošanas apjoms abos segmentos kopā palielinājās par 19 %. Ieguldījumi pieauga par 64 %. Minētie faktori liecina, ka ražošanas nozare spēja atgūties. Tomēr tā nespēja panākt pienācīgu rentabilitāti, lai saglabātu ievērojamu daļu tirgū, kurā konkurē vienīgi Savienības ražošanas nozare un no Taizemes importētais ražojums (imports no citām trešām valstīm ir neregulārs un nenozīmīgs).

| (111) | Konkurences apstākļi Savienības tirgū patiešām ir sarežģīti. No vienas puses, daļā tirgus (ražotāja zīmola segmentā) Savienības ražošanas nozare nesaskaras ar konkurentiem no ārienes. Sarunās zīmola īpašniekiem ir lielāka ietekme nekā mazumtirgotājiem. Pirmie faktiski ir cenu noteicēji. Tirgus ir konsolidēts, un četru atlasīto ražotāju tirgus daļa ir 54 %. No otras puses, mazumtirgotājiem ir lielāka ietekme privāto zīmolu segmentā. Ņemot vērā konkurenci no ārienes un konkurenci Savienībā, uz cenām pastāvīgi tiek izdarīts spiediens. Rezultātā Taizemes izcelsmes importa radītā cenu spiediena dēļ Savienības ražotājiem ir grūtāk novirzīt ražošanas (galvenokārt cukurkukurūzas vai trauku) izmaksu pieaugumu uz pircējiem (attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas palielinājušās par 5 %). |
| --- | --- |

(111)

Konkurences apstākļi Savienības tirgū patiešām ir sarežģīti. No vienas puses, daļā tirgus (ražotāja zīmola segmentā) Savienības ražošanas nozare nesaskaras ar konkurentiem no ārienes. Sarunās zīmola īpašniekiem ir lielāka ietekme nekā mazumtirgotājiem. Pirmie faktiski ir cenu noteicēji. Tirgus ir konsolidēts, un četru atlasīto ražotāju tirgus daļa ir 54 %. No otras puses, mazumtirgotājiem ir lielāka ietekme privāto zīmolu segmentā. Ņemot vērā konkurenci no ārienes un konkurenci Savienībā, uz cenām pastāvīgi tiek izdarīts spiediens. Rezultātā Taizemes izcelsmes importa radītā cenu spiediena dēļ Savienības ražotājiem ir grūtāk novirzīt ražošanas (galvenokārt cukurkukurūzas vai trauku) izmaksu pieaugumu uz pircējiem (attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas palielinājušās par 5 %).

| (112) | Skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare ir spējusi palielināt savu tirgus daļu, dodot priekšroku apjomam, nevis cenām. Tomēr nevar ignorēt, ka tās cukurkukurūzas bizness (ar mazumtirgotāja zīmolu) lielākoties nav spējis atpelnīt izmaksas. Tāpēc var secināt, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un nestabila. |
| --- | --- |

(112)

Skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare ir spējusi palielināt savu tirgus daļu, dodot priekšroku apjomam, nevis cenām. Tomēr nevar ignorēt, ka tās cukurkukurūzas bizness (ar mazumtirgotāja zīmolu) lielākoties nav spējis atpelnīt izmaksas. Tāpēc var secināt, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un nestabila.

| (113) | Vairākas personas norādīja, ka Savienības ražošanas nozare ir atguvusies, jo uzlabojušies vairāki rādītāji, proti, Savienības ražošanas nozarei ir liela tirgus daļa un cenu samazinājums bijis negatīvs. |
| --- | --- |

(113)

Vairākas personas norādīja, ka Savienības ražošanas nozare ir atguvusies, jo uzlabojušies vairāki rādītāji, proti, Savienības ražošanas nozarei ir liela tirgus daļa un cenu samazinājums bijis negatīvs.

| (114) | Tiek atzīts, ka kaitējuma izpausmes Savienības ražošanas nozarē ir dažādas. Antidempinga pasākumi ir zināmā mērā sasnieguši mērķi, jo novērsuši daļu kaitējuma, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām no Taizemes. Tomēr kopumā, jo īpaši ņemot vērā zemo rentabilitāti un tās samazināšanos, Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir nestabils. |
| --- | --- |

(114)

Tiek atzīts, ka kaitējuma izpausmes Savienības ražošanas nozarē ir dažādas. Antidempinga pasākumi ir zināmā mērā sasnieguši mērķi, jo novērsuši daļu kaitējuma, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām no Taizemes. Tomēr kopumā, jo īpaši ņemot vērā zemo rentabilitāti un tās samazināšanos, Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir nestabils.

| (115) | Negatīvais cenu samazinājums un Savienības ražošanas nozares ievērojamā tirgus daļa paši par sevi nenozīmē, ka kaitējuma nav. Situācijā, kad no Taizemes turpinājās imports par dempinga cenām (ar dempinga starpību līdz 44 %), Savienības tirgū uz cenām tiek izdarīts spiediens. Savienības ražošanas nozare, cenzdamās atgūt zaudēto tirgus daļu, ir saglabājusi zemas cenas, un tādējādi ir pasliktinājusies tās rentabilitāte. |
| --- | --- |

(115)

Negatīvais cenu samazinājums un Savienības ražošanas nozares ievērojamā tirgus daļa paši par sevi nenozīmē, ka kaitējuma nav. Situācijā, kad no Taizemes turpinājās imports par dempinga cenām (ar dempinga starpību līdz 44 %), Savienības tirgū uz cenām tiek izdarīts spiediens. Savienības ražošanas nozare, cenzdamās atgūt zaudēto tirgus daļu, ir saglabājusi zemas cenas, un tādējādi ir pasliktinājusies tās rentabilitāte.

| (116) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka kaitējuma novērtējums būtu jābalsta uz Savienības ražošanas nozares sniegumu kopumā, nevis vienā tirgus segmentā. |
| --- | --- |

(116)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka kaitējuma novērtējums būtu jābalsta uz Savienības ražošanas nozares sniegumu kopumā, nevis vienā tirgus segmentā.

| (117) | Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, kaitējuma novērtējums tika balstīts uz Savienības ražošanas nozares sniegumu kopumā (ražotāja zīmols + mazumtirgotāja zīmols), kā arī uz vairākiem kaitējuma rādītājiem (rentabilitāte, pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas), kas attiecās uz mazumtirgotāja zīmolu. Nav apstākļu izmaiņu, kas varētu pamatot atkāpšanos no šīs metodikas, tātad tā joprojām ir derīga Savienības ražošanas nozares stāvokļa novērtēšanai. Kā minēts 84. un 85. apsvērumā, cukurkukurūzas tirgū joprojām ir divi pārdošanas kanāli un viss imports no Taizemes eksportētājiem, kuri sadarbojās, nāk no mazumtirgotāja zīmola kanāla. Turklāt, pat ja tiktu ņemts vērā tikai Savienības ražošanas nozares sniegums kopumā, tad, ievērojot zemo rentabilitāti un tās samazināšanos, nemainītos secinājums, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir nestabils. Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(117)

Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, kaitējuma novērtējums tika balstīts uz Savienības ražošanas nozares sniegumu kopumā (ražotāja zīmols + mazumtirgotāja zīmols), kā arī uz vairākiem kaitējuma rādītājiem (rentabilitāte, pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas), kas attiecās uz mazumtirgotāja zīmolu. Nav apstākļu izmaiņu, kas varētu pamatot atkāpšanos no šīs metodikas, tātad tā joprojām ir derīga Savienības ražošanas nozares stāvokļa novērtēšanai. Kā minēts 84. un 85. apsvērumā, cukurkukurūzas tirgū joprojām ir divi pārdošanas kanāli un viss imports no Taizemes eksportētājiem, kuri sadarbojās, nāk no mazumtirgotāja zīmola kanāla. Turklāt, pat ja tiktu ņemts vērā tikai Savienības ražošanas nozares sniegums kopumā, tad, ievērojot zemo rentabilitāti un tās samazināšanos, nemainītos secinājums, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir nestabils. Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, apgalvojums tiek noraidīts.

| (118) | Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares vājuma cēlonis var būt konkurence Savienības iekšienē. |
| --- | --- |

(118)

Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares vājuma cēlonis var būt konkurence Savienības iekšienē.

| (119) | Tomēr situācija Savienības tirgū attiecībā uz konkurenci būtiski neatšķiras no situācijas sākotnējās izmeklēšanas attiecīgajā periodā (divi pārdošanas kanāli, aptuveni 20 ES ražotāji). Tomēr 2002. gadā, pirms Savienības tirgū ienāca Taizemes eksports par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozares peļņas līmenis kopumā pārsniedza 20 % (ražotāja zīmols + mazumtirgotāja zīmols) un mazumtirgotāja zīmolam sasniedza 17 %. Tas liecina, ka konkurence Savienībā neliedz Savienības ražošanas nozarei gūt ievērojamu peļņu. Savienības ražošanas nozarei palielināt cenas drīzāk neļāva tas, ka turpinājās imports par dempinga cenām un izraisīja spiedienu uz cenām. |
| --- | --- |

(119)

Tomēr situācija Savienības tirgū attiecībā uz konkurenci būtiski neatšķiras no situācijas sākotnējās izmeklēšanas attiecīgajā periodā (divi pārdošanas kanāli, aptuveni 20 ES ražotāji). Tomēr 2002. gadā, pirms Savienības tirgū ienāca Taizemes eksports par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozares peļņas līmenis kopumā pārsniedza 20 % (ražotāja zīmols + mazumtirgotāja zīmols) un mazumtirgotāja zīmolam sasniedza 17 %. Tas liecina, ka konkurence Savienībā neliedz Savienības ražošanas nozarei gūt ievērojamu peļņu. Savienības ražošanas nozarei palielināt cenas drīzāk neļāva tas, ka turpinājās imports par dempinga cenām un izraisīja spiedienu uz cenām.

F.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (120) | Pamatojoties uz iepriekš minētajām tendencēm, redzams, ka antidempinga pasākumi ir daļēji sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem. No otras puses, kā liecina vairāku kaitējuma rādītāju negatīvā attīstība, ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un nestabila. |
| --- | --- |

(120)

Pamatojoties uz iepriekš minētajām tendencēm, redzams, ka antidempinga pasākumi ir daļēji sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem. No otras puses, kā liecina vairāku kaitējuma rādītāju negatīvā attīstība, ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un nestabila.

| (121) | Kā minēts iepriekš, Taizemes eksportētājiem nav rezerves jaudas, lai ļoti strauji varētu palielināt eksportu. Turklāt Taizemes tirdzniecības statistika apstiprina, ka 2011. gadā Taizeme uz trešām valstīm ir eksportējusi aptuveni 140 000 tonnu, kas apmēram septiņas reizes pārsniedz Taizemes eksporta apjomu uz Savienību. Ņemot vērā, ka Savienības tirgū ir izdevīgākas cenas nekā dažu trešo valstu tirgos, ir iespējams, ka tad, ja antidempinga pasākumus vairs nepiemērotu, ievērojami daudzumi, ko pašlaik eksportē uz minētajām valstīm, tiktu novirzīti uz Savienības tirgu. Šādi strauji pavērsieni jau tika konstatēti sākotnējā izmeklēšanā, kad importam no Taizemes tirgus daļa Savienībā tikai triju gadu laikā gandrīz divkāršojās, proti, no 6,8 % 2002. gadā līdz 12,7 % 2005. gadā. |
| --- | --- |

(121)

Kā minēts iepriekš, Taizemes eksportētājiem nav rezerves jaudas, lai ļoti strauji varētu palielināt eksportu. Turklāt Taizemes tirdzniecības statistika apstiprina, ka 2011. gadā Taizeme uz trešām valstīm ir eksportējusi aptuveni 140 000 tonnu, kas apmēram septiņas reizes pārsniedz Taizemes eksporta apjomu uz Savienību. Ņemot vērā, ka Savienības tirgū ir izdevīgākas cenas nekā dažu trešo valstu tirgos, ir iespējams, ka tad, ja antidempinga pasākumus vairs nepiemērotu, ievērojami daudzumi, ko pašlaik eksportē uz minētajām valstīm, tiktu novirzīti uz Savienības tirgu. Šādi strauji pavērsieni jau tika konstatēti sākotnējā izmeklēšanā, kad importam no Taizemes tirgus daļa Savienībā tikai triju gadu laikā gandrīz divkāršojās, proti, no 6,8 % 2002. gadā līdz 12,7 % 2005. gadā.

| (122) | Tādēļ, pamatojoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, kaitējums varētu atkārtoties. |
| --- | --- |

(122)

Tādēļ, pamatojoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, kaitējums varētu atkārtoties.

