# Euroopan unionin L 319/2013

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2013.319.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 319 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 56. vuosikerta29. marraskuuta 2013 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2013.319.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 319

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

56. vuosikerta29. marraskuuta 2013

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1214/2013, annettu 28 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Saint-Marcellin (SMM)) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1215/2013, annettu 28 päivänä marraskuuta 2013, neuvoston asetuksen (EY) N:o 32/2000 muuttamisesta juutista ja kookoskuiduista valmistettuja tuotteita koskevien unionin tariffikiintiöiden voimassaoloajan jatkamisen osalta | 3 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1216/2013, annettu 28 päivänä marraskuuta 2013, asetuksesta (EY) N:o 288/2009 poikkeamisesta määräajan osalta, johon mennessä jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle strategiastaan ja tukihakemuksestaan, sekä määräajan osalta, johon mennessä komissio päättää kouluhedelmäjärjestelmän mukaisen tuen lopullisesta jakautumisesta | 4 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1217/2013, annettu 28 päivänä marraskuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 5 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2013/692/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 19 päivänä marraskuuta 2013, ajoneuvorekisteritietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Slovakian kanssa | 7 |
| | | 2013/693/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 3 päivänä lokakuuta 2012, valtiontuesta SA.23600 – C 38/08 (ex NN 53/07) – Saksa – Münchenin lentoaseman terminaalin 2 rahoitusjärjestelyt
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 5047)

   (
  1
  ) | 8 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1214/2013, annettu 28 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Saint-Marcellin (SMM))

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1215/2013, annettu 28 päivänä marraskuuta 2013, neuvoston asetuksen (EY) N:o 32/2000 muuttamisesta juutista ja kookoskuiduista valmistettuja tuotteita koskevien unionin tariffikiintiöiden voimassaoloajan jatkamisen osalta

3

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1216/2013, annettu 28 päivänä marraskuuta 2013, asetuksesta (EY) N:o 288/2009 poikkeamisesta määräajan osalta, johon mennessä jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle strategiastaan ja tukihakemuksestaan, sekä määräajan osalta, johon mennessä komissio päättää kouluhedelmäjärjestelmän mukaisen tuen lopullisesta jakautumisesta

4

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1217/2013, annettu 28 päivänä marraskuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

5

PÄÄTÖKSET

2013/692/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 19 päivänä marraskuuta 2013, ajoneuvorekisteritietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Slovakian kanssa

7

2013/693/EU

*

Komission päätös, annettu 3 päivänä lokakuuta 2012, valtiontuesta SA.23600 – C 38/08 (ex NN 53/07) – Saksa – Münchenin lentoaseman terminaalin 2 rahoitusjärjestelyt
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 5047)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 5047)

1

8

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu Euroopan keskuspankin asetukseen (EU) N:o 1071/2013, annettu 24 päivänä syyskuuta 2013, rahalaitossektorin taseesta (EKP/2013/33) (EUVL L 297, 7.11.2013) | 23 |
| | * | Oikaisu Euroopan keskuspankin asetukseen (EU) N:o 1073/2013, annettu 18 päivänä lokakuuta 2013, sijoitusrahastojen saamisia ja velkoja koskevista tilastoista (EKP/2013/38) (EUVL L 297, 7.11.2013) | 39 |
| | * | Oikaisu Euroopan keskuspankin asetukseen (EU) N:o 1074/2013, annettu 18 päivänä lokakuuta 2013, tilastointiin liittyvistä tiedonantovaatimuksista sellaisten postisiirtolaitosten osalta, jotka ottavat vastaan talletuksia euroalueen kotimaisilta muilta kuin rahalaitoksilta (EKP/2013/39) (EUVL L 297, 7.11.2013) | 44 |
| | * | Oikaisu Euroopan keskuspankin asetukseen (EU) N:o 1075/2013, annettu 18 päivänä lokakuuta 2013, arvopaperistamisiin osallistuvien erityisyhteisöjen saamisia ja velkoja koskevista tilastoista (EKP/2013/40) (EUVL L 297, 7.11.2013) | 46 |

Oikaisuja

*

Oikaisu Euroopan keskuspankin asetukseen (EU) N:o 1071/2013, annettu 24 päivänä syyskuuta 2013, rahalaitossektorin taseesta (EKP/2013/33) (EUVL L 297, 7.11.2013)

(EUVL L 297, 7.11.2013)

23

*

Oikaisu Euroopan keskuspankin asetukseen (EU) N:o 1073/2013, annettu 18 päivänä lokakuuta 2013, sijoitusrahastojen saamisia ja velkoja koskevista tilastoista (EKP/2013/38) (EUVL L 297, 7.11.2013)

(EUVL L 297, 7.11.2013)

39

*

Oikaisu Euroopan keskuspankin asetukseen (EU) N:o 1074/2013, annettu 18 päivänä lokakuuta 2013, tilastointiin liittyvistä tiedonantovaatimuksista sellaisten postisiirtolaitosten osalta, jotka ottavat vastaan talletuksia euroalueen kotimaisilta muilta kuin rahalaitoksilta (EKP/2013/39) (EUVL L 297, 7.11.2013)

EKP/2013/39

(EUVL L 297, 7.11.2013)

44

*

Oikaisu Euroopan keskuspankin asetukseen (EU) N:o 1075/2013, annettu 18 päivänä lokakuuta 2013, arvopaperistamisiin osallistuvien erityisyhteisöjen saamisia ja velkoja koskevista tilastoista (EKP/2013/40) (EUVL L 297, 7.11.2013)

EKP/2013/40

(EUVL L 297, 7.11.2013)

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 29.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1214/2013,

annettu 28 päivänä marraskuuta 2013,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Saint-Marcellin (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan ja 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetus (EU) N:o 1151/2012, joka hyväksyttiin, tuli voimaan 3 päivänä tammikuuta 2013. Sillä kumottiin ja korvattiin maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 510/2006 (2). |
| --- | --- |

(1)

Asetus (EU) N:o 1151/2012, joka hyväksyttiin, tuli voimaan 3 päivänä tammikuuta 2013. Sillä kumottiin ja korvattiin maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 510/2006 (2).

| (2) | Ranskan hakemus nimityksen ”Saint-Marcellin” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Ranskan hakemus nimityksen ”Saint-Marcellin” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (3) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä. |
| --- | --- |

(3)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä.

| (4) | Ranskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 12 päivänä marraskuuta 2010 saapuneella kirjeellä, että Ranskan alueelle kyseisen yksilöidyn maantieteellisen alueen ulkopuolelle sijoittautunut yritys VALCREST oli laillisesti pitänyt kaupan myyntinimityksellä ”Saint-Marcellin” varustettua tuotetta käyttämällä jatkuvasti kyseistä nimitystä yli viiden vuoden ajan ja että asia oli otettu esille kansallisen vastaväitemenettelyn yhteydessä. Näin ollen mainittu yritys täytti asetuksen (EY) N:o 510/2006 13 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa säädetyt edellytykset, jotta sille voidaan myöntää siirtymäaika, jonka aikana se voi laillisesti käyttää kyseistä myyntinimitystä sen rekisteröimisen jälkeen. |
| --- | --- |

(4)

Ranskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 12 päivänä marraskuuta 2010 saapuneella kirjeellä, että Ranskan alueelle kyseisen yksilöidyn maantieteellisen alueen ulkopuolelle sijoittautunut yritys VALCREST oli laillisesti pitänyt kaupan myyntinimityksellä ”Saint-Marcellin” varustettua tuotetta käyttämällä jatkuvasti kyseistä nimitystä yli viiden vuoden ajan ja että asia oli otettu esille kansallisen vastaväitemenettelyn yhteydessä. Näin ollen mainittu yritys täytti asetuksen (EY) N:o 510/2006 13 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa säädetyt edellytykset, jotta sille voidaan myöntää siirtymäaika, jonka aikana se voi laillisesti käyttää kyseistä myyntinimitystä sen rekisteröimisen jälkeen.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 510/2006 13 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa vahvistetut edellytykset on sisällytetty asetuksen (EU) N:o 1151/2012 15 artiklan 1 kohtaan. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 510/2006 13 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa vahvistetut edellytykset on sisällytetty asetuksen (EU) N:o 1151/2012 15 artiklan 1 kohtaan.

| (6) | Koska VALCREST täyttää asetuksen (EU) N:o 1151/2012 15 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset, sille olisi myönnettävä viiden vuoden siirtymäaika, jonka aikana sen sallitaan käyttää myyntinimitystä ”Saint-Marcellin”. |
| --- | --- |

(6)

Koska VALCREST täyttää asetuksen (EU) N:o 1151/2012 15 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset, sille olisi myönnettävä viiden vuoden siirtymäaika, jonka aikana sen sallitaan käyttää myyntinimitystä ”Saint-Marcellin”.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maataloustuotteiden laatukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maataloustuotteiden laatukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Yritys VALCREST voi käyttää rekisteröityä nimitystä ”Saint-Marcellin” (SMM) viiden vuoden siirtymäaikana tämän asetuksen voimaantulosta alkaen.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

2

(3)  EUVL C 384, 13.12.2012, s. 21.

3

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perussopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.3   Juustot

RANSKA

Saint-Marcellin (SMM)

---

| 29.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/3

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1215/2013,

annettu 28 päivänä marraskuuta 2013,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 32/2000 muuttamisesta juutista ja kookoskuiduista valmistettuja tuotteita koskevien unionin tariffikiintiöiden voimassaoloajan jatkamisen osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon GATTiin sidottujen ja tiettyjen muiden yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hoidosta, mainittujen kiintiöiden muuttamista tai mukauttamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sekä asetuksen (EY) N:o 1808/95 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 32/2000 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan toisen luetelmakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unioni myönsi Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssissa (UNCTAD) tekemänsä tarjouksen ja yleisen tullietuusjärjestelmänsä (GSP) mukaisesti tietyistä kehitysmaista peräisin oleville juutista ja kookoskuiduista valmistetuille tuotteille tullietuuksia vuonna 1971. Näissä etuuksissa yhteisen tullitariffin tullit alennettiin asteittain, kunnes ne suspendoitiin kokonaan vuodesta 1978 alkaen 31 päivään joulukuuta 1994 asti. |
| --- | --- |

(1)

Unioni myönsi Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssissa (UNCTAD) tekemänsä tarjouksen ja yleisen tullietuusjärjestelmänsä (GSP) mukaisesti tietyistä kehitysmaista peräisin oleville juutista ja kookoskuiduista valmistetuille tuotteille tullietuuksia vuonna 1971. Näissä etuuksissa yhteisen tullitariffin tullit alennettiin asteittain, kunnes ne suspendoitiin kokonaan vuodesta 1978 alkaen 31 päivään joulukuuta 1994 asti.

| (2) | Yleisen tullietuusjärjestelmän tultua voimaan vuonna 1995 unioni avasi yksipuolisesti GATTin yhteydessä unionin tullittomat tariffikiintiöt juutista ja kookoskuiduista valmistetuille tuotteille tiettyihin vahvistettuihin määriin asti. Näille tuotteille asetuksella (EY) N:o 32/2000 avattujen tariffikiintiöiden voimassaoloaikaa jatkettiin 31 päivään joulukuuta 2013 komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 17/2012 (2). |
| --- | --- |