| (123) | Vairākas ieinteresētās personas ir paudušas šaubas par secinājumu, kas attiecas uz kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Konkrēti, tika apgalvots, ka 5 % cenu starpība Savienības un trešo valstu tirgos ir pārāk maza, lai novirzītu cukurkukurūzas eksportu uz Savienības tirgu. Šis arguments jau aplūkots 61. apsvērumā. Turklāt tiek apgalvots, ka cukurkukurūza nav prece, ko var viegli pārorientēt no viena tirgus uz citu. Šis arguments tomēr nav pamatots un neatbilst šīs izmeklēšanas konstatējumiem. |
| --- | --- |

(123)

Vairākas ieinteresētās personas ir paudušas šaubas par secinājumu, kas attiecas uz kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Konkrēti, tika apgalvots, ka 5 % cenu starpība Savienības un trešo valstu tirgos ir pārāk maza, lai novirzītu cukurkukurūzas eksportu uz Savienības tirgu. Šis arguments jau aplūkots 61. apsvērumā. Turklāt tiek apgalvots, ka cukurkukurūza nav prece, ko var viegli pārorientēt no viena tirgus uz citu. Šis arguments tomēr nav pamatots un neatbilst šīs izmeklēšanas konstatējumiem.

| (124) | Lai gan kaitējuma atkārtošanās iespējamība novērtēta perspektīvā, tomēr novērtējums balstīts uz 121. apsvērumā minētajiem faktiem. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(124)

Lai gan kaitējuma atkārtošanās iespējamība novērtēta perspektīvā, tomēr novērtējums balstīts uz 121. apsvērumā minētajiem faktiem. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

G.   SAVIENĪBAS INTERESES

| (125) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(125)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

1.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (126) | Kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozare joprojām ir samērā neaizsargāta un nestabila. Lai palielinātu savas pārdošanas cenas (jo īpaši ar mazumtirgotāja zīmolu) un tādējādi kompensētu ražošanas izmaksu palielinājumu, tā varētu izmantot spiediena atslābumu, ko nodrošinātu pasākumu turpināšana. Tas ļautu ražošanas nozarei uzlabot savu finanšu stāvokli. |
| --- | --- |

(126)

Kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozare joprojām ir samērā neaizsargāta un nestabila. Lai palielinātu savas pārdošanas cenas (jo īpaši ar mazumtirgotāja zīmolu) un tādējādi kompensētu ražošanas izmaksu palielinājumu, tā varētu izmantot spiediena atslābumu, ko nodrošinātu pasākumu turpināšana. Tas ļautu ražošanas nozarei uzlabot savu finanšu stāvokli.

2.   Mazumtirgotāju un patērētāju intereses

| (127) | Sadarbību centās panākt no vairāk nekā 40 importētājiem/mazumtirgotājiem un divām patērētāju/tirdzniecības organizācijām. Sadarbojās tikai viens mazumtirgotājs. Tā imports bija maza daļa no kopējā importa no Taizemes PIP laikā. Ar cukurkukurūzu saistītā daļa tā apgrozījumā bija niecīga salīdzinājumā ar tā kopējo apgrozījumu. Turklāt cukurkukurūzas tālākpārdošana PIP laikā radīja ļoti lielu peļņu. Minētie faktori norāda, ka pat tad, ja pasākumi tiktu turpināti, mazumtirgotāji netiktu nesamērīgi ietekmēti. |
| --- | --- |

(127)

Sadarbību centās panākt no vairāk nekā 40 importētājiem/mazumtirgotājiem un divām patērētāju/tirdzniecības organizācijām. Sadarbojās tikai viens mazumtirgotājs. Tā imports bija maza daļa no kopējā importa no Taizemes PIP laikā. Ar cukurkukurūzu saistītā daļa tā apgrozījumā bija niecīga salīdzinājumā ar tā kopējo apgrozījumu. Turklāt cukurkukurūzas tālākpārdošana PIP laikā radīja ļoti lielu peļņu. Minētie faktori norāda, ka pat tad, ja pasākumi tiktu turpināti, mazumtirgotāji netiktu nesamērīgi ietekmēti.

| (128) | Vienlaikus vairākas tirdzniecības apvienības iesniedza informāciju un apmeklēja uzklausīšanu. Tās apgalvo, ka antidempinga pasākumi nebūtu jāturpina, jo Taizemes importa tirgus daļa ir maza un tā samazinās, vienlaikus palielinoties Savienības ražošanas nozares tirgus daļai. |
| --- | --- |

(128)

Vienlaikus vairākas tirdzniecības apvienības iesniedza informāciju un apmeklēja uzklausīšanu. Tās apgalvo, ka antidempinga pasākumi nebūtu jāturpina, jo Taizemes importa tirgus daļa ir maza un tā samazinās, vienlaikus palielinoties Savienības ražošanas nozares tirgus daļai.

| (129) | Ciktāl tas attiecas uz patērētājiem, mājsaimniecības vidējie izdevumi par cukurkukurūzu ir ļoti mazi, līdz EUR 5 gadā. Ņemot vērā pašreizējo pasākumu mēreno apmēru, pasākumu turpināšanas ietekme varētu maz ietekmēt patērētājus. |
| --- | --- |

(129)

Ciktāl tas attiecas uz patērētājiem, mājsaimniecības vidējie izdevumi par cukurkukurūzu ir ļoti mazi, līdz EUR 5 gadā. Ņemot vērā pašreizējo pasākumu mēreno apmēru, pasākumu turpināšanas ietekme varētu maz ietekmēt patērētājus.

| (130) | Ņemot vērā iepriekšminēto un kopumā zemo sadarbības līmeni, tiek secināts, ka ierosinātie pasākumi nevarētu būtiski iespaidot mazumtirgotāju un patērētāju stāvokli Savienībā. |
| --- | --- |

(130)

Ņemot vērā iepriekšminēto un kopumā zemo sadarbības līmeni, tiek secināts, ka ierosinātie pasākumi nevarētu būtiski iespaidot mazumtirgotāju un patērētāju stāvokli Savienībā.

3.   Piegādes deficīta risks / konkurence Savienības tirgū

| (131) | Pirmām kārtām būtu jāatceras, ka antidempinga pasākumu mērķis nav slēgt Savienības tirgu importam, uz kuru attiecas pasākumi, bet gan novērst to izkropļoto tirgus apstākļu ietekmi, kas rodas tāpēc, ka joprojām notiek imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(131)

Pirmām kārtām būtu jāatceras, ka antidempinga pasākumu mērķis nav slēgt Savienības tirgu importam, uz kuru attiecas pasākumi, bet gan novērst to izkropļoto tirgus apstākļu ietekmi, kas rodas tāpēc, ka joprojām notiek imports par dempinga cenām.

| (132) | PIP laikā patēriņš Savienībā ir palielinājies par 9 % un sasniedzis apmēram 350 000 tonnu. Savienības ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā pastāvīgi pārsniedza Savienības pieprasījumu, PIP laikā sasniedzot apmēram 440 000 tonnu. Savienības ražotāju starpā ir pietiekama konkurence. Savienības ražošanas nozare PIP laikā izmantoja 77 % jaudas, tāpēc skaidrs, ka tai ir rezerves jauda, ar kuru būtu iespējams palielināt ražošanas apjomu, ja palielinātos pieprasījums. Imports no citām trešām valstīm, jo īpaši Amerikas Savienotajām Valstīm un Ķīnas Tautas Republikas, arī var apmierināt daļu no pieprasījuma. Kā jau minēts iepriekš, būtu jāuzsver, ka antidempinga pasākumu mērķis nav apturēt importu no Taizemes uz Savienību. Ņemot vērā pasākumu mazo apjomu, gaidāms, ka importam no Taizemes joprojām būs zināma daļa no Savienības tirgus. |
| --- | --- |

(132)

PIP laikā patēriņš Savienībā ir palielinājies par 9 % un sasniedzis apmēram 350 000 tonnu. Savienības ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā pastāvīgi pārsniedza Savienības pieprasījumu, PIP laikā sasniedzot apmēram 440 000 tonnu. Savienības ražotāju starpā ir pietiekama konkurence. Savienības ražošanas nozare PIP laikā izmantoja 77 % jaudas, tāpēc skaidrs, ka tai ir rezerves jauda, ar kuru būtu iespējams palielināt ražošanas apjomu, ja palielinātos pieprasījums. Imports no citām trešām valstīm, jo īpaši Amerikas Savienotajām Valstīm un Ķīnas Tautas Republikas, arī var apmierināt daļu no pieprasījuma. Kā jau minēts iepriekš, būtu jāuzsver, ka antidempinga pasākumu mērķis nav apturēt importu no Taizemes uz Savienību. Ņemot vērā pasākumu mazo apjomu, gaidāms, ka importam no Taizemes joprojām būs zināma daļa no Savienības tirgus.

| (133) | Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, nevar secināt, ka antidempinga pasākumu saglabāšana varētu izraisīt piegādes deficītu Savienības tirgū vai ierobežot konkurenci Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(133)

Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, nevar secināt, ka antidempinga pasākumu saglabāšana varētu izraisīt piegādes deficītu Savienības tirgū vai ierobežot konkurenci Savienības tirgū.

4.   Secinājums par Savienības interesēm

| (134) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, šķiet, ka pasākumu turpināšanas negatīvā ietekme būtu ierobežota un nekādā ziņā nebūtu nesamērīga ar ieguvumiem, ko Savienības ražošanas nozarei nodrošinātu pasākumu turpināšana. |
| --- | --- |

(134)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, šķiet, ka pasākumu turpināšanas negatīvā ietekme būtu ierobežota un nekādā ziņā nebūtu nesamērīga ar ieguvumiem, ko Savienības ražošanas nozarei nodrošinātu pasākumu turpināšana.

H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (135) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc informācijas izpaušanas tām tika dots arī laiks, lai tās varētu iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(135)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc informācijas izpaušanas tām tika dots arī laiks, lai tās varētu iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.

| (136) | No iepriekšminētā var secināt, ka Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam piemērojamie antidempinga pasākumi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā. Tiek atgādināts, ka minētie pasākumi izpaužas kā procentuālais maksājums ar dažādām likmēm. |
| --- | --- |

(136)

No iepriekšminētā var secināt, ka Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam piemērojamie antidempinga pasākumi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā. Tiek atgādināts, ka minētie pasākumi izpaužas kā procentuālais maksājums ar dažādām likmēm.

| (137) | Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājumu likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tā attiecīgā ražojuma importam, kuru ražo minētie uzņēmumi un tātad – konkrēti norādīti tiesību subjekti. Minētās likmes nevar izmantot attiecībā uz tādu attiecīgā ražojuma importu, ko ražojuši citi uzņēmumi, kuri nav konkrēti (ar adresi un nosaukumu) norādīti šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ar konkrēti nosauktajiem uzņēmumiem saistītus tiesību subjektus, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(137)

Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājumu likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tā attiecīgā ražojuma importam, kuru ražo minētie uzņēmumi un tātad – konkrēti norādīti tiesību subjekti. Minētās likmes nevar izmantot attiecībā uz tādu attiecīgā ražojuma importu, ko ražojuši citi uzņēmumi, kuri nav konkrēti (ar adresi un nosaukumu) norādīti šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ar konkrēti nosauktajiem uzņēmumiem saistītus tiesību subjektus, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likmes.

| (138) | Ikviena prasība piemērot minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (8) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām tādām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam un kas, piemēram, saistītas ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražotnēs un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā tad attiecīgi grozīs regulu, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemērojamas individuālās maksājuma likmes, |
| --- | --- |

(138)

Ikviena prasība piemērot minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (8) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām tādām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam un kas, piemēram, saistītas ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražotnēs un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā tad attiecīgi grozīs regulu, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemērojamas individuālās maksājuma likmes,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums par importētiem Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) graudiem, sagatavotiem vai konservētiem etiķī vai etiķskābē, nesaldētiem, pašlaik klasificētiem ar KN kodu ex 2001 90 30 (Taric kods 2001903010), un cukurkurūzas (Zea mays var. saccharata) graudiem, kas sagatavoti vai konservēti citādi nekā etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, izņemot pozīcijas 2006 ražojumus, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2005 80 00 (Taric kods 2005800010).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tādu 1. punktā minēto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, kurus ražojuši turpmākajā tabulā norādītie uzņēmumi, ir šāda:

| Uzņēmums | Antidempinga maksājums (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Taizeme | 3,1 | A789 |
| Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Taizeme | 14,3 | A890 |
| Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Taizeme | 12,8 | A790 |
| River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Taizeme | 12,8 | A791 |
| Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Taizeme | 11,1 | A792 |
| Pielikumā uzskaitītie ražotāji, kuri sadarbojās | 12,9 | A793 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 14,3 | A999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājums (%)

Taric papildu kods

Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Taizeme

3,1

A789

Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Taizeme

14,3

A890

Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Taizeme

12,8

A790

River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Taizeme

12,8

A791

Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Taizeme

11,1

A792

Pielikumā uzskaitītie ražotāji, kuri sadarbojās

12,9

A793

Visi pārējie uzņēmumi

14,3

A999

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šīs regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, iekļaujot jaunu ražotāju eksportētāju to uzņēmumu sarakstā, kuri sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē un uz kuriem tādējādi attiecas vidējā svērtā maksājuma likme 12,9 %, ja kāds jauns Taizemes ražotājs eksportētājs iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:

| a) | tas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (2011. gada 1. aprīlis līdz 2012. gada 30. marts) nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu; |
| --- | --- |

a)

tas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (2011. gada 1. aprīlis līdz 2012. gada 30. marts) nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu;

| b) | tas nav saistīts ne ar vienu Taizemes eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; un |
| --- | --- |

b)

tas nav saistīts ne ar vienu Taizemes eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; un

| c) | pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda tas faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu, |
| --- | --- |

c)

pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda tas faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 2. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 682/2007 (2007. gada 18. jūnijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 159, 20.6.2007., 14. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 954/2008 (2008. gada 25. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 260, 30.9.2008., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Lēmums 2007/424/EK (2007. gada 18. jūnijs), ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu (OV L 159, 20.6.2007., 42. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 847/2009 (2009. gada 15. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 246, 18.9.2009., 1. lpp.).