(2)

Yleisen tullietuusjärjestelmän tultua voimaan vuonna 1995 unioni avasi yksipuolisesti GATTin yhteydessä unionin tullittomat tariffikiintiöt juutista ja kookoskuiduista valmistetuille tuotteille tiettyihin vahvistettuihin määriin asti. Näille tuotteille asetuksella (EY) N:o 32/2000 avattujen tariffikiintiöiden voimassaoloaikaa jatkettiin 31 päivään joulukuuta 2013 komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 17/2012 (2).

| (3) | Koska uutta yleistä tullietuusjärjestelmää on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 978/2012 (3) mukaisesti määrä soveltaa 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään joulukuuta 2023, juutista ja kookoskuiduista valmistettujen tuotteiden tariffikiintiöjärjestelyn voimassaoloa olisi jatkettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(3)

Koska uutta yleistä tullietuusjärjestelmää on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 978/2012 (3) mukaisesti määrä soveltaa 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään joulukuuta 2023, juutista ja kookoskuiduista valmistettujen tuotteiden tariffikiintiöjärjestelyn voimassaoloa olisi jatkettava vastaavasti.

| (4) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 32/2000 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 32/2000 olisi muutettava.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 32/2000 liitteen III viides sarake (”Kiintiökausi”) seuraavasti:

| 1. | korvataan järjestysnumeroa 09.0107 koskeva teksti seuraavasti:
  ”kunkin vuoden 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta, 31 päivään joulukuuta 2023 saakka”; |
| --- | --- |

1.

korvataan järjestysnumeroa 09.0107 koskeva teksti seuraavasti:

”kunkin vuoden 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta, 31 päivään joulukuuta 2023 saakka”;

| 2. | korvataan järjestysnumeroa 09.0109 koskeva teksti seuraavasti:
  ”kunkin vuoden 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta, 31 päivään joulukuuta 2023 saakka”; |
| --- | --- |

2.

korvataan järjestysnumeroa 09.0109 koskeva teksti seuraavasti:

”kunkin vuoden 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta, 31 päivään joulukuuta 2023 saakka”;

| 3. | korvataan järjestysnumeroa 09.0111 koskeva teksti seuraavasti:
  ”kunkin vuoden 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta, 31 päivään joulukuuta 2023 saakka”. |
| --- | --- |

3.

korvataan järjestysnumeroa 09.0111 koskeva teksti seuraavasti:

”kunkin vuoden 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta, 31 päivään joulukuuta 2023 saakka”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EYVL L 5, 8.1.2000, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 17/2012, annettu 11 päivänä tammikuuta 2012, neuvoston asetuksen (EY) N:o 32/2000 muuttamisesta juutista ja kookoskuiduista valmistettuja tuotteita koskevien unionin tariffikiintiöiden voimassaoloajan jatkamisen osalta (EUVL L 8, 12.1.2012, s. 31).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 978/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 732/2008 kumoamisesta (EUVL L 303, 31.10.2012, s. 1).

3

---

| 29.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/4

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1216/2013,

annettu 28 päivänä marraskuuta 2013,

asetuksesta (EY) N:o 288/2009 poikkeamisesta määräajan osalta, johon mennessä jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle strategiastaan ja tukihakemuksestaan, sekä määräajan osalta, johon mennessä komissio päättää kouluhedelmäjärjestelmän mukaisen tuen lopullisesta jakautumisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 103 h artiklan f alakohdan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksen (EY) N:o 288/2009 (2) 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden, jotka hakevat asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea 1 päivän elokuuta ja 31 päivän heinäkuuta väliseksi ajanjaksoksi, olisi ilmoitettava strategiastaan komissiolle viimeistään sen vuoden 31 päivänä tammikuuta, jona kyseinen ajanjakso alkaa. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksen (EY) N:o 288/2009 (2) 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden, jotka hakevat asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea 1 päivän elokuuta ja 31 päivän heinäkuuta väliseksi ajanjaksoksi, olisi ilmoitettava strategiastaan komissiolle viimeistään sen vuoden 31 päivänä tammikuuta, jona kyseinen ajanjakso alkaa.

| (2) | Koska komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) (3) ja lainsäädäntövallan käyttäjät ovat päässeet poliittiseen yhteisymmärrykseen yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) tulevaisuudesta, kouluhedelmäjärjestelmään tulee merkittäviä muutoksia, kun tuen kokonaismäärä ja uudet yhteisrahoitusosuudet muuttuvat 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen. |
| --- | --- |

(2)

Koska komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) (3) ja lainsäädäntövallan käyttäjät ovat päässeet poliittiseen yhteisymmärrykseen yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) tulevaisuudesta, kouluhedelmäjärjestelmään tulee merkittäviä muutoksia, kun tuen kokonaismäärä ja uudet yhteisrahoitusosuudet muuttuvat 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen.

| (3) | Kouluhedelmäjärjestelmää koskevien uusien seikkojen soveltaminen 1 päivästä tammikuuta 2014 aiheuttaa sen, etteivät jäsenvaltiot voi mukauttaa strategiaansa uusiin puitteisiin ennen strategian ilmoittamisen määräaikaa. |
| --- | --- |

(3)

Kouluhedelmäjärjestelmää koskevien uusien seikkojen soveltaminen 1 päivästä tammikuuta 2014 aiheuttaa sen, etteivät jäsenvaltiot voi mukauttaa strategiaansa uusiin puitteisiin ennen strategian ilmoittamisen määräaikaa.

| (4) | Sen vuoksi jäsenvaltioille, jotka aikovat ottaa käyttöön kouluhedelmäjärjestelmän kouluvuodeksi 2014/2015, olisi annettava siirtymätoimenpiteenä mahdollisuus ilmoittaa komissiolle 1 päivän elokuuta 2014 ja 31 päivän heinäkuuta 2015 välistä ajanjaksoa koskevasta strategiastaan ja tukihakemuksestaan 30 päivään huhtikuuta 2014 asti. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi jäsenvaltioille, jotka aikovat ottaa käyttöön kouluhedelmäjärjestelmän kouluvuodeksi 2014/2015, olisi annettava siirtymätoimenpiteenä mahdollisuus ilmoittaa komissiolle 1 päivän elokuuta 2014 ja 31 päivän heinäkuuta 2015 välistä ajanjaksoa koskevasta strategiastaan ja tukihakemuksestaan 30 päivään huhtikuuta 2014 asti.

| (5) | Samoin kouluhedelmäjärjestelmän kokonaistalousarvioon uuden YMP:n vuoksi tehtävistä muutoksista johtuen olisi jatkettava asetuksen (EY) N:o 288/2009 4 artiklan 4 kohdan kolmannessa alakohdassa säädettyä määräaikaa 30 päivään kesäkuuta 2014 asti, johon mennessä komissio päättää 1 päivän elokuuta 2014 ja 31 päivän heinäkuuta 2015 välistä ajanjaksoa koskevan tuen lopullisesta jakautumisesta. |
| --- | --- |

(5)

Samoin kouluhedelmäjärjestelmän kokonaistalousarvioon uuden YMP:n vuoksi tehtävistä muutoksista johtuen olisi jatkettava asetuksen (EY) N:o 288/2009 4 artiklan 4 kohdan kolmannessa alakohdassa säädettyä määräaikaa 30 päivään kesäkuuta 2014 asti, johon mennessä komissio päättää 1 päivän elokuuta 2014 ja 31 päivän heinäkuuta 2015 välistä ajanjaksoa koskevan tuen lopullisesta jakautumisesta.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 288/2009 4 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat ilmoittaa 1 päivän elokuuta 2014 ja 31 päivän heinäkuuta 2015 välisen ajanjakson strategiastaan ja tukihakemuksestaan viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2014.

2.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 288/2009 4 artiklan 4 kohdan kolmannessa alakohdassa säädetään, komissio päättää 1 päivän elokuuta 2014 ja 31 päivän heinäkuuta 2015 välisen ajanjakson tuen lopullisesta jakautumisesta viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2014.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sen voimassaolo päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2014.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 288/2009, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta yhteisön tuen myöntämiseksi hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen koulujen oppilaille kouluhedelmäjärjestelmän mukaisesti (EUVL L 94, 8.4.2009, s. 38).

2

(3)  KOM(2011) 626 lopullinen.

3

---

| 29.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/5

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1217/2013,

annettu 28 päivänä marraskuuta 2013,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 51,8 |
| MA | 41,4 |
| TR | 62,5 |
| ZZ | 51,9 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| EG | 200,0 |
| TR | 96,5 |
| ZZ | 112,7 |
| 0709 91 00 | EG | 200,0 |
| ZZ | 200,0 |
| 0709 93 10 | MA | 134,1 |
| TR | 97,4 |
| ZZ | 115,8 |
| 0805 20 10 | AU | 134,7 |
| MA | 68,8 |
| PE | 131,0 |
| ZA | 149,3 |
| ZZ | 121,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 59,5 |
| PE | 74,3 |
| PK | 59,4 |
| SZ | 43,6 |
| TR | 69,2 |
| UY | 92,4 |
| ZA | 192,9 |
| ZZ | 84,5 |
| 0805 50 10 | TR | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0808 10 80 | AU | 125,0 |
| BA | 45,7 |
| MK | 33,9 |
| US | 145,4 |
| ZA | 131,8 |
| ZZ | 96,4 |
| 0808 30 90 | TR | 114,2 |
| ZZ | 114,2 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

51,8

MA

41,4

TR

62,5

ZZ

51,9

0707 00 05

AL

41,5

EG

200,0

TR

96,5

ZZ

112,7

0709 91 00

EG

200,0

ZZ

200,0

0709 93 10

MA

134,1

TR

97,4

ZZ

115,8

0805 20 10

AU

134,7

MA

68,8

PE

131,0

ZA

149,3

ZZ

121,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

59,5

PE

74,3

PK

59,4

SZ

43,6

TR

69,2

UY

92,4

ZA

192,9

ZZ

84,5

0805 50 10

TR

76,0

ZZ

76,0

0808 10 80

AU

125,0

BA

45,7

MK

33,9

US

145,4

ZA

131,8

ZZ

96,4

0808 30 90

TR

114,2

ZZ

114,2

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 29.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/7

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 19 päivänä marraskuuta 2013,

ajoneuvorekisteritietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Slovakian kanssa

(2013/692/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (1) ja erityisesti sen 25 artiklan,

ottaa huomioon päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/616/YOS (2) ja erityisesti sen 20 artiklan sekä sen liitteessä olevan 4 luvun,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan mukaan ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa hyväksyttyjen unionin toimielinten, elinten ja laitosten säädösten oikeusvaikutukset säilyvät niin kauan kuin näitä säädöksiä ei kumota, julisteta mitättömiksi tai muuteta perussopimusten nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan mukaan ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa hyväksyttyjen unionin toimielinten, elinten ja laitosten säädösten oikeusvaikutukset säilyvät niin kauan kuin näitä säädöksiä ei kumota, julisteta mitättömiksi tai muuteta perussopimusten nojalla.

| (2) | Näin ollen päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklaa sovelletaan, ja neuvoston on päätettävä yksimielisesti, ovatko jäsenvaltiot panneet täytäntöön kyseisen päätöksen 6 luvun säännökset. |
| --- | --- |