5

(6)  OV C 258, 2.9.2011., 11. lpp.

6

(7)  OV C 175, 19.6.2012., 22. lpp.

7

(8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

8

---

PIELIKUMS

To ražotāju saraksts, kuri sadarbojās un ir minēti 1. panta 2. punktā un uz kuriem attiecas Taric papildu kods A793

| Nosaukums | Adrese |
| --- | --- |
| Agro-On (Thailand) Co., Ltd | 50/499-500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailand |
| B.N.H. Canning Co., Ltd | 425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Kongsan Bangkok 10600, Thailand |
| Boonsith Enterprise Co., Ltd | 7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailand |
| Erawan Food Public Company Limited | Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand |
| Great Oriental Food Products Co., Ltd | 888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailand |
| Lampang Food Products Co., Ltd | 22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thailand |
| O.V. International Import-Export Co., Ltd | 121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thailand |
| Pan Inter Foods Co., Ltd | 400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Thailand |
| Siam Food Products Public Co., Ltd | 3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Thailand |
| Viriyah Food Processing Co., Ltd | 100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Thailand |
| Vita Food Factory (1989) Ltd | 89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailand |

Nosaukums

Adrese

Agro-On (Thailand) Co., Ltd

50/499-500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailand

B.N.H. Canning Co., Ltd

425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Kongsan Bangkok 10600, Thailand

Boonsith Enterprise Co., Ltd

7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailand

Erawan Food Public Company Limited

Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand

Great Oriental Food Products Co., Ltd

888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailand

Lampang Food Products Co., Ltd

22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thailand

O.V. International Import-Export Co., Ltd

121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thailand

Pan Inter Foods Co., Ltd

400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Thailand

Siam Food Products Public Co., Ltd

3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Thailand

Viriyah Food Processing Co., Ltd

100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Thailand

Vita Food Factory (1989) Ltd

89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailand

---

| 13.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/19

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 876/2013

(2013. gada 28. maijs),

ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par centrālo darījuma partneru kolēģijām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 18. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu konsekventu un saskaņotu kolēģiju darbību visā Savienībā, ir nepieciešams noteikt kārtību CCP dalībai kolēģijās nolūkā sekmēt Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteikto pienākumu izpildi. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu konsekventu un saskaņotu kolēģiju darbību visā Savienībā, ir nepieciešams noteikt kārtību CCP dalībai kolēģijās nolūkā sekmēt Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteikto pienākumu izpildi.

| (2) | Tādas centrālās bankas izslēgšana, kas emitē nozīmīgu Savienības valūtu finanšu instrumentiem, kam CCP veic tīrvērti, neietekmē šīs emitētājas centrālās bankas tiesības pieprasīt un saņemt informāciju atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 3. punktam un 84. pantam. |
| --- | --- |

(2)

Tādas centrālās bankas izslēgšana, kas emitē nozīmīgu Savienības valūtu finanšu instrumentiem, kam CCP veic tīrvērti, neietekmē šīs emitētājas centrālās bankas tiesības pieprasīt un saņemt informāciju atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 3. punktam un 84. pantam.

| (3) | CCP darbība var būt nozīmīga konkrētai emitētājai centrālajai bankai, ņemot vērā šādas centrālās bankas emitētās valūtas apjomus, kam veikta tīrvērte. Taču, lai uzturētu proporcionālu kolēģijas lielumu, valūtas nozīmība emitētājas centrālās bankas dalībai CCP kolēģijā būtu jānosaka, pamatojoties uz šīs valūtas daļu CCP vidējās atvērtajās pozīcijās, kam veikta tīrvērte. |
| --- | --- |

(3)

CCP darbība var būt nozīmīga konkrētai emitētājai centrālajai bankai, ņemot vērā šādas centrālās bankas emitētās valūtas apjomus, kam veikta tīrvērte. Taču, lai uzturētu proporcionālu kolēģijas lielumu, valūtas nozīmība emitētājas centrālās bankas dalībai CCP kolēģijā būtu jānosaka, pamatojoties uz šīs valūtas daļu CCP vidējās atvērtajās pozīcijās, kam veikta tīrvērte.

| (4) | Lai nodrošinātu, ka kolēģiju sanāksmju rezultāts ir efektīvs, CCP kompetentajai iestādei, apspriežoties ar kolēģijas dalībniekiem, būtu skaidri jānosaka jebkuras kolēģijas sanāksmes vai darbības mērķi. Lai apspriedes būtu efektīvas, šie mērķi būtu iepriekš jādara zināmi dalībniekiem, un tiem būtu jāsaņem arī CCP kompetentās iestādes vai citu kolēģijas dalībnieku sagatavotā dokumentācija. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu, ka kolēģiju sanāksmju rezultāts ir efektīvs, CCP kompetentajai iestādei, apspriežoties ar kolēģijas dalībniekiem, būtu skaidri jānosaka jebkuras kolēģijas sanāksmes vai darbības mērķi. Lai apspriedes būtu efektīvas, šie mērķi būtu iepriekš jādara zināmi dalībniekiem, un tiem būtu jāsaņem arī CCP kompetentās iestādes vai citu kolēģijas dalībnieku sagatavotā dokumentācija.

| (5) | Kolēģiju uzdevums ir palīdzēt īstenot Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteiktos uzdevumus; kolēģijas locekļu uzdevumus, kā arī kolēģiju sastāvu, izveidi un darbību likumdevējs regulā ir definējis kā juridiskas saistības, tāpēc tie ir saistoši un ir tieši piemērojami visās dalībvalstīs. Kolēģijas locekļiem būtu jāpieņem rakstiska vienošanās par kolēģijas funkcionēšanu praksē. Lai nodrošinātu, ka CCP kolēģiju starpā tiek izmantoti standarta rakstiskas vienošanās dokumenti, kuros iekļauta labākā prakse attiecībā uz kolēģijas darbību, konsekventu pieeju no kompetento iestāžu puses un CCP kolēģiju ātru izveidi Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 1. punktā noteiktajā termiņā, EVTI būtu jāizdod pamatnostādnes un ieteikumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulas (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi) (2), 16. pantā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

(5)

Kolēģiju uzdevums ir palīdzēt īstenot Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteiktos uzdevumus; kolēģijas locekļu uzdevumus, kā arī kolēģiju sastāvu, izveidi un darbību likumdevējs regulā ir definējis kā juridiskas saistības, tāpēc tie ir saistoši un ir tieši piemērojami visās dalībvalstīs. Kolēģijas locekļiem būtu jāpieņem rakstiska vienošanās par kolēģijas funkcionēšanu praksē. Lai nodrošinātu, ka CCP kolēģiju starpā tiek izmantoti standarta rakstiskas vienošanās dokumenti, kuros iekļauta labākā prakse attiecībā uz kolēģijas darbību, konsekventu pieeju no kompetento iestāžu puses un CCP kolēģiju ātru izveidi Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 1. punktā noteiktajā termiņā, EVTI būtu jāizdod pamatnostādnes un ieteikumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulas (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi) (2), 16. pantā noteikto procedūru.

| (6) | Nekam šajā tiesību aktā nevajadzētu ierobežot Komisijas tiesības uzsākt pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu, kā arī veikt pasākumus, kas paredzēti LESD 265. pantā un 271. panta d) punktā. |
| --- | --- |

(6)

Nekam šajā tiesību aktā nevajadzētu ierobežot Komisijas tiesības uzsākt pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu, kā arī veikt pasākumus, kas paredzēti LESD 265. pantā un 271. panta d) punktā.

| (7) | Lai garantētu laicīgu un aktuālu informācijas apmaiņu starp kolēģijas dalībniekiem, kolēģijai būtu regulāri jātiekas un jānodrošina iespēja kolēģijas dalībniekiem apspriest un papildināt kompetentās iestādes pārskatu par kārtību, stratēģiju, procesiem un mehānismu, ko CCP izmanto, lai nodrošinātu atbilstību Regulai (ES) Nr. 648/2012, un jāsniedz iespēja apspriest kompetentās iestādes novērtējumu par riskiem, kuriem CCP ir vai varētu būt pakļauts vai ko tas varētu radīt. |
| --- | --- |

(7)

Lai garantētu laicīgu un aktuālu informācijas apmaiņu starp kolēģijas dalībniekiem, kolēģijai būtu regulāri jātiekas un jānodrošina iespēja kolēģijas dalībniekiem apspriest un papildināt kompetentās iestādes pārskatu par kārtību, stratēģiju, procesiem un mehānismu, ko CCP izmanto, lai nodrošinātu atbilstību Regulai (ES) Nr. 648/2012, un jāsniedz iespēja apspriest kompetentās iestādes novērtējumu par riskiem, kuriem CCP ir vai varētu būt pakļauts vai ko tas varētu radīt.

| (8) | Lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi ņemti vērā visi kolēģijas dalībnieku viedokļi, kompetentajai iestādei būtu jādara viss iespējamais, lai garantētu, ka jebkuras domstarpības starp iestādēm, kuras kļūs par kolēģijas dalībniekiem, ir atrisinātas pirms tiek noslēgta rakstiskā vienošanās par kolēģijas izveidi un darbību. Atbilstošos gadījumos EVTI savā vidutāja statusā būtu jāsekmē vienošanās noslēgšana. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi ņemti vērā visi kolēģijas dalībnieku viedokļi, kompetentajai iestādei būtu jādara viss iespējamais, lai garantētu, ka jebkuras domstarpības starp iestādēm, kuras kļūs par kolēģijas dalībniekiem, ir atrisinātas pirms tiek noslēgta rakstiskā vienošanās par kolēģijas izveidi un darbību. Atbilstošos gadījumos EVTI savā vidutāja statusā būtu jāsekmē vienošanās noslēgšana.

| (9) | Šī regula balstās uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) iesniegusi Komisijā. |
| --- | --- |

(9)

Šī regula balstās uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) iesniegusi Komisijā.

| (10) | Pirms regulatīvo tehnisko standartu projekta iesniegšanas, uz kura ir balstīta šī regula, EVTI atbilstošos gadījumos ir apspriedusies ar Eiropas Banku iestādi (EBI), Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK) un Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībniekiem. Atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. pantam EVTI ir veikusi atklātas sabiedriskās apspriešanas par šo regulatīvo tehnisko standartu projektu, izanalizējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 37. pantu izveidotās Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas viedokli, |
| --- | --- |

(10)

Pirms regulatīvo tehnisko standartu projekta iesniegšanas, uz kura ir balstīta šī regula, EVTI atbilstošos gadījumos ir apspriedusies ar Eiropas Banku iestādi (EBI), Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK) un Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībniekiem. Atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. pantam EVTI ir veikusi atklātas sabiedriskās apspriešanas par šo regulatīvo tehnisko standartu projektu, izanalizējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 37. pantu izveidotās Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas viedokli,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nozīmīgāko valūtu noteikšana

1.   Nozīmīgākās Savienības valūtas nosaka, pamatojoties uz katras valūtas relatīvo daļu CCP vidējās atvērtajās pozīcijās dienas beigās, ņemot vērā visus finanšu instrumentus, kuru tīrvērti veic CCP, un aprēķinu veic attiecībā uz viena gada laikposmu.

2.   Nozīmīgākās Savienības valūtas ir tās trīs valūtas, kurām ir lielākā relatīvā daļa atbilstīgi šā panta 1. punktam, ja katra atsevišķā daļa pārsniedz 10 %.

3.   Valūtu relatīvās daļas aprēķinu veic katru gadu.

2. pants

Kolēģiju darbības organizācija

1.   Pēc tam, kad CCP kompetentā iestāde ir pārbaudījusi, vai pieteikums ir pilnīgs, kā minēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 17. panta 3. punktā, tā nosūta priekšlikumu par rakstisku vienošanos atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 5. punktam tiem kolēģijas locekļiem, kas noteikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 2. punktu. Šīs rakstiskās vienošanās tekstā ietver ikgadējās pārskatīšanas procesu. Tajā ietver arī grozījumu procesu, saskaņā ar kuru grozījumus jebkurā laikā var ierosināt CCP kompetentā iestāde vai citi kolēģijas dalībnieki, ja tam saskaņā ar šajā pantā izklāstīto procedūru sniedz piekrišanu kolēģija.