(2)

Näin ollen päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklaa sovelletaan, ja neuvoston on päätettävä yksimielisesti, ovatko jäsenvaltiot panneet täytäntöön kyseisen päätöksen 6 luvun säännökset.

| (3) | Päätöksen 2008/616/YOS 20 artiklassa säädetään, että päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut päätökset tehdään kyselyyn perustuvan arviointiraportin perusteella. Päätöksen 2008/615/YOS 2 luvun mukaisen automaattisen tietojenvaihdon osalta arviointiraportin on perustuttava arviointikäyntiin ja testausajoon. |
| --- | --- |

(3)

Päätöksen 2008/616/YOS 20 artiklassa säädetään, että päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut päätökset tehdään kyselyyn perustuvan arviointiraportin perusteella. Päätöksen 2008/615/YOS 2 luvun mukaisen automaattisen tietojenvaihdon osalta arviointiraportin on perustuttava arviointikäyntiin ja testausajoon.

| (4) | Päätöksen 2008/616/YOS liitteessä olevan 4 luvun 1.1 kohdan mukaan asiaa käsittelevä neuvoston työryhmä laatii kyselyn, joka koskee kutakin automaattista tietojenvaihtoa, ja heti kun jäsenvaltio katsoo täyttävänsä edellytykset tietojen jakamiseksi kyseisessä tietoluokassa, se vastaa kyselyyn. |
| --- | --- |

(4)

Päätöksen 2008/616/YOS liitteessä olevan 4 luvun 1.1 kohdan mukaan asiaa käsittelevä neuvoston työryhmä laatii kyselyn, joka koskee kutakin automaattista tietojenvaihtoa, ja heti kun jäsenvaltio katsoo täyttävänsä edellytykset tietojen jakamiseksi kyseisessä tietoluokassa, se vastaa kyselyyn.

| (5) | Slovakia on vastannut tietosuojaa koskevaan kyselyyn ja ajoneuvorekisteritietoja koskevaan kyselyyn. |
| --- | --- |

(5)

Slovakia on vastannut tietosuojaa koskevaan kyselyyn ja ajoneuvorekisteritietoja koskevaan kyselyyn.

| (6) | Slovakia on toteuttanut onnistuneen testausajon Alankomaiden kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Slovakia on toteuttanut onnistuneen testausajon Alankomaiden kanssa.

| (7) | Slovakiaan on tehty arviointikäynti, ja Belgian ja Alankomaiden arviointiryhmä on laatinut arviointikäynnistä raportin, joka on toimitettu asiaankuuluvalle neuvoston työryhmälle. |
| --- | --- |

(7)

Slovakiaan on tehty arviointikäynti, ja Belgian ja Alankomaiden arviointiryhmä on laatinut arviointikäynnistä raportin, joka on toimitettu asiaankuuluvalle neuvoston työryhmälle.

| (8) | Neuvostolle on esitetty arviointiraportti, jossa tehdään yhteenveto ajoneuvorekisteritietoja koskevien kyselyn, arviointikäynnin ja testausajon tuloksista, |
| --- | --- |

(8)

Neuvostolle on esitetty arviointiraportti, jossa tehdään yhteenveto ajoneuvorekisteritietoja koskevien kyselyn, arviointikäynnin ja testausajon tuloksista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ajoneuvorekisteritietojen automaattisen haun toteuttamiseksi Slovakia on pannut täysimääräisesti täytäntöön päätöksen 2008/615/YOS 6 luvun tietosuojaa koskevat yleiset säännökset, ja sillä on oikeus vastaanottaa ja toimittaa henkilötietoja mainitun päätöksen 12 artiklan mukaisesti tämän päätöksen voimaantulopäivästä alkaen.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 19 päivänä marraskuuta 2013.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 12.

2

---

| 29.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/8

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 3 päivänä lokakuuta 2012,

valtiontuesta SA.23600 – C 38/08 (ex NN 53/07) – Saksa

Münchenin lentoaseman terminaalin 2 rahoitusjärjestelyt

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 5047)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2013/693/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan (1),

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Ryanair Ltd., jäljempänä ’kantelija’ tai ’Ryanair’, toimitti 3 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä kantelun, joka koski Münchenin lentoaseman terminaalin 2 rakentamiseen liittyviä rahoitusjärjestelyjä ja Deutsche Lufthansa AG:n, jäljempänä ’LH’, ja Flughafen München GmbH:n, jäljempänä ’FMG’, välistä sopimusta, joka koskee yksinoikeutta kyseisen terminaalin käyttöön. Kantelija esitti muun muassa, että FMG:n osakkaiden (viranomaisten) terminaalin 2 rakentamiseen tarjoama rahoitus ei ollut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista ja että LH:n ja sen Star Alliance -kumppaneiden yksinoikeus terminaalin 2 käyttöön oli aiheuttanut FMG:lle edeltävien kahden vuoden aikana yli 100 miljoonan euron tappiot. Näistä syistä Ryanair katsoi, että kyseiset toimenpiteet olivat sisämarkkinoille soveltumatonta sääntöjenvastaista valtiontukea, josta LH oli saanut taloudellista etua. |
| --- | --- |

(1)

Ryanair Ltd., jäljempänä ’kantelija’ tai ’Ryanair’, toimitti 3 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä kantelun, joka koski Münchenin lentoaseman terminaalin 2 rakentamiseen liittyviä rahoitusjärjestelyjä ja Deutsche Lufthansa AG:n, jäljempänä ’LH’, ja Flughafen München GmbH:n, jäljempänä ’FMG’, välistä sopimusta, joka koskee yksinoikeutta kyseisen terminaalin käyttöön. Kantelija esitti muun muassa, että FMG:n osakkaiden (viranomaisten) terminaalin 2 rakentamiseen tarjoama rahoitus ei ollut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista ja että LH:n ja sen Star Alliance -kumppaneiden yksinoikeus terminaalin 2 käyttöön oli aiheuttanut FMG:lle edeltävien kahden vuoden aikana yli 100 miljoonan euron tappiot. Näistä syistä Ryanair katsoi, että kyseiset toimenpiteet olivat sisämarkkinoille soveltumatonta sääntöjenvastaista valtiontukea, josta LH oli saanut taloudellista etua.

| (2) | Komissio pyysi Saksalta lisätietoja kanteluun liittyvistä kysymyksistä 18 päivänä marraskuuta 2005, 31 päivänä heinäkuuta 2006, 6 päivänä kesäkuuta 2007 ja 3 päivänä lokakuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. Saksan viranomaiset vastasivat 18 päivänä tammikuuta 2006, 8 päivänä elokuuta 2006, 28 päivänä elokuuta 2007, 17 päivänä syyskuuta 2007, 21 päivänä syyskuuta 2007, 29 päivänä marraskuuta 2007 ja 13 päivänä helmikuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. Komission ja Saksan viranomaisten välillä pidettiin kokous 10 päivänä lokakuuta 2007. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi Saksalta lisätietoja kanteluun liittyvistä kysymyksistä 18 päivänä marraskuuta 2005, 31 päivänä heinäkuuta 2006, 6 päivänä kesäkuuta 2007 ja 3 päivänä lokakuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. Saksan viranomaiset vastasivat 18 päivänä tammikuuta 2006, 8 päivänä elokuuta 2006, 28 päivänä elokuuta 2007, 17 päivänä syyskuuta 2007, 21 päivänä syyskuuta 2007, 29 päivänä marraskuuta 2007 ja 13 päivänä helmikuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. Komission ja Saksan viranomaisten välillä pidettiin kokous 10 päivänä lokakuuta 2007.

| (3) | Kantelija esitti 31 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä SEUT-sopimuksen 265 artiklan toisen kohdan mukaisen virallisen kehotuksen, jonka mukaan komissio oli laiminlyönyt ratkaisun tekemisen sen kantelussa. Kantelija jätti 15 päivänä marraskuuta 2007 unionin yleiseen tuomioistuimeen laiminlyöntikanteen (3). |
| --- | --- |

(3)

Kantelija esitti 31 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä SEUT-sopimuksen 265 artiklan toisen kohdan mukaisen virallisen kehotuksen, jonka mukaan komissio oli laiminlyönyt ratkaisun tekemisen sen kantelussa. Kantelija jätti 15 päivänä marraskuuta 2007 unionin yleiseen tuomioistuimeen laiminlyöntikanteen (3).

| (4) | Komissio ilmoitti 23 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä Saksalle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamisesta tehty päätös’. Menettelyn kohteena olivat rahoituslaitosten KfW Bankengruppe, Bayerische Landesbank ja LfA Förderbank Bayern, jäljempänä ’LfA’, FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH:lle myöntämät lainat 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 ja 23 sekä FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH:n FMG:lle maksama vuokra Münchenin lentoasemalla sijaitsevan tontin käytöstä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti 23 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä Saksalle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamisesta tehty päätös’. Menettelyn kohteena olivat rahoituslaitosten KfW Bankengruppe, Bayerische Landesbank ja LfA Förderbank Bayern, jäljempänä ’LfA’, FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH:lle myöntämät lainat 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 ja 23 sekä FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH:n FMG:lle maksama vuokra Münchenin lentoasemalla sijaitsevan tontin käytöstä.

| (5) | Saksa pyysi 31 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä huomautusten esittämiselle asetetun määräajan pidentämistä. Komissio suostui tähän pyyntöön. Saksan pyynnöstä 12 päivänä syyskuuta 2008 järjestettiin tapaaminen. Saksa toimitti huomautuksensa 6 päivänä marraskuuta 2008. |
| --- | --- |

(5)

Saksa pyysi 31 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä huomautusten esittämiselle asetetun määräajan pidentämistä. Komissio suostui tähän pyyntöön. Saksan pyynnöstä 12 päivänä syyskuuta 2008 järjestettiin tapaaminen. Saksa toimitti huomautuksensa 6 päivänä marraskuuta 2008.

| (6) | Menettelyn aloittamisesta tehtyyn päätökseen tehtiin oikaisu 12 päivänä marraskuuta 2008. |
| --- | --- |

(6)

Menettelyn aloittamisesta tehtyyn päätökseen tehtiin oikaisu 12 päivänä marraskuuta 2008.

| (7) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4)10 päivänä tammikuuta 2009. Komissio kehotti asianomaisia esittämään toimenpiteitä koskevat huomautuksensa kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemisesta. |
| --- | --- |

(7)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4)10 päivänä tammikuuta 2009. Komissio kehotti asianomaisia esittämään toimenpiteitä koskevat huomautuksensa kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemisesta.

| (8) | Komissio sai huomautuksia Ryanairilta. Se toimitti huomautukset Saksalle 17 päivänä helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Saksalla oli tilaisuus esittää niistä kantansa kuukauden kuluessa. Saksa pyysi 1 päivänä huhtikuuta 2009 huomautusten esittämiselle asetetun määräajan pidentämistä. Komissio suostui tähän pyyntöön. Saksa toimitti huomautuksensa 30 päivänä huhtikuuta 2009. |
| --- | --- |

(8)

Komissio sai huomautuksia Ryanairilta. Se toimitti huomautukset Saksalle 17 päivänä helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Saksalla oli tilaisuus esittää niistä kantansa kuukauden kuluessa. Saksa pyysi 1 päivänä huhtikuuta 2009 huomautusten esittämiselle asetetun määräajan pidentämistä. Komissio suostui tähän pyyntöön. Saksa toimitti huomautuksensa 30 päivänä huhtikuuta 2009.

| (9) | Tuomioistuin antoi 19 päivänä toukokuuta 2011 tuomion (5) Ryanairin esittämää laiminlyöntikannetta koskevassa asiassa. |
| --- | --- |

(9)

Tuomioistuin antoi 19 päivänä toukokuuta 2011 tuomion (5) Ryanairin esittämää laiminlyöntikannetta koskevassa asiassa.

| (10) | Komissio pyysi 30 päivänä huhtikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä lisätietoja lainoista 17 ja 20. Saksa vastasi 30 päivänä toukokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(10)

Komissio pyysi 30 päivänä huhtikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä lisätietoja lainoista 17 ja 20. Saksa vastasi 30 päivänä toukokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.

| (11) | Komissio pyysi vielä lisätietoja 23 päivänä heinäkuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Saksa vastasi 16 päivänä elokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio pyysi vielä lisätietoja 23 päivänä heinäkuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Saksa vastasi 16 päivänä elokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.

2.   TOSISEIKKOJEN KUVAUS JA SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN

2.1.   TUTKINNAN TAUSTAA

| (12) | Jo muutaman vuoden kuluttua Münchenin lentoaseman käyttöönotosta vuonna 1992 kävi ilmeiseksi, että lentoasema saavuttaisi kasvavan matkustajamäärän vuoksi maksimikapasiteettinsa odotettua aikaisemmin. Tämän vuoksi Münchenin lentoasemalle päätettiin rakentaa toinen terminaali. FMG (6) ja LH (7) allekirjoittivat 15 päivänä heinäkuuta 1998 terminaalin 2 (Münchenin lentoaseman uusi terminaali) rakentamista ja toimintaa koskevan aiesopimuksen. |
| --- | --- |

(12)

Jo muutaman vuoden kuluttua Münchenin lentoaseman käyttöönotosta vuonna 1992 kävi ilmeiseksi, että lentoasema saavuttaisi kasvavan matkustajamäärän vuoksi maksimikapasiteettinsa odotettua aikaisemmin. Tämän vuoksi Münchenin lentoasemalle päätettiin rakentaa toinen terminaali. FMG (6) ja LH (7) allekirjoittivat 15 päivänä heinäkuuta 1998 terminaalin 2 (Münchenin lentoaseman uusi terminaali) rakentamista ja toimintaa koskevan aiesopimuksen.

| (13) | FMG ja LH perustivat aiesopimuksen määräysten mukaisesti seuraavat terminaalin rakentamisesta ja terminaalitoiminnasta vastaavat yhteisyritykset, jäljempänä ’T2-yhtiöt’:






  a) | FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH, jäljempänä ’Immo T2 -yhtiö’: Kyseessä on kiinteistöholdingyhtiö, josta FMG omistaa 60 prosenttia ja LH 40 prosenttia. Immo T2 -yhtiö vastasi terminaalin 2 rakentamisesta ja on vuokrannut terminaalin 2 rakennukset pitkäaikaisella vuokrasopimuksella Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH:lle. |
| --- | --- | --- |

(13)

FMG ja LH perustivat aiesopimuksen määräysten mukaisesti seuraavat terminaalin rakentamisesta ja terminaalitoiminnasta vastaavat yhteisyritykset, jäljempänä ’T2-yhtiöt’:

a)

FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH, jäljempänä ’Immo T2 -yhtiö’: Kyseessä on kiinteistöholdingyhtiö, josta FMG omistaa 60 prosenttia ja LH 40 prosenttia. Immo T2 -yhtiö vastasi terminaalin 2 rakentamisesta ja on vuokrannut terminaalin 2 rakennukset pitkäaikaisella vuokrasopimuksella Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH:lle.

| b) | Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH, jäljempänä ’T2-toimintaa harjoittava yhtiö’: Kyseinen yhtiö vastaa terminaalin 2 toiminnasta ja hallinnosta. FMG omistaa T2-toimintaa harjoittavasta yhtiöstä 60 prosenttia ja LH 40 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH, jäljempänä ’T2-toimintaa harjoittava yhtiö’: Kyseinen yhtiö vastaa terminaalin 2 toiminnasta ja hallinnosta. FMG omistaa T2-toimintaa harjoittavasta yhtiöstä 60 prosenttia ja LH 40 prosenttia.

| (14) | Aiesopimuksen mukaan T2-yhtiöiden toimintaan liittyvät riskit jakautuvat FMG:n ja LH:n omistusosuuksien mukaisesti. FMG ja LH ovat tehneet T2-yhtiöiden kanssa sopimuksen voittojen ja tappioiden siirrosta. FMG ja LH kattavat mahdolliset tappiot omistusosuuksiensa (60:40) mukaisesti. Saksan lainsäädännön mukaan FMG ja LH ovat tästä syystä vastuussa kaikista T2-yhtiöiden velvoitteista, jotka syntyvät voittojen ja tappioiden siirrosta tehdyn sopimuksen voimassaoloaikana. Vastuuvelvollisuus jatkuu myös sopimuksen voimassaoloajan päättymisen jälkeen, jos velvoite on syntynyt jo sopimuskaudella. |
| --- | --- |

(14)

Aiesopimuksen mukaan T2-yhtiöiden toimintaan liittyvät riskit jakautuvat FMG:n ja LH:n omistusosuuksien mukaisesti. FMG ja LH ovat tehneet T2-yhtiöiden kanssa sopimuksen voittojen ja tappioiden siirrosta. FMG ja LH kattavat mahdolliset tappiot omistusosuuksiensa (60:40) mukaisesti. Saksan lainsäädännön mukaan FMG ja LH ovat tästä syystä vastuussa kaikista T2-yhtiöiden velvoitteista, jotka syntyvät voittojen ja tappioiden siirrosta tehdyn sopimuksen voimassaoloaikana. Vastuuvelvollisuus jatkuu myös sopimuksen voimassaoloajan päättymisen jälkeen, jos velvoite on syntynyt jo sopimuskaudella.

| (15) | Münchenin lentoaseman terminaalin 2 rakentamisen edellyttämät investointikustannukset olivat yhteensä noin [...] (8) euroa. T2-yhtiöt rahoittivat rakennushankkeen osittain omalla pääomallaan (FMG:n ja LH:n pääomasijoituksilla) ja osittain pankkilainoilla. Kolme saksalaista valtion omistamaa pankkia (KfW Bankengruppe (9), Bayerische Landesbank (10) ja LfA Förderbank Bayern (11)) myönsivät T2-yhtiöille pitkäaikaisia lainoja, joiden määrä on yhteensä noin [...] euroa, terminaalin 2 rakennushankkeen rahoittamiseen. Molemmat T2-yhtiöt ovat kaikkien lainasopimusten sopimuspuolia. |
| --- | --- |

(15)

Münchenin lentoaseman terminaalin 2 rakentamisen edellyttämät investointikustannukset olivat yhteensä noin [...] (8) euroa. T2-yhtiöt rahoittivat rakennushankkeen osittain omalla pääomallaan (FMG:n ja LH:n pääomasijoituksilla) ja osittain pankkilainoilla. Kolme saksalaista valtion omistamaa pankkia (KfW Bankengruppe (9), Bayerische Landesbank (10) ja LfA Förderbank Bayern (11)) myönsivät T2-yhtiöille pitkäaikaisia lainoja, joiden määrä on yhteensä noin [...] euroa, terminaalin 2 rakennushankkeen rahoittamiseen. Molemmat T2-yhtiöt ovat kaikkien lainasopimusten sopimuspuolia.

2.2.   MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN LAAJUUS JA TUTKINNAN KOHTEENA OLEVAT TOIMENPITEET

| (16) | Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio päätteli, että FMG:n ja LH:n pääomasijoitukset ja LH:lle myönnetty yksinoikeus terminaalin 2 käyttöön eivät ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(16)

Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio päätteli, että FMG:n ja LH:n pääomasijoitukset ja LH:lle myönnetty yksinoikeus terminaalin 2 käyttöön eivät ole valtiontukea.

| (17) | KfW:n, BayernLB:n ja LfA:n T2-yhtiöille terminaalin 2 rakentamiseen myöntämistä lainoista komissio päätteli, että lainat 2, 3, 4, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 19 ja 22 eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(17)

KfW:n, BayernLB:n ja LfA:n T2-yhtiöille terminaalin 2 rakentamiseen myöntämistä lainoista komissio päätteli, että lainat 2, 3, 4, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 19 ja 22 eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (18) | Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitettiin kuitenkin seuraavat kysymykset:






  1) | Voidaanko T2-yhtiöille myönnetyt lainat 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 ja 23 sekä tontteja 4935/3 ja 4881 koskeva käyttöoikeussopimus katsoa valtion toimenpiteiksi? |
| --- | --- | --- |

(18)

Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitettiin kuitenkin seuraavat kysymykset:

1)

Voidaanko T2-yhtiöille myönnetyt lainat 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 ja 23 sekä tontteja 4935/3 ja 4881 koskeva käyttöoikeussopimus katsoa valtion toimenpiteiksi?

| 2) | Myönnettiinkö lainat 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 ja 23 T2-yhtiöille markkinaehdoin? Se merkitsisi, että ne eivät sisällä valtiontukea. Jos lainoja ei myönnetty markkinaehdoin, voitaisiinko kyseisen valtiontuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

2)

Myönnettiinkö lainat 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 ja 23 T2-yhtiöille markkinaehdoin? Se merkitsisi, että ne eivät sisällä valtiontukea. Jos lainoja ei myönnetty markkinaehdoin, voitaisiinko kyseisen valtiontuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

| 3) | Voidaanko Immo T2 -yhtiön FMG:lle maksamaa vuokraa, jonka perusteella FMG antaa Immo T2 -yhtiölle oikeuden käyttää pinta-alaltaan yhteensä noin 170 000 m2:n tontteja 4935/3 ja 4881 ja rakentaa sinne terminaalin 2, pitää markkinahintoja vastaavana? |
| --- | --- |

3)

Voidaanko Immo T2 -yhtiön FMG:lle maksamaa vuokraa, jonka perusteella FMG antaa Immo T2 -yhtiölle oikeuden käyttää pinta-alaltaan yhteensä noin 170 000 m2:n tontteja 4935/3 ja 4881 ja rakentaa sinne terminaalin 2, pitää markkinahintoja vastaavana?