2.   Ja 1. punktā minētie kolēģijas locekļi nav snieguši nekādas piezīmes 10 kalendāro dienu laikā, CCP kompetentā iestāde turpina kolēģijas rakstiskās vienošanās pieņemšanas procedūru un kolēģijas izveidi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 1. punktu.

3.   Ja kolēģijas locekļi iesniedz piezīmes par saskaņā ar 1. punktu izsūtīto rakstiskās vienošanās priekšlikumu, tie iesniedz tās CCP kompetentajai iestādei kopā ar detalizētu paskaidrojumu 10 kalendāro dienu laikā. Attiecīgā gadījumā CCP kompetentā iestāde sagatavo pārskatītu priekšlikumu un sasauc sanāksmi, lai vienotos par galīgo rakstisko vienošanos, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 1. punktā minēto termiņu.

4.   Pēc rakstiskās vienošanās dokumenta pieņemšanas kolēģiju uzskata par izveidotu.

5.   Rakstiskā vienošanās, kas pieņemta saskaņā ar šā panta 1. līdz 3. punktu, ir saistoša visiem kolēģijas locekļiem.

3. pants

Dalība kolēģijās

1.   Ja informāciju kolēģijai ir pieprasījusi kompetentā iestāde dalībvalstī, kas nav kolēģijas dalībniece saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 3. punktu, CCP kompetentā iestāde pēc apspriešanās ar kolēģiju izlemj, kāds ir vispiemērotākais informācijas pieprasīšanas un sniegšanas veids iestādēm, kas nav kolēģijas dalībnieces.

2.   Katrs kolēģijas dalībnieks ieceļ vienu pārstāvi, kas apmeklē kolēģijas sanāksmes, turklāt var iecelt arī vienu pārstāvja aizstājēju; izņēmums ir CCP kompetentā iestāde, kurai var būt vajadzīgi papildu pārstāvji, kuriem netiek piešķirtas balsstiesības.

3.   Ja emitētāja centrālā banka kādai no nozīmīgākajām Savienības valūtām var būt vairāk nekā viena centrālā banka, attiecīgās centrālās bankas nosaka vienu pārstāvi, kas piedalīsies kolēģijas darbā.

4.   Ja iestādei ir tiesības piedalīties kolēģijas darbā saskaņā ar vairāk nekā vienu Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 2. punkta c) līdz h) apakšpunktu, tā var iecelt papildu pārstāvjus, kam netiek piešķirtas balsstiesības.

5.   Ja atbilstīgi šā panta noteikumiem kolēģijas dalībniekam ir vairāk nekā viens pārstāvis vai vienai dalībvalstij piederošu kolēģijas dalībnieku ir vairāk nekā balsu, ko šie kolēģijas dalībnieki var īstenot saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 19. panta 3. punktu, šis kolēģijas dalībnieks vai dalībnieki informē kolēģiju par to, kuri pārstāvji īstenos balsstiesības.

4. pants

Kolēģiju pārvaldība

1.   CCP kompetentā iestāde nodrošina, ka kolēģijas darbs sekmē to pienākumu izpildi, kuri veicami saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012.

2.   Kolēģija paziņo EVTI par ikvienu uzdevumu, ka kolēģija veic saskaņā ar 1. punktu. EVTI uzņemas kolēģijas veikto pienākumu uzraudzības koordinatora lomu un nodrošina, ka kolēģijas mērķi, ciktāl tas iespējams, atbilst citu kolēģiju mērķiem.

3.   CCP kompetentā iestāde nodrošina vismaz, ka:

| a) | visu kolēģijas sanāksmju vai pasākumu mērķi ir skaidri noteikti; |
| --- | --- |

a)

visu kolēģijas sanāksmju vai pasākumu mērķi ir skaidri noteikti;

| b) | kolēģijas sanāksmes vai pasākumi ir efektīvi, vienlaicīgi garantējot, ka visi kolēģijas dalībnieki ir pilnībā informēti par kolēģijas veiktajiem pasākumiem, kas attiecas uz šiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

b)

kolēģijas sanāksmes vai pasākumi ir efektīvi, vienlaicīgi garantējot, ka visi kolēģijas dalībnieki ir pilnībā informēti par kolēģijas veiktajiem pasākumiem, kas attiecas uz šiem dalībniekiem;

| c) | kolēģijas sanāksmju vai pasākumu grafiks ir noteikts tā, ka to iznākums palīdz veikt CCP uzraudzību; |
| --- | --- |

c)

kolēģijas sanāksmju vai pasākumu grafiks ir noteikts tā, ka to iznākums palīdz veikt CCP uzraudzību;

| d) | CCP un citām galvenajām ieinteresētajām personām ir skaidra izpratne par kolēģijas lomu un darbību; |
| --- | --- |

d)

CCP un citām galvenajām ieinteresētajām personām ir skaidra izpratne par kolēģijas lomu un darbību;

| e) | kolēģijas veiktos pasākumus regulāri pārskata un veic koriģējošas darbības, ja kolēģijas darbība nav efektīva; |
| --- | --- |

e)

kolēģijas veiktos pasākumus regulāri pārskata un veic koriģējošas darbības, ja kolēģijas darbība nav efektīva;

| f) | ir noteikta darba kārtība ikgadējai krīzes pārvaldības plānošanas sanāksmei dalībnieku vidū, nepieciešamības gadījumā sadarbojoties ar CCP. |
| --- | --- |

f)

ir noteikta darba kārtība ikgadējai krīzes pārvaldības plānošanas sanāksmei dalībnieku vidū, nepieciešamības gadījumā sadarbojoties ar CCP.

4.   Nolūkā panākt kolēģijas darbības lietderīgumu un efektivitāti, CCP kompetentā iestāde darbojas kā centrālais kontaktpunkts attiecībā uz visiem kolēģijas praktiskās darbības organizācijas jautājumiem. CCP kompetentā iestāde veic vismaz šādus uzdevumus:

| a) | kolēģijas dalībnieku kontaktinformācijas saraksta izveidi, atjaunināšanu un izsūtīšanu; |
| --- | --- |

a)

kolēģijas dalībnieku kontaktinformācijas saraksta izveidi, atjaunināšanu un izsūtīšanu;

| b) | kolēģijas darba kārtības un sanāksmju un pasākumu dokumentācijas izsūtīšanu; |
| --- | --- |

b)

kolēģijas darba kārtības un sanāksmju un pasākumu dokumentācijas izsūtīšanu;

| c) | sanāksmju protokolēšanu un rīcības punktu oficiālu formulēšanu; |
| --- | --- |

c)

sanāksmju protokolēšanu un rīcības punktu oficiālu formulēšanu;

| d) | kolēģijas tīmekļa vietnes vai cita informācijas apmaiņas mehānisma (ja tādi ir) pārvaldīšanu; |
| --- | --- |

d)

kolēģijas tīmekļa vietnes vai cita informācijas apmaiņas mehānisma (ja tādi ir) pārvaldīšanu;

| e) | ja tas ir lietderīgi, – informācijas sniegšanu un atbilstošā gadījumā – speciālistu grupas nolūkā atvieglot kolēģijas pienākumu veikšanu; |
| --- | --- |

e)

ja tas ir lietderīgi, – informācijas sniegšanu un atbilstošā gadījumā – speciālistu grupas nolūkā atvieglot kolēģijas pienākumu veikšanu;

| f) | atbilstoša veida informācijas apmaiņu starp kolēģijas dalībniekiem. |
| --- | --- |

f)

atbilstoša veida informācijas apmaiņu starp kolēģijas dalībniekiem.

5.   Kolēģijas sanāksmju biežumu nosaka CCP kompetentā iestāde, ņemot vērā CCP lielumu, specifiku, apjomu un sarežģītību, CCP sistēmisko ietekmi dažādās jurisdikcijās un uz dažādām valūtām, CCP pasākumu iespējamo ietekmi, ārējos apstākļus un kolēģijas dalībnieku iespējamos pieprasījumus. Kolēģijas sanāksmes rīko vismaz reizi gadā un, ja CCP kompetentā iestāde to uzskata par nepieciešamu, – sanāksmi rīko katru reizi, kad jāpieņem lēmums saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012. CCP kompetentā iestāde periodiski organizē sanāksmes starp kolēģijas dalībniekiem un CCP augstāko vadību.

6.   Šīs regulas 2. pantā minētajā rakstiskās vienošanās dokumentā nosaka kolēģijas sanāksmju kvorumu, kas ir divas trešdaļas.

7.   CCP kompetentā iestāde cenšas nodrošināt, ka katrā kolēģijas sanāksmē tiek sasniegts kvorums, kas nepieciešams lēmumu pieņemšanai. Ja kvorums netiek sasniegts, priekšsēdētājs nodrošina, ka visi lēmumi, kas jāpieņem, tiek atlikti līdz kvoruma sasniegšanai, ņemot vērā attiecīgos laika ierobežojumus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 648/2012.

5. pants

Informācijas apmaiņa starp iestādēm

1.   Katrs kolēģijas dalībnieks CCP kompetentajai iestādei laikus sniedz visu informāciju, kas vajadzīga kolēģijas darbības nodrošināšanai un tādu galveno pasākumu veikšanai, kuros dalībnieks piedalās. CCP kompetentā iestāde līdzīgu informāciju laikus sniedz kolēģijas dalībniekiem.

2.   CCP kompetentā iestāde kolēģijai sniedz vismaz šādu informāciju:

| a) | informāciju par būtiskām izmaiņām CCP grupas struktūrā un īpašumtiesībās; |
| --- | --- |

a)

informāciju par būtiskām izmaiņām CCP grupas struktūrā un īpašumtiesībās;

| b) | informāciju par būtiskām izmaiņām CCP kapitāla līmenī; |
| --- | --- |

b)

informāciju par būtiskām izmaiņām CCP kapitāla līmenī;

| c) | informāciju par izmaiņām organizācijā, augstākajā vadībā, procesos vai režīmos, ja šīm izmaiņām ir būtiska ietekme uz pārvaldību vai riska pārvaldību; |
| --- | --- |

c)

informāciju par izmaiņām organizācijā, augstākajā vadībā, procesos vai režīmos, ja šīm izmaiņām ir būtiska ietekme uz pārvaldību vai riska pārvaldību;

| d) | CCP tīrvērtes dalībnieku sarakstu; |
| --- | --- |

d)

CCP tīrvērtes dalībnieku sarakstu;

| e) | ziņas par CCP uzraudzībā iesaistītajām iestādēm, tostarp par jebkurām izmaiņām to pienākumos; |
| --- | --- |

e)

ziņas par CCP uzraudzībā iesaistītajām iestādēm, tostarp par jebkurām izmaiņām to pienākumos;

| f) | informāciju par jebkuriem ievērojamiem draudiem CCP spējai nodrošināt atbilstību Regulas (ES) Nr. 648/2012 un atbilstošo deleģēto un īstenošanas tiesību aktu noteikumiem; |
| --- | --- |

f)

informāciju par jebkuriem ievērojamiem draudiem CCP spējai nodrošināt atbilstību Regulas (ES) Nr. 648/2012 un atbilstošo deleģēto un īstenošanas tiesību aktu noteikumiem;

| g) | informāciju par grūtībām, kam ir potenciāli būtiskas papildu sekas; |
| --- | --- |

g)

informāciju par grūtībām, kam ir potenciāli būtiskas papildu sekas;

| h) | faktorus, kas norāda uz potenciāli augstu kaitīgas ietekmes risku; |
| --- | --- |

h)

faktorus, kas norāda uz potenciāli augstu kaitīgas ietekmes risku;

| i) | informāciju par būtiskām izmaiņām CCP finansiālajā situācijā; |
| --- | --- |

i)

informāciju par būtiskām izmaiņām CCP finansiālajā situācijā;

| j) | agrīnus brīdinājumus par iespējamām likviditātes grūtībām vai liela mēroga krāpšanu; |
| --- | --- |

j)

agrīnus brīdinājumus par iespējamām likviditātes grūtībām vai liela mēroga krāpšanu;

| k) | informāciju par dalībnieku saistību neizpildi un turpmākajām darbībām; |
| --- | --- |

k)

informāciju par dalībnieku saistību neizpildi un turpmākajām darbībām;

| l) | informāciju par sankcijām un ārkārtas uzraudzības pasākumiem; |
| --- | --- |

l)

informāciju par sankcijām un ārkārtas uzraudzības pasākumiem;

| m) | pārskatus par veiktspējas problēmām vai notikušajiem starpgadījumiem un veiktajām korektīvajām darbībām; |
| --- | --- |

m)

pārskatus par veiktspējas problēmām vai notikušajiem starpgadījumiem un veiktajām korektīvajām darbībām;

| n) | sistemātiskus datus par CCP darbību, kuru apjomu un sniegšanas biežumu nosaka 2. pantā minētajā rakstiskās vienošanās dokumentā; |
| --- | --- |

n)

sistemātiskus datus par CCP darbību, kuru apjomu un sniegšanas biežumu nosaka 2. pantā minētajā rakstiskās vienošanās dokumentā;

| o) | pārskatu par būtiskākajiem komerciālajiem priekšlikumiem, tostarp jaunu produktu un pakalpojumu piedāvājumu; |
| --- | --- |

o)

pārskatu par būtiskākajiem komerciālajiem priekšlikumiem, tostarp jaunu produktu un pakalpojumu piedāvājumu;

| p) | informāciju par izmaiņām CCP riska modelī, stresa testos un atpakaļejošās pārbaudēs; |
| --- | --- |

p)

informāciju par izmaiņām CCP riska modelī, stresa testos un atpakaļejošās pārbaudēs;

| q) | atbilstošā gadījumā – informāciju par izmaiņām CCP sadarbspējas noteikumos. |
| --- | --- |

q)

atbilstošā gadījumā – informāciju par izmaiņām CCP sadarbspējas noteikumos.