2.2.1.   T2-yhtiöille myönnetyt lainat

| (19) | Ainoastaan menettelyn aloittamisessa tehdyssä päätöksessä mainitut KfW:n ja BayernLB:n myöntämät lainat 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 ja 23 ovat merkityksellisiä tämän päätöksen kannalta. |
| --- | --- |

(19)

Ainoastaan menettelyn aloittamisessa tehdyssä päätöksessä mainitut KfW:n ja BayernLB:n myöntämät lainat 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 ja 23 ovat merkityksellisiä tämän päätöksen kannalta.

| (20) | Kunkin johdanto-osan 19 kappaleessa mainitun lainan korkotaso vahvistettiin erikseen lainasopimuksissa. Peruskorko määritettiin juoksuaikasidonnaisen pankkien välisen koron mukaan, joka julkaistiin Reuters-tietojärjestelmän DGZF-sivulla klo 11 (Münchenin/Frankfurtin aikaa) sinä päivänä, jolloin korkotaso vahvistettiin (DekaBank-pankin pitkäaikaisten joukkovelkakirjalainojen korko). Lainasopimuksissa sovittiin myös kunkin lainan riskimarginaaleista. |
| --- | --- |

(20)

Kunkin johdanto-osan 19 kappaleessa mainitun lainan korkotaso vahvistettiin erikseen lainasopimuksissa. Peruskorko määritettiin juoksuaikasidonnaisen pankkien välisen koron mukaan, joka julkaistiin Reuters-tietojärjestelmän DGZF-sivulla klo 11 (Münchenin/Frankfurtin aikaa) sinä päivänä, jolloin korkotaso vahvistettiin (DekaBank-pankin pitkäaikaisten joukkovelkakirjalainojen korko). Lainasopimuksissa sovittiin myös kunkin lainan riskimarginaaleista.

| (21) | Lainat 5, 6 ja 7 myönnettiin osana KfW:n infrastruktuuriohjelmaa [...] lainasopimuksen mukaisesti. Tarkoitus oli tukea infrastruktuurin rakentamista aluekehityksen ja taloudellisen kehityksen edistämiseksi. Lainojen 5, 6 ja 7 korkotaso vahvistettiin 10 vuodeksi. Kiinteän korkotason kattaman ajan (2009–2011) päättymisen jälkeen korko on määrä saattaa komission julkaiseman viitekoron tasolle. Lainasopimuksessa sovitut riskimarginaalit säilyvät ennallaan. |
| --- | --- |

(21)

Lainat 5, 6 ja 7 myönnettiin osana KfW:n infrastruktuuriohjelmaa [...] lainasopimuksen mukaisesti. Tarkoitus oli tukea infrastruktuurin rakentamista aluekehityksen ja taloudellisen kehityksen edistämiseksi. Lainojen 5, 6 ja 7 korkotaso vahvistettiin 10 vuodeksi. Kiinteän korkotason kattaman ajan (2009–2011) päättymisen jälkeen korko on määrä saattaa komission julkaiseman viitekoron tasolle. Lainasopimuksessa sovitut riskimarginaalit säilyvät ennallaan.

| (22) | Syyskuun 13 päivänä 2000 tehdyssä lainasopimuksessa vahvistettiin lainoille 1, 9, 10, 16, 21 ja 23 seuraavat riskimarginaalit (peruspisteinä), jotka olivat voimassa koko lainasopimuksen ajan:






  a) | BayernLB: [...] |
| --- | --- | --- |

(22)

Syyskuun 13 päivänä 2000 tehdyssä lainasopimuksessa vahvistettiin lainoille 1, 9, 10, 16, 21 ja 23 seuraavat riskimarginaalit (peruspisteinä), jotka olivat voimassa koko lainasopimuksen ajan:

a)

BayernLB: [...]

| b) | KfW: [...] |
| --- | --- |

b)

KfW: [...]

| (23) | BayernLB ja KfW tekivät heinäkuussa 2003 uuden lainasopimuksen, jolla täydennettiin 13 päivänä syyskuuta 2000 tehtyä sopimusta. Sillä katettiin terminaalin 2 kasvaneiden rakennuskustannusten aiheuttama lisärahoitustarve. Peruskorko määritettiin juoksuaikasidonnaisen pankkien välisen koron mukaan, joka julkaistiin Reuters-tietojärjestelmän DGZF-sivulla klo 11 (Münchenin/Frankfurtin aikaa) sinä päivänä, jolloin korkotaso vahvistettiin (DekaBank-pankin pitkäaikaisten joukkovelkakirjalainojen korko). Tämän muutoksen jälkeen lainojen 17 ja 20 korkomarginaaleiksi vahvistettiin [...] (12). |
| --- | --- |

(23)

BayernLB ja KfW tekivät heinäkuussa 2003 uuden lainasopimuksen, jolla täydennettiin 13 päivänä syyskuuta 2000 tehtyä sopimusta. Sillä katettiin terminaalin 2 kasvaneiden rakennuskustannusten aiheuttama lisärahoitustarve. Peruskorko määritettiin juoksuaikasidonnaisen pankkien välisen koron mukaan, joka julkaistiin Reuters-tietojärjestelmän DGZF-sivulla klo 11 (Münchenin/Frankfurtin aikaa) sinä päivänä, jolloin korkotaso vahvistettiin (DekaBank-pankin pitkäaikaisten joukkovelkakirjalainojen korko). Tämän muutoksen jälkeen lainojen 17 ja 20 korkomarginaaleiksi vahvistettiin [...] (12).

| (24) | T2-yhtiöt tarjosivat seuraavat vakuudet myönnetyille lainoille ja luottolimiiteille:






  (a) | [...]; |
| --- | --- | --- |

(24)

T2-yhtiöt tarjosivat seuraavat vakuudet myönnetyille lainoille ja luottolimiiteille:

(a)

[...];

| (b) | [...]; |
| --- | --- |

(b)

[...];

| (c) | [...] |
| --- | --- |

(c)

[...]

| (d) | [...] |
| --- | --- |

(d)

[...]

| (25) | Lisäksi pankeilla oli oikeus irtisanoa lainasopimukset, jos






  (a) | T2-yhtiöiden ja niiden osakkaiden (FMG ja LH) välisistä voittojen ja tappioiden siirtoa koskevista sopimuksista luovuttaisiin tai niitä muutettaisiin pankkien kannalta kielteisellä tavalla, |
| --- | --- | --- |

(25)

Lisäksi pankeilla oli oikeus irtisanoa lainasopimukset, jos

(a)

T2-yhtiöiden ja niiden osakkaiden (FMG ja LH) välisistä voittojen ja tappioiden siirtoa koskevista sopimuksista luovuttaisiin tai niitä muutettaisiin pankkien kannalta kielteisellä tavalla,

| (b) | Baijerin osavaltio, Saksa tai Münchenin kaupunki (yksin tai yhdessä) menettäisivät absoluuttisen enemmistön FMG:n pääomasta ja/tai äänioikeuksista, tai |
| --- | --- |

(b)

Baijerin osavaltio, Saksa tai Münchenin kaupunki (yksin tai yhdessä) menettäisivät absoluuttisen enemmistön FMG:n pääomasta ja/tai äänioikeuksista, tai

| (c) | Baijerin osavaltion omistusosuus ja/tai osuus äänioikeuksista laskisi 25 prosenttiin tai sen alle. |
| --- | --- |

(c)

Baijerin osavaltion omistusosuus ja/tai osuus äänioikeuksista laskisi 25 prosenttiin tai sen alle.

| (26) | Johdanto-osan 20–25 kappaleessa mainittujen seikkojen vuoksi komissio epäili, että sellaisia ehtoja, joilla julkiset kehityspankit KfW ja LfA sekä valtion omistama BayerLB myönsivät lainat 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 ja 23 T2-yhtiöille, ei olisi pystytty saamaan tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Tämä arvio perustui pääasiassa siihen, että näille lainoille määritetyt korot olivat alhaisemmat kuin viitekorot, jotka saadaan soveltamalla voimassa olevista 15 jäsenvaltiota koskevista valtion tuen takaisinperinnässä sovellettavista koroista sekä viite- ja diskonttokoroista 1.1.2005 alkaen sekä aiemmista 1.8.1997 lähtien sovelletuista koroista annettua komission tiedonantoa (13), jäljempänä ’vuonna 2005 annettu komission tiedonanto’. |
| --- | --- |

(26)

Johdanto-osan 20–25 kappaleessa mainittujen seikkojen vuoksi komissio epäili, että sellaisia ehtoja, joilla julkiset kehityspankit KfW ja LfA sekä valtion omistama BayerLB myönsivät lainat 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 ja 23 T2-yhtiöille, ei olisi pystytty saamaan tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Tämä arvio perustui pääasiassa siihen, että näille lainoille määritetyt korot olivat alhaisemmat kuin viitekorot, jotka saadaan soveltamalla voimassa olevista 15 jäsenvaltiota koskevista valtion tuen takaisinperinnässä sovellettavista koroista sekä viite- ja diskonttokoroista 1.1.2005 alkaen sekä aiemmista 1.8.1997 lähtien sovelletuista koroista annettua komission tiedonantoa (13), jäljempänä ’vuonna 2005 annettu komission tiedonanto’.

| (27) | Vuonna 2005 annettu komission tiedonanto korvattiin viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta 12 päivänä joulukuuta 2007 annetulla komission tiedonannolla (14), jäljempänä ’vuonna 2008 annettu viitekorkotiedonanto’. Vuonna 2008 annetun viitekorkotiedonannon mukaan riskimarginaalien määrittämisessä on otettava huomioon kyseisen yrityksen luottoluokitus (luottokelpoisuus) ja tarjotut vakuudet. Komissio katsoi, että emoyhtiöiden FMG:n ja LH:n luottoluokitus on tarkasteltavana olevassa tapauksessa merkityksellinen. Alustavassa arvioinnissaan komissio katsoi, että myönnettyjen lainojen korkotaso vaikutti kyseisten kahden yrityksen luottoluokituksen perusteella olevan vuonna 2008 annetun viitekorkotiedonannon soveltamisesta johtuvaa korkotasoa alempi. |
| --- | --- |

(27)

Vuonna 2005 annettu komission tiedonanto korvattiin viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta 12 päivänä joulukuuta 2007 annetulla komission tiedonannolla (14), jäljempänä ’vuonna 2008 annettu viitekorkotiedonanto’. Vuonna 2008 annetun viitekorkotiedonannon mukaan riskimarginaalien määrittämisessä on otettava huomioon kyseisen yrityksen luottoluokitus (luottokelpoisuus) ja tarjotut vakuudet. Komissio katsoi, että emoyhtiöiden FMG:n ja LH:n luottoluokitus on tarkasteltavana olevassa tapauksessa merkityksellinen. Alustavassa arvioinnissaan komissio katsoi, että myönnettyjen lainojen korkotaso vaikutti kyseisten kahden yrityksen luottoluokituksen perusteella olevan vuonna 2008 annetun viitekorkotiedonannon soveltamisesta johtuvaa korkotasoa alempi.

| (28) | Tämän vuoksi myös ehdot, joilla lainat 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 ja 23, myönnettiin, vaikuttivat suotuisammilta kuin vertailukelpoinen markkinakorko, jonka komissio määritti soveltamalla vuonna 2008 annettua viitekorkotiedonantoa. |
| --- | --- |

(28)

Tämän vuoksi myös ehdot, joilla lainat 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 ja 23, myönnettiin, vaikuttivat suotuisammilta kuin vertailukelpoinen markkinakorko, jonka komissio määritti soveltamalla vuonna 2008 annettua viitekorkotiedonantoa.

| (29) | Lisäksi komissio esitti epäilyjä siitä, oliko kyse valtion toteuttamista tukitoimenpiteistä. Vaikutti nimittäin siltä, BayernLB:n ja LfA:n myöntämiin lainoihin ei ollut tarvittu niiden hallintoneuvoston hyväksyntää. |
| --- | --- |

(29)

Lisäksi komissio esitti epäilyjä siitä, oliko kyse valtion toteuttamista tukitoimenpiteistä. Vaikutti nimittäin siltä, BayernLB:n ja LfA:n myöntämiin lainoihin ei ollut tarvittu niiden hallintoneuvoston hyväksyntää.