3.   Informācijas apmaiņā starp kolēģijas dalībniekiem ņem vērā to pienākumus un informācijas vajadzības. Lai izvairītos no nevajadzīgas informācijas plūsmas, informācijas apmaiņa ir samērīga un risku izslēdzoša.

4.   Kolēģijas dalībnieki izvērtē visefektīvākos informācijas nodošanas vaidus, lai garantētu nepārtrauktu, savlaicīgu un samērīgu informācijas apmaiņu.

5.   Riska novērtējuma ziņojumu, kas CCP kompetentajai iestādei jāsagatavo saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 19. panta 1. punktu, iesniedz kolēģijā atbilstīgā termiņā, kas nodrošina kolēģijas locekļiem iespēju to pārskatīt un vajadzības gadījumā papildināt.

6. pants

Brīvprātīgs pienākumu dalījums un deleģējums

1.   Kolēģijas dalībnieki vienojas par sīkiem nosacījumiem attiecībā uz jebkuru atsevišķu deleģējuma vienošanos un vienošanos par brīvprātīgu pienākumu uzticēšanu citiem dalībniekiem, jo īpaši tādos gadījumos, kad tiks veikts dalībnieka galveno uzraudzības pienākumu deleģējums.

2.   Deleģējuma vienošanās un brīvprātīgas pienākumu uzticēšanās vienošanās puses vienojas par sīkiem nosacījumiem, kas aptver vismaz šādus jautājumus:

| a) | konkrētās darbības skaidri noteiktās jomās, kuras paredzēts uzticēt vai deleģēt; |
| --- | --- |

a)

konkrētās darbības skaidri noteiktās jomās, kuras paredzēts uzticēt vai deleģēt;

| b) | procedūras un procesus, kas jāpiemēro; |
| --- | --- |

b)

procedūras un procesus, kas jāpiemēro;

| c) | katras puses lomu un atbildību; |
| --- | --- |

c)

katras puses lomu un atbildību;

| d) | tās informācijas veidu, ar ko pusēm paredzēts apmainīties. |
| --- | --- |

d)

tās informācijas veidu, ar ko pusēm paredzēts apmainīties.

3.   Pienākumu dalīšana un deleģēšana nenozīmē, ka ir notikušas izmaiņas CCP kompetentās iestādes lēmumu pieņemšanas pilnvaru sadalē.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 28. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

2

---

| 13.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/23

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 877/2013

(2013. gada 27. jūnijs),

ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (1) un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Dalībvalstīs, kuru valūta ir euro un kurās sākta pārmērīga budžeta deficīta procedūra, Regula (ES) Nr. 473/2013 paredz ciešāku uzraudzību, nosakot papildu ziņošanas prasības, kuru mērķis ir nepieļaut un savlaicīgi koriģēt visas novirzes no Padomes ieteikumiem vai lēmumiem par ziņojumu iesniegšanu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu. |
| --- | --- |

(1)

Dalībvalstīs, kuru valūta ir euro un kurās sākta pārmērīga budžeta deficīta procedūra, Regula (ES) Nr. 473/2013 paredz ciešāku uzraudzību, nosakot papildu ziņošanas prasības, kuru mērķis ir nepieļaut un savlaicīgi koriģēt visas novirzes no Padomes ieteikumiem vai lēmumiem par ziņojumu iesniegšanu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu.

| (2) | Šāda uzraudzība papildina Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta novēršanas procedūras īstenošanu (2), 3. panta 4. punkta a) apakšpunktā un 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktos ziņošanas pienākumus, kas paredz, ka dalībvalsts pārmērīga budžeta deficīta procedūras ietvaros, reaģējot uz Padomes ieteikumu, kas sniegts saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu, vai paziņojumu, kas izstrādāts saskaņā ar Līguma 126. panta 9. punktu, iesniedz Padomei un Komisijai ziņojumu par darbībām, kas veiktas pārmērīga budžeta deficīta novēršanai. Šajā ziņojumā norāda valdības izdevumu un ieņēmumu mērķus un diskrecionāro pasākumu mērķus gan izdevumu, gan ieņēmumu pusē atbilstīgi Padomes ieteikumam, kā arī informāciju par pasākumiem mērķu sasniegšanai un paredzēto pasākumu raksturu. |
| --- | --- |

(2)

Šāda uzraudzība papildina Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta novēršanas procedūras īstenošanu (2), 3. panta 4. punkta a) apakšpunktā un 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktos ziņošanas pienākumus, kas paredz, ka dalībvalsts pārmērīga budžeta deficīta procedūras ietvaros, reaģējot uz Padomes ieteikumu, kas sniegts saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu, vai paziņojumu, kas izstrādāts saskaņā ar Līguma 126. panta 9. punktu, iesniedz Padomei un Komisijai ziņojumu par darbībām, kas veiktas pārmērīga budžeta deficīta novēršanai. Šajā ziņojumā norāda valdības izdevumu un ieņēmumu mērķus un diskrecionāro pasākumu mērķus gan izdevumu, gan ieņēmumu pusē atbilstīgi Padomes ieteikumam, kā arī informāciju par pasākumiem mērķu sasniegšanai un paredzēto pasākumu raksturu.

| (3) | Regula (ES) Nr. 473/2013 papildina šo sākotnējo prasību par ziņošanu, nosakot, ka dalībvalstis, kuru valūta ir euro un kurās ir pārmērīgs budžeta deficīts, ziņojumus iesniedz biežāk. Ja uz dalībvalsti attiecas Padomes ieteikums, kas sniegts saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, dalībvalsts Komisijai un Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) ziņojumu iesniegs reizi sešos mēnešos, savukārt, ja uz dalībvalsti attiecas Padomes lēmums par ziņojumu iesniegšanu saskaņā ar 126. panta 9. punktu, dalībvalsts ziņojumu par veiktajām darbībām pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai sniedz reizi trijos mēnešos. Ziņojumā būtu jāiekļauj informācija par vispārējās valdības un tās apakšsektoru budžeta izpildi attiecīgajā gadā, diskrecionāro pasākumu ietekmi uz budžetu gan izdevumu, gan ieņēmumu pusē, par valdības izdevumu un ieņēmumu mērķiem, kā arī par mērķu sasniegšanai pieņemtajiem pasākumiem un paredzēto pasākumu raksturu. Biežāka ziņojumu sniegšana palīdzēs Komisijai un EFK pastāvīgi uzraudzīt to, vai attiecīgā dalībvalsts veic pasākumus pārmērīga budžeta deficīta novēršanai. |
| --- | --- |

(3)

Regula (ES) Nr. 473/2013 papildina šo sākotnējo prasību par ziņošanu, nosakot, ka dalībvalstis, kuru valūta ir euro un kurās ir pārmērīgs budžeta deficīts, ziņojumus iesniedz biežāk. Ja uz dalībvalsti attiecas Padomes ieteikums, kas sniegts saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, dalībvalsts Komisijai un Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) ziņojumu iesniegs reizi sešos mēnešos, savukārt, ja uz dalībvalsti attiecas Padomes lēmums par ziņojumu iesniegšanu saskaņā ar 126. panta 9. punktu, dalībvalsts ziņojumu par veiktajām darbībām pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai sniedz reizi trijos mēnešos. Ziņojumā būtu jāiekļauj informācija par vispārējās valdības un tās apakšsektoru budžeta izpildi attiecīgajā gadā, diskrecionāro pasākumu ietekmi uz budžetu gan izdevumu, gan ieņēmumu pusē, par valdības izdevumu un ieņēmumu mērķiem, kā arī par mērķu sasniegšanai pieņemtajiem pasākumiem un paredzēto pasākumu raksturu. Biežāka ziņojumu sniegšana palīdzēs Komisijai un EFK pastāvīgi uzraudzīt to, vai attiecīgā dalībvalsts veic pasākumus pārmērīga budžeta deficīta novēršanai.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 473/2013 10. panta 3. punktu šā papildu ziņojuma saturu nosaka Komisija. Šis deleģētais akts nodrošina skaidru pārskatu par informāciju, kas ziņojumā jāiekļauj tām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro un kurām piemērota pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra. Ar šo deleģēto regulu ieviestie ziņojumi sniegs strukturētu un saskaņotu pārskatu par attiecīgo dalībvalstu budžeta situāciju. Ziņojumā būtu jāiekļauj gada un ceturkšņa dati, lai sniegtu plašāku informāciju par notiekošo koriģēšanu. Dati būtu jāsniedz pēc naudas plūsmas principa un pēc uzkrāšanas principa (saskaņā ar Eiropas Nacionālo kontu sistēmu (EKS)), lai sniegtu labāku pārskatu par budžeta stāvokļa dinamiku. Tā kā pārmērīga deficīta novēršanas procedūru var sākt tāpēc, ka konstatēta neatbilstība Līgumā noteiktajām atsauces vērtībām saistībā ar deficītu un/vai parāda attiecību pret IKP, ziņojumā būtu jāsniedz informācija par vispārējās valdības deficīta un parāda attīstības galveno komponentu pārmaiņām. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 473/2013 10. panta 3. punktu šā papildu ziņojuma saturu nosaka Komisija. Šis deleģētais akts nodrošina skaidru pārskatu par informāciju, kas ziņojumā jāiekļauj tām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro un kurām piemērota pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra. Ar šo deleģēto regulu ieviestie ziņojumi sniegs strukturētu un saskaņotu pārskatu par attiecīgo dalībvalstu budžeta situāciju. Ziņojumā būtu jāiekļauj gada un ceturkšņa dati, lai sniegtu plašāku informāciju par notiekošo koriģēšanu. Dati būtu jāsniedz pēc naudas plūsmas principa un pēc uzkrāšanas principa (saskaņā ar Eiropas Nacionālo kontu sistēmu (EKS)), lai sniegtu labāku pārskatu par budžeta stāvokļa dinamiku. Tā kā pārmērīga deficīta novēršanas procedūru var sākt tāpēc, ka konstatēta neatbilstība Līgumā noteiktajām atsauces vērtībām saistībā ar deficītu un/vai parāda attiecību pret IKP, ziņojumā būtu jāsniedz informācija par vispārējās valdības deficīta un parāda attīstības galveno komponentu pārmaiņām.

| (5) | Saskaņā ar šo deleģēto aktu ziņojumā iekļautajiem faktiskajiem datiem būtu jāatbilst datiem, ko Eurostat ziņojis saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar šo deleģēto aktu ziņojumā iekļautajiem faktiskajiem datiem būtu jāatbilst datiem, ko Eurostat ziņojis saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā sniegtas specifikācijas par to ziņojumu saturu, ko Komisija var prasīt no dalībvalstīm, kuru valūta ir euro un kurām piemērota pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra.

2. pants

Ziņojuma struktūra un saturs

1.   Regulas 1. pantā minētajiem ziņojumiem ir šāda struktūra:

| — | faktiskā bilance, parāda attīstība un atjaunināti budžeta plāni par koriģēšanas periodu attiecībā uz vispārējo valdību un tās apakšsektoriem, |
| --- | --- |

—

faktiskā bilance, parāda attīstība un atjaunināti budžeta plāni par koriģēšanas periodu attiecībā uz vispārējo valdību un tās apakšsektoriem,

| — | fiskālās stratēģijas apraksts un kvantitatīvie dati nominālā un strukturālā izteiksmē (bilances cikliskais komponents, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus) pārmērīga budžeta deficīta novēršanai līdz Padomes noteiktajam termiņam atbilstīgi Padomes jaunākajam ieteikumam vai lēmumam par ziņojumu iesniegšanu attiecīgi saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu vai 126. panta 9. punktu, ietverot arī detalizētu informāciju par šo mērķu sasniegšanai plānotajiem vai jau veiktajiem budžeta pasākumiem un to ietekmi uz budžetu. |
| --- | --- |

—

fiskālās stratēģijas apraksts un kvantitatīvie dati nominālā un strukturālā izteiksmē (bilances cikliskais komponents, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus) pārmērīga budžeta deficīta novēršanai līdz Padomes noteiktajam termiņam atbilstīgi Padomes jaunākajam ieteikumam vai lēmumam par ziņojumu iesniegšanu attiecīgi saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu vai 126. panta 9. punktu, ietverot arī detalizētu informāciju par šo mērķu sasniegšanai plānotajiem vai jau veiktajiem budžeta pasākumiem un to ietekmi uz budžetu.

2.   Ziņojumā iekļauj šīs regulas pielikumā norādītās tabulas.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs atbilstīgi Līgumiem.

Briselē, 2013. gada 27. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.

1

(2)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Tabulas, kas jāiekļauj ziņojumos, kurus iesniedz saskaņā ar 10. panta 3. punktu Regulā (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs

NB! Šajās tabulās ar vārdkopu “t gads” apzīmēts ziņojuma iesniegšanas gads. Elementi, kas izcelti treknrakstā, ir obligāti jāiekļauj ziņojumā. Būtu jāizmanto saistībā ar Padomes Direktīvu 2011/85/ES (1) saskaņotā konceptuālā sistēma.

1.a   tabula

Gada ceturkšņu budžeta izpilde pēc naudas plūsmas principa
   (3)
  attiecībā un vispārējo valdību un tās apakšsektoriem
   (4)

| EUR, miljonos | t gads (2) |
| --- | --- |
| Q1 | Q2 | Q3 | Q4 |
| Kopējā bilance katrā apakšsektorā (6 – 7) |
| 1. | Vispārējā valdība |

EUR, miljonos

t gads (2)

Q1

Q2

Q3

Q4

Kopējā bilance katrā apakšsektorā (6 – 7)

1.

| 2. | Centrālā valdība |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pavalsts valdība |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vietējā valdība |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sociālās nodrošināšanas fondi |
| --- | --- |

5.

Par katru apakšsektoru (norādot, par kuru)

| 6. | Kopējie ieņēmumi/ienākošās plūsmas |
| --- | --- |

6.

No tā (orientējošs saraksts):

Nodokļi, no tiem:

Tiešie nodokļi

Netiešie nodokļi, no tiem:

PVN

Sociālās iemaksas

Tirdzniecība

Citi kārtējie ieņēmumi

Kapitāla ieņēmumi

Ienākošās plūsmas no darbības ar finanšu instrumentiem

| 7. | Kopējie izdevumi/izejošās plūsmas |
| --- | --- |

7.

No tā (orientējošs saraksts):

Preču un pakalpojumu iegāde

Darbinieku atalgojums

Procentu izdevumi

Subsīdijas

Sociālie pabalsti

Citi kārtējie izdevumi

Maksājamie kapitāla pārvedumi

Kapitāla ieguldījumi

Izejošās plūsmas no darbības ar finanšu instrumentiem

1.b   tabula

Gada ceturkšņu budžeta izpilde un prognozes saskaņā ar EKS standartiem un sezonāli neizlīdzinātiem datiem
   (6)
  attiecībā uz vispārējo valdību un tās apakšsektoriem

1.a un 1.b tabulā sniegtajiem datiem par budžeta izpildi būtu jābūt saskanīgiem; būtu jāiesniedz saskaņošanas tabula, kurā parādīta metodoloģija pārejai starp šīm divām tabulām.

| EUR, miljonos | EKS kods | t gads (5) |
| --- | --- | --- |
| Q1 | Q2 | Q3 | Q4 |
| Neto aizdevumi (+)/neto aizņēmumi (–) |
| 1. | Vispārējā valdība
   (6) |

EUR, miljonos

EKS kods

t gads (5)

Q1

Q2

Q3

Q4

Neto aizdevumi (+)/neto aizņēmumi (–)

1.

S.13

| 2. | Centrālā valdība |
| --- | --- |

2.

Centrālā valdība

S.1311

| 3. | Pavalsts valdība |
| --- | --- |

3.

Pavalsts valdība

S.1312

| 4. | Vietējā valdība |
| --- | --- |

4.

Vietējā valdība

S.1313

| 5. | Sociālās nodrošināšanas fondi |
| --- | --- |

5.

Sociālās nodrošināšanas fondi

S.1314

Par vispārējo valdību (brīvprātīgi sniedz datus par apakšsektoriem)

| 6. | Kopējie ieņēmumi
   (6) |
| --- | --- |

6.

TR

No tiem:

Ražošanas un importa nodokļi

D.2

Kārtējie ienākuma nodokļi, mantas nodokļi u. tml.

D.5

Kapitāla nodokļi

D.91

Sociālās iemaksas

D.61

Īpašuma ienākums

D.4

Citi (7)

| 7. | Kopējie izdevumi
   (6) |
| --- | --- |

7.

TE

No tiem:

Darbinieku atalgojums

D.1

Starppatēriņš

P.2

Sociālie maksājumi

D.62, D.632 (8)

Procentu izdevumi

D.41

Subsīdijas

D.3

Bruto pamatkapitāla veidošana (6)

P.51

Kapitāla pārvedumi

D.9

Citi (9)

| 8. | Parāda kopapjoms
   (10) |
| --- | --- |

8.

1.c   tabula

Gada budžeta mērķi saskaņā ar EKS standartiem attiecībā uz vispārējo valdību un tās apakšsektoriem

| | EKS kods | t – 1 gads | t gads | t + ... gads (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto aizdevumi (+)/neto aizņēmumi (–) katrā apakšsektorā (% no IKP) |
| 1. | Vispārējā valdība |

EKS kods

t – 1 gads

t gads

t + ... gads (11)

Neto aizdevumi (+)/neto aizņēmumi (–) katrā apakšsektorā (% no IKP)

1.

S.13

| 2. | Centrālā valdība |
| --- | --- |

2.

S.1311

| 3. | Pavalsts valdība |
| --- | --- |

3.

S.1312

| 4. | Vietējā valdība |
| --- | --- |

4.

S.1313

| 5. | Sociālās nodrošināšanas fondi |
| --- | --- |

5.

S.1314

Vispārējā valdība (S.13) (% no IKP)

| 6. | Kopējie ieņēmumi |
| --- | --- |

6.

TR

| 7. | Kopējie izdevumi |
| --- | --- |

7.

TE

| 8. | Procentu izdevumi |
| --- | --- |

8.

D.41

| 9. | Primārā bilance
   (12) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vienreizējie un citi pagaidu pasākumi
   (13) |
| --- | --- |

10.

Pārmaiņu rādītājs

Pārmaiņu rādītājs

Pārmaiņu rādītājs

| 11. | Faktiskais IKP pieaugums |
| --- | --- |

11.

| 12. | Potenciālais IKP pieaugums |
| --- | --- |

12.

Ieguldījums:

| — | darbaspēka |
| --- | --- |

—

darbaspēka

| — | kapitāla |
| --- | --- |

—

kapitāla

| — | kopējā ražīguma faktora |
| --- | --- |

—

kopējā ražīguma faktora

% no potenciālā IKP

% no potenciālā IKP

% no potenciālā IKP

| 13. | Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu |
| --- | --- |

13.

| 14. | Cikliskais budžeta komponents |
| --- | --- |

14.

| 15. | (1 – 14) Cikliski izlīdzinātā bilance |
| --- | --- |

15.

| 14. | Cikliski izlīdzinātā primārā bilance (13 + 6) |
| --- | --- |

14.

| 15. | Strukturālā bilance (13 – 10) |
| --- | --- |

15.

2.   tabula

Vispārējās valdības (S.13) izdevumu un ieņēmumu mērķi saskaņā ar EKS standartiem

| % no IKP | EKS kods | t – 1 gads | t gads | t + 1 gads | t + ... gads (14) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kopējie mērķa ieņēmumi
  (= 1.c tabulas 6. pozīcija) |

% no IKP

EKS kods

t – 1 gads

t gads

t + 1 gads

t + ... gads (14)

1.

(= 1.c tabulas 6. pozīcija)

TR

No tiem:

| 1.1. | Ražošanas un importa nodokļi |
| --- | --- |

1.1.

D.2

| 1.2. | Kārtējie ienākuma nodokļi, mantas nodokļi u. tml. |
| --- | --- |

1.2.

D.5

| 1.3. | Kapitāla nodokļi |
| --- | --- |

1.3.

D.91

| 1.4. | Sociālās iemaksas |
| --- | --- |

1.4.

D.61

| 1.5. | Īpašuma ienākums |
| --- | --- |

1.5.

D.4

| 1.6. | Citi
   (15) |
| --- | --- |

1.6.

p. m.: nodokļu slogs

(D.2 + D.5 + D.61 + D.91 – D.995) (16)

| 2. | Kopējie mērķa izdevumi
  (= 1.c tabulas 7. pozīcija) |
| --- | --- |

2.

(= 1.c tabulas 7. pozīcija)

TE (17)

No tiem:

| 2.1. | Darbinieku atalgojums |
| --- | --- |

2.1.

D.1

| 2.2. | Starppatēriņš |
| --- | --- |

2.2.

P.2

| 2.3. | Sociālie maksājumi |
| --- | --- |

2.3.

D.62, D.6311, D.63121, D.63131 (20)

no tiem:

bezdarbnieku pabalsti
   (18)

| 2.4. | Procentu izdevumi |
| --- | --- |

2.4.

D.41

| 2.5. | Subsīdijas |
| --- | --- |

2.5.

D.3

| 2.6. | Bruto pamatkapitāla veidošana |
| --- | --- |

2.6.

P.51

| 2.7. | Kapitāla pārvedumi |
| --- | --- |

2.7.

D.9

| 2.8. | Citi
   (19) |
| --- | --- |

2.8.

3.a   tabula

Vispārējās valdības un tās apakšsektoru pieņemtie un plānotie budžeta pasākumi gan izdevumu, gan ieņēmumu pusē, lai sasniegtu 2. tabulā norādītos mērķus

| Pieņemto un plānoto pasākumu paredzamā ietekme uz budžetu (22) |
| --- |
| Pasākumu saraksts | Precīzs raksturojums (23) | Mērķis (izdevumi/ieņēmumi)
  EKS kods | Grāmatvedības princips (24) | Pieņemšanas statuss | Papildu ietekme uz budžetu (EUR, miljonos) gadā |
| | t – 1 | t | t + 1 | t + 2 | t + (21) |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| KOPĀ |

Pieņemto un plānoto pasākumu paredzamā ietekme uz budžetu (22)

Pasākumu saraksts

Precīzs raksturojums (23)

Mērķis (izdevumi/ieņēmumi)

EKS kods

Grāmatvedības princips (24)

Pieņemšanas statuss

Papildu ietekme uz budžetu (EUR, miljonos) gadā

t – 1

t

t + 1

t + 2

t + (21)

KOPĀ

3.b   tabula

Ziņojums par 3.a tabulā norādīto pasākumu ietekmi uz budžetu gada ceturkšņu griezumā

| Pasākumu saraksts (25) | Gada ziņojums par pasākumiem, kam ir ietekme uz t gadu (izvēlēties vienu no norādītajām iespējām) (26) | Paredzamā ietekme uz gada budžetu t gadā
  (EUR, miljonos)
  (= 3.a tabula) |
| --- | --- | --- |
| Novērotā ietekme uz budžetu ceturkšņa griezumā (EUR, miljonos) (27) | Novērotā kumulatīvā ietekme uz budžetu kopš gada sākuma (EUR, miljonos) |
| Q1 | Q2 | Q3 | Q4 |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| KOPĀ | | | | | | |

Pasākumu saraksts (25)

Gada ziņojums par pasākumiem, kam ir ietekme uz t gadu (izvēlēties vienu no norādītajām iespējām) (26)

Paredzamā ietekme uz gada budžetu t gadā

(EUR, miljonos)

(= 3.a tabula)

Novērotā ietekme uz budžetu ceturkšņa griezumā (EUR, miljonos) (27)

Novērotā kumulatīvā ietekme uz budžetu kopš gada sākuma (EUR, miljonos)

Q1

Q2

Q3

Q4

KOPĀ

4.   tabula

Vispārējās valdības (S.13) parāda pārmaiņas un prognozes

| | | t – 1 gads | t gads | t + ... gads (28) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | EKS kods | % no IKP | % no IKP | % no IKP |
| 1. | Parāda kopapjoms
   (29)
  (= 1.b tabulas 8. pozīcija par vispārējo valdību) |

t – 1 gads

t gads

t + ... gads (28)

EKS kods

% no IKP

% no IKP

% no IKP

1.

(= 1.b tabulas 8. pozīcija par vispārējo valdību)

| 2. | Bruto parāda attiecības pārmaiņas |
| --- | --- |

2.