2.2.2.   FMG:n ja Immo T2 -yhtiön välinen tonttien käyttöoikeussopimus

| (30) | FMG ja Immo T2 -yhtiö tekivät 30 päivänä maaliskuuta 2000 sopimuksen, jonka nojalla FMG myönsi Immo T2 -yhtiölle oikeuden käyttää pinta-alaltaan noin 170 000 m2:n tontteja 4935/3 ja 4881 ja rakentaa niille terminaalin 2. |
| --- | --- |

(30)

FMG ja Immo T2 -yhtiö tekivät 30 päivänä maaliskuuta 2000 sopimuksen, jonka nojalla FMG myönsi Immo T2 -yhtiölle oikeuden käyttää pinta-alaltaan noin 170 000 m2:n tontteja 4935/3 ja 4881 ja rakentaa niille terminaalin 2.

| (31) | Vastikkeeksi yksinomaisesta käyttöoikeudesta Immo T2 -yhtiö maksaa vuosittain vuokraa [...], johon lisätään arvonlisävero (noin [...] euroa). Vuokra maksetaan takautuvasti neljännesvuosittain terminaalin 2 toiminnan aloittamisesta alkaen. Jotta kiinteistöhintojen ja korkojen muutokset voidaan ottaa huomioon, vuotuista vuokrasummaa tarkistetaan [...] vuoden jälkeen ja muutetaan tarvittaessa. |
| --- | --- |

(31)

Vastikkeeksi yksinomaisesta käyttöoikeudesta Immo T2 -yhtiö maksaa vuosittain vuokraa [...], johon lisätään arvonlisävero (noin [...] euroa). Vuokra maksetaan takautuvasti neljännesvuosittain terminaalin 2 toiminnan aloittamisesta alkaen. Jotta kiinteistöhintojen ja korkojen muutokset voidaan ottaa huomioon, vuotuista vuokrasummaa tarkistetaan [...] vuoden jälkeen ja muutetaan tarvittaessa.

| (32) | Sopimus on voimassa [...] vuotta. [...] |
| --- | --- |

(32)

Sopimus on voimassa [...] vuotta. [...]

| (33) | Tonttien käyttöoikeussopimuksen osalta komissio ei voinut olla varma siitä, vastasiko Immo T2 -yhtiön FMG:lle siitä maa-alueesta maksama vuokra, jolle terminaali rakennettiin, markkinahintaa. |
| --- | --- |

(33)

Tonttien käyttöoikeussopimuksen osalta komissio ei voinut olla varma siitä, vastasiko Immo T2 -yhtiön FMG:lle siitä maa-alueesta maksama vuokra, jolle terminaali rakennettiin, markkinahintaa.

| (34) | Komissio esitti myös epäilyjä siitä, oliko kyse valtion toteuttamista tukitoimenpiteistä. Komissiolla ei ollut käytettävissään tietoja siitä, osallistuivatko FMG:n julkiset osakkaat tonttien käyttöoikeussopimuksen tekemiseen. |
| --- | --- |

(34)

Komissio esitti myös epäilyjä siitä, oliko kyse valtion toteuttamista tukitoimenpiteistä. Komissiolla ei ollut käytettävissään tietoja siitä, osallistuivatko FMG:n julkiset osakkaat tonttien käyttöoikeussopimuksen tekemiseen.

2.2.3.   T2-yhtiöille mahdollisesti myönnettyjen tukien soveltuvuus sisämarkkinoille

| (35) | Komissio arvioi, soveltuisivatko johdanto-osan 31 kappaleessa mainittu vuokra ja 19 kappaleessa mainitut lainat sisämarkkinoille, jos ne olivat valtiontukea. Vaikutti siltä, että erityisesti lainat 16, 17, 20, 21 ja 23 sisälsivät toimintatukea, joka ei todennäköisesti täytä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjä edellytyksiä yleisestä valtiontukikiellosta myönnettyjen poikkeusten soveltamiselle. |
| --- | --- |

(35)

Komissio arvioi, soveltuisivatko johdanto-osan 31 kappaleessa mainittu vuokra ja 19 kappaleessa mainitut lainat sisämarkkinoille, jos ne olivat valtiontukea. Vaikutti siltä, että erityisesti lainat 16, 17, 20, 21 ja 23 sisälsivät toimintatukea, joka ei todennäköisesti täytä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjä edellytyksiä yleisestä valtiontukikiellosta myönnettyjen poikkeusten soveltamiselle.

3.   SAKSAN HUOMAUTUKSET

3.1.   TUTKINTAMENETTELYN LAAJUUS JA T2-YHTIÖIDEN TALOUDELLISEN TOIMINNAN KÄSITE

| (36) | Saksa esittää aluksi näkemyksensä T2-yhtiöiden taloudellisen toiminnan käsitteestä ja mahdollisuudesta soveltaa siihen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa, sellaisena kuin se on tulkittuna ennen tuomioistuimen asiassa Aéroports de Paris antamaa tuomiota (15). |
| --- | --- |

(36)

Saksa esittää aluksi näkemyksensä T2-yhtiöiden taloudellisen toiminnan käsitteestä ja mahdollisuudesta soveltaa siihen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa, sellaisena kuin se on tulkittuna ennen tuomioistuimen asiassa Aéroports de Paris antamaa tuomiota (15).

| (37) | Saksa toteaa, että BayernLB, joka otti myöhemmin johtavan pankin aseman kyseiset lainat myöntäneessä konsortiossa, oli jo 2 päivänä joulukuuta 1998 antanut sitovan hyväksynnän T2-yhtiöille myönnettävälle lainarahoitukselle. Saksa selittää lisäksi, että kaikkien KfW:n, LfA:n ja BayernLB:n myöntämien lainojen ehdot perustuivat tähän sitoumukseen, jolla jo vahvistettiin lopullisesti lainasopimusten ehdot. Lainojen 5, 6 ja 7 ehdot vahvistettiin peruuttamattomasti 31 päivänä elokuuta 1999 tehdyssä lainasopimuksessa ja lainojen 1, 9, 10, 16, 21 ja 23 ehdot 13 päivänä syyskuuta 2000 tehdyssä sopimuksessa. Molemmat lainasopimukset oli tehty peruuttamattomasti jo ennen Aéroports de Paris -tuomion antamista. Lisäksi tonttien käyttöä koskeva sopimus allekirjoitettiin 30 päivänä maaliskuuta 2000 eli sekin ennen Aéroports de Paris -tuomion antamista. |
| --- | --- |

(37)

Saksa toteaa, että BayernLB, joka otti myöhemmin johtavan pankin aseman kyseiset lainat myöntäneessä konsortiossa, oli jo 2 päivänä joulukuuta 1998 antanut sitovan hyväksynnän T2-yhtiöille myönnettävälle lainarahoitukselle. Saksa selittää lisäksi, että kaikkien KfW:n, LfA:n ja BayernLB:n myöntämien lainojen ehdot perustuivat tähän sitoumukseen, jolla jo vahvistettiin lopullisesti lainasopimusten ehdot. Lainojen 5, 6 ja 7 ehdot vahvistettiin peruuttamattomasti 31 päivänä elokuuta 1999 tehdyssä lainasopimuksessa ja lainojen 1, 9, 10, 16, 21 ja 23 ehdot 13 päivänä syyskuuta 2000 tehdyssä sopimuksessa. Molemmat lainasopimukset oli tehty peruuttamattomasti jo ennen Aéroports de Paris -tuomion antamista. Lisäksi tonttien käyttöä koskeva sopimus allekirjoitettiin 30 päivänä maaliskuuta 2000 eli sekin ennen Aéroports de Paris -tuomion antamista.

| (38) | Näistä syistä riskimarginaalien markkinaehtoisuutta voitaisiin tutkia ainoastaan kyseisenä ajankohtana vallinneiden olosuhteiden perusteella. Lisäksi lentoaseman toimintaa ja rakentamista ei tuolloin pidetty taloudellisena toimintana, koska lentoasemat eivät kuuluneet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(38)

Näistä syistä riskimarginaalien markkinaehtoisuutta voitaisiin tutkia ainoastaan kyseisenä ajankohtana vallinneiden olosuhteiden perusteella. Lisäksi lentoaseman toimintaa ja rakentamista ei tuolloin pidetty taloudellisena toimintana, koska lentoasemat eivät kuuluneet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

3.2.   T2-YHTIÖILLE MYÖNNETTYIHIN LAINOIHIN SISÄLTYVÄ TUKI

3.2.1.   Pankkilainojen markkinaehtoisuus

| (39) | Saksa esittää aluksi näkemyksensä siitä, minkä sääntökokonaisuuden nojalla T2-yhtiöille myönnettyjen lainojen markkinaehtoisuutta olisi tarkasteltava. Saksa vastustaa sitä, että arvioinnissa sovelletaan vuonna 2005 annettua komission tiedonantoa. Saksan mukaan ei ole asianmukaista verrata T2-yhtiöille myönnettyjen yksittäisten lainojen yhteenlaskettuja korkotasoja komission määrittämään viitekorkoon. Sen sijaan olisi tarkasteltava vastaavia riskimarginaaleja ja verrattava niitä markkinoiden vastaavaan viitearvoon. Peruskorko vaihtelee päivittäin, eikä osapuolilla ole mahdollisuutta vaikuttaa siihen. Tämän vuoksi komission olisikin mieluummin käytettävä markkinavertailussa saatuja tietoja riskimarginaalien viitearvoina, koska yksityiset lainanantajat eivät yleensä ota huomioon vuonna 2005 annetussa komission tiedonannossa mainittuja marginaaleja lainasopimuksia tehdessään. Lisäksi Saksa esittää, että vuonna 2005 annetun komission tiedonannon puutteellisuus vahvistettiin myös vuonna 2008 annetussa viitekorkotiedonannossa. Uudessa tiedonannossa otetaan huomioon myös lainanottajan luottokelpoisuus ja tarjotut vakuudet. |
| --- | --- |

(39)

Saksa esittää aluksi näkemyksensä siitä, minkä sääntökokonaisuuden nojalla T2-yhtiöille myönnettyjen lainojen markkinaehtoisuutta olisi tarkasteltava. Saksa vastustaa sitä, että arvioinnissa sovelletaan vuonna 2005 annettua komission tiedonantoa. Saksan mukaan ei ole asianmukaista verrata T2-yhtiöille myönnettyjen yksittäisten lainojen yhteenlaskettuja korkotasoja komission määrittämään viitekorkoon. Sen sijaan olisi tarkasteltava vastaavia riskimarginaaleja ja verrattava niitä markkinoiden vastaavaan viitearvoon. Peruskorko vaihtelee päivittäin, eikä osapuolilla ole mahdollisuutta vaikuttaa siihen. Tämän vuoksi komission olisikin mieluummin käytettävä markkinavertailussa saatuja tietoja riskimarginaalien viitearvoina, koska yksityiset lainanantajat eivät yleensä ota huomioon vuonna 2005 annetussa komission tiedonannossa mainittuja marginaaleja lainasopimuksia tehdessään. Lisäksi Saksa esittää, että vuonna 2005 annetun komission tiedonannon puutteellisuus vahvistettiin myös vuonna 2008 annetussa viitekorkotiedonannossa. Uudessa tiedonannossa otetaan huomioon myös lainanottajan luottokelpoisuus ja tarjotut vakuudet.

| (40) | Saksan mukaan ei myöskään ole tarpeen soveltaa vuonna 2008 annettua viitekorkotiedonantoa, koska komission pitäisi käyttää tutkinnassaan mieluummin markkinaviitearvoja, jos markkinavertailussa saatuja tietoja on saatavilla. Muussa tapauksessa julkisten luottolaitosten kilpailukyky vaarannettaisiin merkittävällä tavalla, koska konkreettiset ehdot voitaisiin määrittää vain komission viitekoron perusteella eikä todellisten markkinaolosuhteiden mukaan. |
| --- | --- |

(40)

Saksan mukaan ei myöskään ole tarpeen soveltaa vuonna 2008 annettua viitekorkotiedonantoa, koska komission pitäisi käyttää tutkinnassaan mieluummin markkinaviitearvoja, jos markkinavertailussa saatuja tietoja on saatavilla. Muussa tapauksessa julkisten luottolaitosten kilpailukyky vaarannettaisiin merkittävällä tavalla, koska konkreettiset ehdot voitaisiin määrittää vain komission viitekoron perusteella eikä todellisten markkinaolosuhteiden mukaan.

| (41) | Lisäksi Saksa toteaa, että kyseisten lainojen ehdot selittyvät FMG:n ja LH:n erittäin hyvällä luottoluokituksella ja luottokelpoisuudella. Tässä tapauksessa luottokelpoisuutta on arvioitava Saksan mukaan FMG:n ja LH:n tasolla, sillä kun tytär- ja emoyhtiöiden välillä on tehty voittojen ja tappioiden siirtoa koskeva sopimus, yleisenä pankkialan käytäntönä on ottaa huomioon pelkästään emoyhtiöiden luottokelpoisuus. |
| --- | --- |

(41)

Lisäksi Saksa toteaa, että kyseisten lainojen ehdot selittyvät FMG:n ja LH:n erittäin hyvällä luottoluokituksella ja luottokelpoisuudella. Tässä tapauksessa luottokelpoisuutta on arvioitava Saksan mukaan FMG:n ja LH:n tasolla, sillä kun tytär- ja emoyhtiöiden välillä on tehty voittojen ja tappioiden siirtoa koskeva sopimus, yleisenä pankkialan käytäntönä on ottaa huomioon pelkästään emoyhtiöiden luottokelpoisuus.

| (42) | Saksa viittaa siihen, että Standard & Poor’s -luokituslaitos antoi LH:lle vuosina 2001–2003 luottoluokituksen BBB+ (16). FMG:lle ei ole annettu luokitusta, koska se on yksinomaan julkiseen omistukseen kuuluva yritys. Saksa vertaa FMG:n rahoitustilannetta Schipholin lentoaseman tilanteeseen. Se on niin ikään kokonaan julkisessa omistuksessa ja Standard & Poor’s -luokituslaitos on luokittanut sen välille A (17) ja AA (18). Lisäksi FMG sai vuonna 2006 kansainväliseltä 21:n julkisen ja yksityisen pankin muodostamalta konsortiolta [...] euron vakuudettoman syndikoidun lainan. Kyseistä lainaa varten tehdyssä sopimuksessa FMG:lle annettiin luokitus [...] (19). |
| --- | --- |

(42)

Saksa viittaa siihen, että Standard & Poor’s -luokituslaitos antoi LH:lle vuosina 2001–2003 luottoluokituksen BBB+ (16). FMG:lle ei ole annettu luokitusta, koska se on yksinomaan julkiseen omistukseen kuuluva yritys. Saksa vertaa FMG:n rahoitustilannetta Schipholin lentoaseman tilanteeseen. Se on niin ikään kokonaan julkisessa omistuksessa ja Standard & Poor’s -luokituslaitos on luokittanut sen välille A (17) ja AA (18). Lisäksi FMG sai vuonna 2006 kansainväliseltä 21:n julkisen ja yksityisen pankin muodostamalta konsortiolta [...] euron vakuudettoman syndikoidun lainan. Kyseistä lainaa varten tehdyssä sopimuksessa FMG:lle annettiin luokitus [...] (19).

| (43) | Saksa toteaa, että toisin kuin FMG:lle myönnetyn syndikoidun lainan tapauksessa tässä käsiteltävinä oleville lainoille tarjottiin merkittävät vakuudet. Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainittujen vakuuksien lisäksi on huomattava, että [...] lainan takaamiseksi. Tämä osoittaa Saksan mukaan, että käsiteltävinä olevissa lainoissa pitäisi olla vielä alhaisempi riskimarginaali kuin syndikoidussa lainassa, jonka marginaali oli [...] ja [...] peruspisteen välillä. |
| --- | --- |

(43)

Saksa toteaa, että toisin kuin FMG:lle myönnetyn syndikoidun lainan tapauksessa tässä käsiteltävinä oleville lainoille tarjottiin merkittävät vakuudet. Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainittujen vakuuksien lisäksi on huomattava, että [...] lainan takaamiseksi. Tämä osoittaa Saksan mukaan, että käsiteltävinä olevissa lainoissa pitäisi olla vielä alhaisempi riskimarginaali kuin syndikoidussa lainassa, jonka marginaali oli [...] ja [...] peruspisteen välillä.

| (44) | Saksa selostaa lisäksi, että menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 40 ja 45 kappaleessa mainittujen vakuuksien lisäksi ei tarjottu muita vakuuksia. Saksan mukaan [...] arvo oli 31 päivänä joulukuuta 2002 [...] euroa ja vastaavien velkasitoumusten arvo [...] euroa. Saksa toteaa lisäksi, että vakuudeksi tarjottujen [...] arvo oli 31 päivänä joulukuuta 2002 [...] euroa ja vastaavien velkasitoumusten arvo [...] euroa. FMG ja LH tai FMG:n osakkaat eivät tarjonneet lisävakuuksia. |
| --- | --- |

(44)

Saksa selostaa lisäksi, että menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 40 ja 45 kappaleessa mainittujen vakuuksien lisäksi ei tarjottu muita vakuuksia. Saksan mukaan [...] arvo oli 31 päivänä joulukuuta 2002 [...] euroa ja vastaavien velkasitoumusten arvo [...] euroa. Saksa toteaa lisäksi, että vakuudeksi tarjottujen [...] arvo oli 31 päivänä joulukuuta 2002 [...] euroa ja vastaavien velkasitoumusten arvo [...] euroa. FMG ja LH tai FMG:n osakkaat eivät tarjonneet lisävakuuksia.

| (45) | Käsiteltävänä olevien lainaehtojen vertailukelpoisuudesta Deutsche Telekom AG:n, Bayer AG:n, Volkswagen AG:n ja Deutsche Börse AG:n liikkeeseenlaskemien velkakirjojen kanssa Saksa toteaa, että näiden yritysten luottoluokitukset osoittavat, että niiden rahoitustilanne on åtäysin vertailukelpoinen FMG:n ja LH:n kanssa. Saksa on toimittanut näiden yritysten luottoluokitukset, ja ne on koottu taulukkoon 1.

  Taulukko 1


  Saksan toimittamat vertailuyritysten luottoluokitukset








  Yritys | Luottoluokitus (pitkäaik.), Standard & Poor’s | Luottoluokitus (pitkäaik.), Moody’s |
| --- | --- | --- | --- |
| Deutsche Telekom AG | BBB+ | Baa1 |
| Bayer AG | A– | A3 |
| Volkswagen AG | A– | A3 |
| Deutsche Börse AG | AA | k. A. |

(45)

Käsiteltävänä olevien lainaehtojen vertailukelpoisuudesta Deutsche Telekom AG:n, Bayer AG:n, Volkswagen AG:n ja Deutsche Börse AG:n liikkeeseenlaskemien velkakirjojen kanssa Saksa toteaa, että näiden yritysten luottoluokitukset osoittavat, että niiden rahoitustilanne on åtäysin vertailukelpoinen FMG:n ja LH:n kanssa. Saksa on toimittanut näiden yritysten luottoluokitukset, ja ne on koottu taulukkoon 1.

Taulukko 1

Saksan toimittamat vertailuyritysten luottoluokitukset

Yritys

Luottoluokitus (pitkäaik.), Standard & Poor’s

Luottoluokitus (pitkäaik.), Moody’s

Deutsche Telekom AG

BBB+

Baa1

Bayer AG

A–

A3

Volkswagen AG

A–

A3

Deutsche Börse AG

AA

k. A.

| (46) | Saksa viittaa lisäksi euroalueen yritysluottojen keskimääräisiin riskimarginaaleihin (peruspisteinä), kun lainanottajan luokitus on (Standard & Poor’sin mukaan) AA:n ja BBB:n välillä. Nämä tiedot on koottu taulukkoon 2.

  Taulukko 2


  Euroalueen yritysluottojen keskimääräiset riskimarginaalit (peruspisteinä)









  Ajanjakso | AA | A | BBB |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 – 2007 | 15,6 | 38,6 | 83,3 |
| 1997 – 3/2005 | 17,4 | 40,8 | 89,4 |
| 1997 – 2000 | 5,0 | 19,5 | 47,4 |

(46)

Saksa viittaa lisäksi euroalueen yritysluottojen keskimääräisiin riskimarginaaleihin (peruspisteinä), kun lainanottajan luokitus on (Standard & Poor’sin mukaan) AA:n ja BBB:n välillä. Nämä tiedot on koottu taulukkoon 2.

Taulukko 2

Euroalueen yritysluottojen keskimääräiset riskimarginaalit (peruspisteinä)

Ajanjakso

AA

A

BBB

1997 – 2007

15,6

38,6

83,3

1997 – 3/2005

17,4

40,8

89,4

1997 – 2000

5,0

19,5

47,4

| (47) | Saksan mukaan taulukosta 2 ilmenee, että riskimarginaalit vaihtelevat eri ajankohtina huomattavasti. Tämän vuoksi ei ole hyväksyttävää käyttää riskimarginaaleja, joita sovellettiin vain tiettynä kuukautena, kun tehdään päätelmiä siitä, onko käsiteltävinä olevien lainojen riskimarginaalit vahvistettu tavanomaisten markkinaehtojen mukaan. |
| --- | --- |

(47)

Saksan mukaan taulukosta 2 ilmenee, että riskimarginaalit vaihtelevat eri ajankohtina huomattavasti. Tämän vuoksi ei ole hyväksyttävää käyttää riskimarginaaleja, joita sovellettiin vain tiettynä kuukautena, kun tehdään päätelmiä siitä, onko käsiteltävinä olevien lainojen riskimarginaalit vahvistettu tavanomaisten markkinaehtojen mukaan.