Ieguldījums bruto parāda pārmaiņās

| 3. | Primārā bilance
  (= 1.c tabulas 9. pozīcija) |
| --- | --- |

3.

(= 1.c tabulas 9. pozīcija)

| 4. | Procentu izdevumi
  (= 1.c tabulas 8. pozīcija) |
| --- | --- |

4.

(= 1.c tabulas 8. pozīcija)

D.41

| 5. | Uzkrāto lielumu un plūsmu korekcija |
| --- | --- |

5.

no tās:

| — | Starpība starp naudas plūsmu un uzkrājumiem (30) |
| --- | --- |

—

Starpība starp naudas plūsmu un uzkrājumiem (30)

| — | Finanšu aktīvu neto akumulācija (31) |
| --- | --- |

—

Finanšu aktīvu neto akumulācija (31)

no tās:

| — | Privatizācijas ieņēmumi |
| --- | --- |

—

Privatizācijas ieņēmumi

| — | Novērtēšanas sekas u. c. (32) |
| --- | --- |

—

Novērtēšanas sekas u. c. (32)

p. m.: parāda netiešā procentu likme
   (33)
  (%)

Citi nozīmīgi mainīgie lielumi

| 6. | Likvīdie finanšu aktīvi (34) |
| --- | --- |

6.

Likvīdie finanšu aktīvi (34)

| 7. | Neto finanšu parāds |
| --- | --- |

7.

Formula

| 8. | Parāda amortizācija (esošās obligācijas) kopš iepriekšējā gada beigām |
| --- | --- |

8.

Parāda amortizācija (esošās obligācijas) kopš iepriekšējā gada beigām

| 9. | Parāda daļa ārvalstu valūtā (%) |
| --- | --- |

9.

Parāda daļa ārvalstu valūtā (%)

| 10. | Vidējais parāda dzēšanas laiks (gados) |
| --- | --- |

10.

Vidējais parāda dzēšanas laiks (gados)

| 11. | Faktiskais IKP pieaugums (%)
  (= 1.c tabulas 11. rinda) |
| --- | --- |

11.

(= 1.c tabulas 11. rinda)

---

(1)  OV L 306, 23.11.2011., 41. lpp.

(2)  Ziņojumā obligāti jāiekļauj informācija par laikposmu līdz pašreizējam ceturksnim (ieskaitot). Ja dati par pašreizējo ceturksni nav pieejami, jāsniedz jaunākie pieejamie mēneša dati, norādot mēnesi. Vispārējās valdības kopējā bilancē jānorāda informācija līdz pēdējam ceturksnim, par kuru pieejami dati (t. i., q – 1). Būtu jāpiemēro standarta kvalitātes nodrošināšanas un pārskatīšanas politika.

(3)  Ja pēc naudas plūsmas principa sagatavotie dati nav pieejami, var norādīt līdzvērtīgus rādītājus no publiskā sektora grāmatvedības, precizējot, kāds grāmatvedības princips izmantots informācijas sniegšanai šajā tabulā.

(4)  Atbilstīgi ziņojumam, kas jāsniedz saskaņā ar Direktīvas 2011/85/ES 3. panta 2. punktu.

(5)  Ziņojumā jāiekļauj laikposms līdz pašreizējā t gada beigām; ceturkšņa prognozes nav saistošas un ir ziņojamas kā aplēses (kas var mainīties) informācijas un uzraudzības nolūkā.

(6)  Vispārējās valdības rādītāju posteņi, kas apzīmēti ar “(a)”, ir jānorāda arī sezonāli izlīdzinātā izteiksmē; ja valsts iestādes šādus datus nevar sniegt, sezonālo izlīdzināšanu veiks Eurostat saziņā ar attiecīgo dalībvalsti.

(7)  P.11 + P.12 + P.131 + D.39rec + D.7rec + D.9rec (izņemot D.91rec).

(8)  EKS 95: D6311_D63121_D63131pay; EKS 2010: D632pay.

(9)  D.29pay + D.4pay (izņemot D.41pay) + D.5pay + D.7pay + P.52 + P.53 + K.2 + D.8.

(10)  Saskaņā ar definīciju Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009 (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

(11)  Pēc Komisijas pieprasījuma izpildīt Regulas (ES) Nr. 473/2013 10. panta 3. punktā norādītās ziņošanas prasības ziņojumā jāiekļauj laikposms no gada, kad tika sākta pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas procedūra saskaņā ar LESD 126. panta 6. punktu, līdz brīdim, kad plānots novērst pārmērīgo budžeta deficītu atbilstīgi termiņam, kas noteikts Padomes ieteikumā saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu vai lēmumā par ziņojumu iesniegšanu saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu.

(12)  Primāro bilanci aprēķina šādi: (B.9, 8. postenis) plus (D.41, 9. postenis).

(13)  Plusa zīme apzīmē deficīta mazināšanas pasākumus.

(14)  Pēc Komisijas pieprasījuma izpildīt Regulas (ES) Nr. 473/2013 10. panta 3. punktā norādītās ziņošanas prasības ziņojumā jāiekļauj laikposms no gada, kad tika sākta pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas procedūra saskaņā ar LESD 126. panta 6. punktu, līdz brīdim, kad plānots novērst pārmērīgo budžeta deficītu atbilstīgi termiņam, kas noteikts Padomes ieteikumā saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu vai lēmumā par ziņojumu iesniegšanu saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu.

(15)  P.11 + P.12 + P.131 + D.39rec + D.7rec + D.9rec (izņemot D.91rec).

(16)  Ieskaitot ES iekasētos nodokļus un iekļaujot neiekasēto nodokļu un sociālo iemaksu (D.995) izlīdzināšanu (ja piemērojams).

(17)

Formula

(18)  Iekļauj naudas pabalstus (D.621 un D.624) un pabalstus natūrā (D.631) saistībā ar bezdarbnieku pabalstiem.

(19)  D.29 + D.4 (izņemot D.41) + D.5 + D.7 + P.52 + P.53 + K.2 + D.8.

(20)  EKS 2010: D.62, D.632.

(21)  Gads, kad plānots novērst pārmērīgo budžeta deficītu atbilstīgi termiņam, kas noteikts Padomes ieteikumā saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu vai lēmumos par ziņojumu iesniegšanu saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu.

(22)  Jāziņo tikai par pietiekami detalizētiem un ticami izziņotiem pasākumiem.

(23)  Ziņojumā jāiekļauj arī norāde par to, kurā apakšsektorā veic attiecīgo pasākumu.

(24)  Datus par pasākumu ietekmi parasti ziņojumā norāda pēc uzkrāšanas principa, taču, ja tas nav iespējams un dati ziņojumā sniegti pēc naudas plūsmas principa, tas būtu skaidri jānorāda. Ietekme jānorāda kā papildu lielums un atšķirībā no līmeņa jāsalīdzina ar iepriekšējā gada pamata prognozi. Vienkārši pastāvīgi pasākumi būtu jāieraksta, norādot, ka to ietekme ieviešanas gadā(-os) bija +/– X un citādi neitrāla (vispārējo ietekmi uz ieņēmumu vai izdevumu līmeni nedrīkst anulēt). Ja kāda pasākuma ietekme laika gaitā mainās, tabulā būtu jānorāda tikai papildu ietekme. Vienreizējie pasākumi pēc būtības vienmēr būtu jāieraksta, norādot, ka to ietekme uz budžetu pirmajā gadā ir +/– X, bet nākamajā gadā to ietekme ir –/+ X, tas ir, kopējai ietekmei uz ieņēmumu vai izdevumu līmeni divos secīgos gados jābūt neitrālai.

(25)  Jāizvēlas 3.a tabulā ziņotie pasākumi, kuriem ir ietekme uz budžetu t gadā.

(26)  Obligāti jāizvēlas viena no šīm divām iespējām: ceturkšņa ziņojums (aplēses iespējams pārskatīt) vismaz līdz pašreizējam ceturksnim un/vai līdz pašreizējam datumam novērotās ietekmes uz budžetu kopsumma.

(27)  Par katru ceturksni jānorāda, vai ziņotie dati atbilst novērotajiem, un ziņojumā obligāti jāiekļauj laikposms līdz pašreizējam ceturksnim (ieskaitot).

(28)  Pēc Komisijas pieprasījuma izpildīt Regulas (ES) Nr. 473/2013 10. panta 3. punktā norādītās ziņošanas prasības ziņojumā jāiekļauj laikposms no gada, kad tika sākta pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas procedūra saskaņā ar LESD 126. panta 6. punktu, līdz brīdim, kad plānots novērst pārmērīgo budžeta deficītu atbilstīgi termiņam, kas noteikts Padomes ieteikumā saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu vai lēmumā par ziņojumu iesniegšanu saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu.

(29)  Saskaņā ar definīciju Regulā (EK) Nr. 479/2009.

(30)  Atšķirības saistībā ar procentu izdevumiem, citiem izdevumiem un ieņēmumiem var nošķirt, ja tas ir nozīmīgi, vai gadījumā, ja parāda attiecība pret IKP pārsniedz atsauces vērtību.

(31)  Likvīdos aktīvus (valūtu), valdības vērtspapīrus, aktīvus trešās valstīs, valdības kontrolētos uzņēmumus un starpību starp kotētajiem un nekotētajiem aktīviem var nošķirt, ja tas ir nozīmīgi, vai gadījumā, ja parāda attiecība pret IKP pārsniedz atsauces vērtību.

(32)  Pārmaiņas, kas radušās valūtas maiņas kursa svārstību dēļ un sekundārajā tirgū veiktu darbību dēļ, var nošķirt, ja tas ir nozīmīgi, vai gadījumā, ja parāda attiecība pret IKP pārsniedz atsauces vērtību.

(33)  Nosaka, izdevumus procentu maksājumiem dalot ar iepriekšējā gada parāda līmeni.

(34)  Likvīdie aktīvi šeit definēti kā AF.1, AF.2, AF.3 (konsolidējot attiecībā uz vispārējo valdību, tas ir, izņemot finanšu pozīcijas starp valdības struktūrvienībām), A.F511, AF.52 (tikai tad, ja kotēts biržā).

---

| 13.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/32

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 878/2013

(2013. gada 12. septembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 12. septembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 37,9 |
| XS | 31,3 |
| ZZ | 34,6 |
| 0707 00 05 | MK | 43,1 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 69,3 |
| 0709 93 10 | TR | 134,7 |
| ZZ | 134,7 |
| 0805 50 10 | AR | 125,2 |
| CL | 136,3 |
| IL | 142,1 |
| TR | 78,9 |
| UY | 100,2 |
| ZA | 119,6 |
| ZZ | 117,1 |
| 0806 10 10 | EG | 184,6 |
| TR | 148,4 |
| ZZ | 166,5 |
| 0808 10 80 | AR | 100,2 |
| BA | 68,8 |
| BR | 54,6 |
| CL | 123,8 |
| NZ | 144,9 |
| US | 130,2 |
| ZA | 109,7 |
| ZZ | 104,6 |
| 0808 30 90 | AR | 202,6 |
| CN | 82,3 |
| TR | 131,0 |
| ZA | 206,6 |
| ZZ | 155,6 |
| 0809 30 | TR | 129,4 |
| ZZ | 129,4 |
| 0809 40 05 | BA | 45,1 |
| MK | 54,9 |
| XS | 53,5 |
| ZZ | 51,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MK

37,9

XS

31,3

ZZ

34,6

0707 00 05

MK

43,1

TR

95,4

ZZ

69,3

0709 93 10

TR

134,7

ZZ

134,7

0805 50 10

AR

125,2

CL

136,3

IL

142,1

TR

78,9

UY

100,2

ZA

119,6

ZZ

117,1

0806 10 10

EG

184,6

TR

148,4

ZZ

166,5

0808 10 80

AR

100,2

BA

68,8

BR

54,6

CL

123,8

NZ

144,9

US

130,2

ZA

109,7

ZZ

104,6

0808 30 90

AR

202,6

CN

82,3

TR

131,0

ZA

206,6

ZZ

155,6

0809 30

TR

129,4

ZZ

129,4

0809 40 05

BA

45,1

MK

54,9

XS

53,5

ZZ

51,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 13.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/34

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 11. septembris),

ar ko groza Īstenošanas Lēmumu 2013/443/ES par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēno H7N7 apakštipa putnu gripu Itālijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5904)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/453/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Pēc Itālijas 2013. gada 15. augusta paziņojuma par augsti patogēnās H7N7 apakštipa putnu gripas uzliesmojumu audzētavā, kas atrodas Emīlijas-Romanjas reģiona Ferāras provinces Ostellato pašvaldībā, Komisija pieņēma Īstenošanas lēmumu 2013/439/ES (3), kurā paredzēti noteikumi attiecībā uz aizsardzības un uzraudzības zonu izveidi ap slimības uzliesmojuma vietu. |
| --- | --- |

(1)

Pēc Itālijas 2013. gada 15. augusta paziņojuma par augsti patogēnās H7N7 apakštipa putnu gripas uzliesmojumu audzētavā, kas atrodas Emīlijas-Romanjas reģiona Ferāras provinces Ostellato pašvaldībā, Komisija pieņēma Īstenošanas lēmumu 2013/439/ES (3), kurā paredzēti noteikumi attiecībā uz aizsardzības un uzraudzības zonu izveidi ap slimības uzliesmojuma vietu.

| (2) | Pēc otrā slimības uzliesmojuma Emīlijas-Romanjas reģiona Boloņas provinces Mordano pašvaldībā Komisija pieņēma Īstenošanas lēmumu 2013/443/ES (4), ar ko tika pielāgotas aizsardzības zonu un uzraudzības zonu robežas un izveidotas tālākas ierobežotās zonas. Šīs zonas tika noteiktas minētā lēmuma pielikuma A, B un C daļā. Jaunu slimības uzliesmojumu rašanās dēļ ir nepieciešams pielāgot Īstenošanas lēmuma 2013/443/ES pielikuma A, B un C daļā minētās zonas, kurās ir noteikti ierobežojumi. |
| --- | --- |

(2)

Pēc otrā slimības uzliesmojuma Emīlijas-Romanjas reģiona Boloņas provinces Mordano pašvaldībā Komisija pieņēma Īstenošanas lēmumu 2013/443/ES (4), ar ko tika pielāgotas aizsardzības zonu un uzraudzības zonu robežas un izveidotas tālākas ierobežotās zonas. Šīs zonas tika noteiktas minētā lēmuma pielikuma A, B un C daļā. Jaunu slimības uzliesmojumu rašanās dēļ ir nepieciešams pielāgot Īstenošanas lēmuma 2013/443/ES pielikuma A, B un C daļā minētās zonas, kurās ir noteikti ierobežojumi.

| (3) | Tādēļ Īstenošanas lēmuma 2013/443/ES pielikums attiecīgi būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Īstenošanas lēmuma 2013/443/ES pielikums attiecīgi būtu jāgroza.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma 2013/443/ES pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2013. gada 11. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Tonio BORG

---

(1)  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  Komisijas 2013. gada 19. augusta Īstenošanas lēmums 2013/439/ES par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēno H7N7 apakštipa putnu gripu Itālijā (OV L 223, 21.8.2013., 10. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2013. gada 27. augusta Īstenošanas lēmums 2013/443/ES par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēno H7N7 apakštipa putnu gripu Itālijā, ieskaitot tālāku ierobežoto zonu izveidi, un ar ko atceļ Īstenošanas lēmumu 2013/439/ES (OV L 230, 29.8.2013., 20. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

A   DAĻA

Lēmuma 1. pantā minētās aizsardzības zonas:

| ISO valsts kods | Dalībvalsts | Pasta indekss | Nosaukums | Datums, līdz kuram piemēro saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. pantu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Itālija | | Apgabals, kurā ietilpst šādas pašvaldības: | |
| | | 44020 | Ostellato | 17.9.2013. |
| | | 44015 | Portomaggiore | |
| | | 40027 | Mordano | 29.9.2013. |
| | | 48010 | Bagnara di Romagna | |
| | | 40026 | Imola pašvaldības teritorija, kas atrodas uz austrumiem no valsts nozīmes ceļa Nr. 610 un uz ziemeļiem no valsts nozīmes ceļa Nr. 9 Via Emilia. | |
| | | 48027 | Solarolo pašvaldības teritorijas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A14 uz Ravennu krustojuma. | |
| | | 44012 | Bondeno pašvaldības teritorijas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no valsts nozīmes ceļa Nr. 496 un uz rietumiem no Panaro upes. | 26.9.2013. |
| | | 41034 | Finale Emilia pašvaldības teritorijas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no valsts nozīmes ceļa Nr. 468, uz austrumiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 9 un uz rietumiem no Panaro upes. | |

ISO valsts kods

Dalībvalsts

Pasta indekss

Nosaukums

Datums, līdz kuram piemēro saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. pantu

IT

Itālija

Apgabals, kurā ietilpst šādas pašvaldības:

44020

Ostellato

17.9.2013.

44015

Portomaggiore

40027

Mordano

29.9.2013.

48010

Bagnara di Romagna

40026

Imola pašvaldības teritorija, kas atrodas uz austrumiem no valsts nozīmes ceļa Nr. 610 un uz ziemeļiem no valsts nozīmes ceļa Nr. 9 Via Emilia.

48027

Solarolo pašvaldības teritorijas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A14 uz Ravennu krustojuma.

44012

Bondeno pašvaldības teritorijas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no valsts nozīmes ceļa Nr. 496 un uz rietumiem no Panaro upes.

26.9.2013.

41034

Finale Emilia pašvaldības teritorijas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no valsts nozīmes ceļa Nr. 468, uz austrumiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 9 un uz rietumiem no Panaro upes.

B   DAĻA

Lēmuma 1. pantā minētās uzraudzības zonas:

| ISO valsts kods | Dalībvalsts | Pasta indekss | Nosaukums | Datums, līdz kuram piemēro saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Itālija | | Apgabals, kurā ietilpst šādas pašvaldības: | |
| | | 44011 | Argenta | 26.9.2013. |
| | | 44022 | Comacchio | |
| | | 44020 | Masi Torello | |
| | | 44027 | Migliarino | |
| | | 44020 | Migliaro | |
| | | 44020 | Ostellato | |
| | | 44015 | Portomaggiore | |
| | | 44039 | Tresigallo | |
| | | 44123 | Ferrara pašvaldības teritorijas daļa, kas atrodas uz austrumiem no valsts nozīmes ceļa Nr. 15 Via Pomposa un provinces nozīmes ceļa Via Ponte Assa. | |
| | | 48010 | Bagnara di Romagna | 8.10.2013. |
| | | 48014 | Castelbolognese | |
| | | 40023 | Castelguelfo | |
| | | 48017 | Conselice | |
| | | 48010 | Cotignola | |
| | | 48018 | Faenza | |
| | | 40026 | Imola | |
| | | 48022 | Lugo | |
| | | 48024 | Massalombarda | |
| | | 40059 | Medicina | |
| | | 40027 | Mordano | |
| | | 48020 | Sant’Agata sul Santerno | |
| | | 48027 | Solarolo | |
| | | 44012 | Bondeno | 5.10.2013. |
| | | 41034 | Finale Emilia | |
| | | 44043 | Mirabello | |
| | | 44047 | Sant’Agostino | |
| | | 44042 | Cento | |
| | | 40014 | Crevalcore pašvaldības teritorija, kas atrodas uz ziemeļiem no ceļa Via Provanone un uz austrumiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 9 Via Provane. | |
| | | 41037 | Mirandola pašvaldības teritorijas daļa, kas atrodas uz austrumiem no dzelzceļa līnijas Modena–Verona. | |
| | | 41038 | San Felice sul Panaro pašvaldības teritorijas daļa, kas atrodas uz austrumiem no dzelzceļa līnijas Modena–Verona. | |
| | | 46028 | Sermide pašvaldības teritorijas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 35 Via Pole un uz rietumiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 37. | |
| | | 46022 | Felonica pašvaldības teritorijas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 35 Via Pole. | |

ISO valsts kods

Dalībvalsts

Pasta indekss

Nosaukums

Datums, līdz kuram piemēro saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu

IT

Itālija

Apgabals, kurā ietilpst šādas pašvaldības:

44011

Argenta

26.9.2013.

44022

Comacchio

44020

Masi Torello

44027

Migliarino

44020

Migliaro

44020

Ostellato

44015

Portomaggiore

44039

Tresigallo

44123

Ferrara pašvaldības teritorijas daļa, kas atrodas uz austrumiem no valsts nozīmes ceļa Nr. 15 Via Pomposa un provinces nozīmes ceļa Via Ponte Assa.

48010

Bagnara di Romagna

8.10.2013.

48014

Castelbolognese

40023

Castelguelfo

48017

Conselice

48010

Cotignola

48018

Faenza

40026

Imola

48022

Lugo

48024

Massalombarda

40059

Medicina

40027

Mordano

48020

Sant’Agata sul Santerno

48027

Solarolo

44012

Bondeno

5.10.2013.

41034

Finale Emilia

44043

Mirabello

44047

Sant’Agostino

44042

Cento

40014

Crevalcore pašvaldības teritorija, kas atrodas uz ziemeļiem no ceļa Via Provanone un uz austrumiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 9 Via Provane.

41037

Mirandola pašvaldības teritorijas daļa, kas atrodas uz austrumiem no dzelzceļa līnijas Modena–Verona.

41038

San Felice sul Panaro pašvaldības teritorijas daļa, kas atrodas uz austrumiem no dzelzceļa līnijas Modena–Verona.

46028

Sermide pašvaldības teritorijas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 35 Via Pole un uz rietumiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 37.

46022

Felonica pašvaldības teritorijas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 35 Via Pole.

C   DAĻA

Lēmuma 1. pantā minētā tālākā ierobežotā zona:

| ISO valsts kods | Dalībvalsts | Pasta indekss | Nosaukums | Datums, līdz kuram piemēro pasākumus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Itālija | | Apgabals, kurā ietilpst šādas pašvaldības: | |
| | | 48011 | Alfonsine | 24.9.2013. |
| | | 29002 | Ariano nel Polesine | |
| | | 39002 | Bagnacavallo | |
| | | 38002 | Berra | |
| | | 40003 | Bertinoro | |
| | | 39004 | Brisighella | |
| | | 39005 | Casola Valsenio | |
| | | 40005 | Castrocaro Terme e Terra del Sole | |
| | | 39007 | Cervia | |
| | | 40007 | Cesena | |
| | | 40008 | Cesenatico | |
| | | 38005 | Codigoro | |
| | | 29017 | Corbola | |
| | | 40011 | Dovadola | |
| | | 40013 | Forlimpopoli | |
| | | 40012 | Forlì | |
| | | 39011 | Fusignano | |
| | | 40015 | Gambettola | |
| | | 40016 | Gatteo | |
| | | 38025 | Goro | |
| | | 38010 | Jolanda di Savoia | |
| | | 38011 | Lagosanto | |
| | | 40018 | Longiano | |
| | | 38013 | Massa Fiscaglia | |
| | | 40019 | Meldola | |
| | | 38014 | Mesola | |
| | | 40022 | Modigliana | |
| | | 29034 | Papozze | |
| | | 29039 | Porto Tolle | |
| | | 29052 | Porto Viro | |
| | | 40032 | Predappio | |
| | | 39014 | Ravenna | |
| | | 39015 | Riolo Terme | |
| | | 39016 | Russi | |
| | | 40041 | San Mauro Pascoli | |
| | | 40045 | Savignano sul Rubicone | |
| | | 29046 | Taglio di Po” | |

ISO valsts kods

Dalībvalsts

Pasta indekss

Nosaukums

Datums, līdz kuram piemēro pasākumus

IT

Itālija

Apgabals, kurā ietilpst šādas pašvaldības:

48011

Alfonsine

24.9.2013.

29002

Ariano nel Polesine

39002

Bagnacavallo

38002

Berra

40003

Bertinoro

39004

Brisighella

39005

Casola Valsenio

40005

Castrocaro Terme e Terra del Sole

39007

Cervia

40007

Cesena

40008

Cesenatico

38005

Codigoro

29017

Corbola

40011

Dovadola

40013

Forlimpopoli

40012

Forlì

39011

Fusignano

40015

Gambettola

40016

Gatteo

38025

Goro

38010

Jolanda di Savoia

38011

Lagosanto

40018

Longiano

38013

Massa Fiscaglia

40019

Meldola

38014

Mesola

40022

Modigliana

29034

Papozze

29039

Porto Tolle

29052

Porto Viro

40032

Predappio

39014

Ravenna

39015

Riolo Terme

39016

Russi

40041

San Mauro Pascoli

40045

Savignano sul Rubicone

29046

Taglio di Po”

---

13.9.2013

| 13.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/s3

---

PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM

Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju

Saskaņā ar Padomes 2013. gada 7. marta Regulu (ES) Nr. 216/2013 par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (OV L 69, 13.3.2013., 1. lpp.), sākot ar 2013. gada 1. jūliju, vienīgi elektroniskā formātā publicētais Oficiālais Vēstnesis ir autentisks un rada juridiskas sekas.

Ja neparedzētu un ārkārtas apstākļu dēļ Oficiālā Vēstneša elektronisko izdevumu nav iespējams publicēt, iespiestais izdevums ir autentisks un rada juridiskas sekas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 216/2013 3. panta nosacījumiem.

---

| 13.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/s3

---

PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM – VEIDS, KĀDĀ IZDARA ATSAUCES UZ TIESĪBU AKTIEM

Ar 2013. gada 1. jūliju mainījies veids, kādā izdara atsauces uz citiem tiesību aktiem.

Pārejas periodā tiks izmantots gan jaunais, gan vecais atsauču veids.

---