3.3.   TONTTIEN KÄYTTÖOIKEUDESTA 30 PÄIVÄNÄ MAALISKUUTA 2000 TEHDYN SOPIMUKSEN EHDOT

| (48) | Saksa toteaa 30 päivänä maaliskuuta 2000 allekirjoitetun tonttien käyttöoikeussopimuksen ehdoista, että Münchenin lentoaseman ympäristössä yleensä sovellettaviin tonttihintoihin verrattuna Immo T2 -yhtiön maksama vuokra näyttää olevan vertailukelpoista markkina-arvoa korkeampi. |
| --- | --- |

(48)

Saksa toteaa 30 päivänä maaliskuuta 2000 allekirjoitetun tonttien käyttöoikeussopimuksen ehdoista, että Münchenin lentoaseman ympäristössä yleensä sovellettaviin tonttihintoihin verrattuna Immo T2 -yhtiön maksama vuokra näyttää olevan vertailukelpoista markkina-arvoa korkeampi.

| (49) | Saksa selittää, että tontin vuotuinen [...] Saksan markan (noin [...] euroa) vuokra määritettiin seuraavien seikkojen perusteella:






  a) | tontin pinta-ala on 170 000 m2; |
| --- | --- | --- |

(49)

Saksa selittää, että tontin vuotuinen [...] Saksan markan (noin [...] euroa) vuokra määritettiin seuraavien seikkojen perusteella:

a)

tontin pinta-ala on 170 000 m2;

| b) | alustava hinta neliömetriä kohden on [...] Saksan markkaa (noin [...] euroa); ja |
| --- | --- |

b)

alustava hinta neliömetriä kohden on [...] Saksan markkaa (noin [...] euroa); ja

| c) | tästä neliömetrihinnasta saatava vuosikorko on [...]. |
| --- | --- |

c)

tästä neliömetrihinnasta saatava vuosikorko on [...].

| (50) | Saksan mukaan [...] Saksan markan (noin [...] euroa) neliömetrihinta on markkinahinta seuraavista syistä. |
| --- | --- |

(50)

Saksan mukaan [...] Saksan markan (noin [...] euroa) neliömetrihinta on markkinahinta seuraavista syistä.

| (51) | Jotta tontin markkinahinta voidaan määrittää, sitä on verrattava vastaavien tonttien hintoihin erityisesti niiden rakennuskelpoisuuden, sijainnin ja rakennetun alan osalta. Käsiteltävinä olevat alueet olivat sopimuksen tekohetkellä vuonna 2000 rakennuskelpoisia, mutta infrastruktuurikytkennät puuttuivat. Jotta voidaan määrittää käsiteltävinä olevien tonttien käytöstä perittävä markkinahinta, hintoihin on lisättävä taulukossa 3 esitetyt infrastruktuurikulut. Immo T2 -yhtiö rahoitti nämä kulut, jotka maanomistajan olisi muutoin pitänyt maksaa.

  Taulukko 3


  Yleiskatsaus Immo T2 -yhtiön rahoittamiin infrastruktuurikuluihin







  Immo T2 -yhtiön rahoittamat toimenpiteet/investoinnit | miljoonaa euroa |
| --- | --- | --- |
| Tiet ja sillat | [...] |
| Julkiset liikenneyhteydet | [...] |
| Peruspalvelu- ja huoltotunneli (sähkö, vesi, jätevesi, telepalvelut) | [...] |
| Sähkönjakelu | [...] |
| Kytkennät vesi- ja jätevesiverkkoon | [...] |
| Telepalvelut | [...] |
| Yhteensä | [...] |

(51)

Jotta tontin markkinahinta voidaan määrittää, sitä on verrattava vastaavien tonttien hintoihin erityisesti niiden rakennuskelpoisuuden, sijainnin ja rakennetun alan osalta. Käsiteltävinä olevat alueet olivat sopimuksen tekohetkellä vuonna 2000 rakennuskelpoisia, mutta infrastruktuurikytkennät puuttuivat. Jotta voidaan määrittää käsiteltävinä olevien tonttien käytöstä perittävä markkinahinta, hintoihin on lisättävä taulukossa 3 esitetyt infrastruktuurikulut. Immo T2 -yhtiö rahoitti nämä kulut, jotka maanomistajan olisi muutoin pitänyt maksaa.

Taulukko 3

Yleiskatsaus Immo T2 -yhtiön rahoittamiin infrastruktuurikuluihin

Immo T2 -yhtiön rahoittamat toimenpiteet/investoinnit

miljoonaa euroa

Tiet ja sillat

[...]

Julkiset liikenneyhteydet

[...]

Peruspalvelu- ja huoltotunneli (sähkö, vesi, jätevesi, telepalvelut)

[...]

Sähkönjakelu

[...]

Kytkennät vesi- ja jätevesiverkkoon

[...]

Telepalvelut

[...]

Yhteensä

[...]

| (52) | Immo T2 -yhtiölle käytännössä aiheutuneiden ja sen maksamien investointikustannusten perusteella tonttien arvo nousee noin [...] euroa/m2 ja se on yhteensä noin [...] euroa/m2.. Vaikka Immo T2 -yhtiön rahoittamaa teiden ja siltojen rakentamista ei otettaisi huomioon, tonttien arvo nousee silti noin [...] euroa/m2. |
| --- | --- |

(52)

Immo T2 -yhtiölle käytännössä aiheutuneiden ja sen maksamien investointikustannusten perusteella tonttien arvo nousee noin [...] euroa/m2 ja se on yhteensä noin [...] euroa/m2.. Vaikka Immo T2 -yhtiön rahoittamaa teiden ja siltojen rakentamista ei otettaisi huomioon, tonttien arvo nousee silti noin [...] euroa/m2.

| (53) | Lisäksi Saksa selittää, että näiden laskelmien on tarkoitus auttaa kyseisten tonttien arvojen vertaamisessa muihin tontteihin. Vuokraa laskettaessa tonttien arvoksi katsottiin edelleen [...] euroa/m2, koska Immo T2 -yhtiö vastasi omistajan sijaan kaikista infrastruktuurikuluista. Muussa tapauksessa Immo T2 -yhtiö olisi joutunut vastaamaan kustannuksista kahteen kertaan. |
| --- | --- |

(53)

Lisäksi Saksa selittää, että näiden laskelmien on tarkoitus auttaa kyseisten tonttien arvojen vertaamisessa muihin tontteihin. Vuokraa laskettaessa tonttien arvoksi katsottiin edelleen [...] euroa/m2, koska Immo T2 -yhtiö vastasi omistajan sijaan kaikista infrastruktuurikuluista. Muussa tapauksessa Immo T2 -yhtiö olisi joutunut vastaamaan kustannuksista kahteen kertaan.

| (54) | Saksa toteaa myös, että tontit sijaitsevat Oberdingin kunnassa Erdingin piirikunnassa. Infrastruktuuriin kytkettyjen tonttien arvo lentoaseman välittömässä läheisyydessä Oberdingin kunnassa sijaitsevassa Schwaigissa on viime vuosina pysynyt muuttumattomana, ja tonttien hinta on [...] euroa/m2. Erdingin piirikunnan tonttien arvon määrityksestä vastaava riippumaton asiantuntijatoimikunta on vahvistanut nämä tiedot. |
| --- | --- |

(54)

Saksa toteaa myös, että tontit sijaitsevat Oberdingin kunnassa Erdingin piirikunnassa. Infrastruktuuriin kytkettyjen tonttien arvo lentoaseman välittömässä läheisyydessä Oberdingin kunnassa sijaitsevassa Schwaigissa on viime vuosina pysynyt muuttumattomana, ja tonttien hinta on [...] euroa/m2. Erdingin piirikunnan tonttien arvon määrityksestä vastaava riippumaton asiantuntijatoimikunta on vahvistanut nämä tiedot.

| (55) | Saksan mukaan hintaa, joka on [...] euroa/m2, olisi kuitenkin vielä mukautettava. Ensiksi vertailtavien tonttien hintaa olisi tämän vuoksi korotettava noin [...] prosenttia tai [...] euroa/m2. Vertailuhinta kohoaisi näin ollen [...] euroon/m2. |
| --- | --- |

(55)

Saksan mukaan hintaa, joka on [...] euroa/m2, olisi kuitenkin vielä mukautettava. Ensiksi vertailtavien tonttien hintaa olisi tämän vuoksi korotettava noin [...] prosenttia tai [...] euroa/m2. Vertailuhinta kohoaisi näin ollen [...] euroon/m2.

| (56) | Lisäksi tontin hinta määräytyy sen sijainnin mukaan. Terminaalin 2 tonteilta on suora yhteys lentoasemalle, moottoritielle, esikaupunkijunaan (S-Bahn) ja muihin joukkoliikennevälineisiin, toisin kuin Schwaigissa sijaitsevilla vertailutonteilla. Jotta nämä taloudelliset edut voidaan ottaa huomioon, asiantuntijoiden arvioiden mukaan hintaa olisi korotettava vielä noin [...] prosenttia tai [...] euroa/m2. Vertailuhinta kohoaisi näin ollen [...] eurosta/m2 [...] euroon/m2. |
| --- | --- |

(56)

Lisäksi tontin hinta määräytyy sen sijainnin mukaan. Terminaalin 2 tonteilta on suora yhteys lentoasemalle, moottoritielle, esikaupunkijunaan (S-Bahn) ja muihin joukkoliikennevälineisiin, toisin kuin Schwaigissa sijaitsevilla vertailutonteilla. Jotta nämä taloudelliset edut voidaan ottaa huomioon, asiantuntijoiden arvioiden mukaan hintaa olisi korotettava vielä noin [...] prosenttia tai [...] euroa/m2. Vertailuhinta kohoaisi näin ollen [...] eurosta/m2 [...] euroon/m2.

| (57) | Edellä esitetyn perusteella kyseisten tonttien arvo on Immo T2 -yhtiön maksamien infrastruktuurikulujen (pl. teiden ja siltojen rakennuskulut) vähintään [...] euroa/m2. Tämän vuoksi kyseisten tonttien arvo on vähintään [...] prosenttia korkeampi kuin vertailuhinta. Näin ollen tonttien käyttöoikeussopimus tehtiin tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, eikä se sisällä valtiontukea. |
| --- | --- |

(57)

Edellä esitetyn perusteella kyseisten tonttien arvo on Immo T2 -yhtiön maksamien infrastruktuurikulujen (pl. teiden ja siltojen rakennuskulut) vähintään [...] euroa/m2. Tämän vuoksi kyseisten tonttien arvo on vähintään [...] prosenttia korkeampi kuin vertailuhinta. Näin ollen tonttien käyttöoikeussopimus tehtiin tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, eikä se sisällä valtiontukea.

| (58) | Saksa esittää, että kaikki nämä vertailuarvot liittyvät myös tontin myyntiin. Kyse on siis omistusoikeuden siirtymisen edellyttämistä hinnoista. Kyseiset sopimukset koskevat sitä vastoin vain oikeutta käyttää tonttia tietyn ajan ([...] vuotta) vastiketta vastaan, eikä niihin liity omistuksen siirtoa. Sopimusneuvotteluissa LH yritti hyödyntää tätä seikkaa saadakseen edullisemman vuokran. Sopimukseen kirjatun ehdon (”doppelte Heimfallregelung”) vuoksi Immo T2 -yhtiö ei pysty ostamaan itselleen terminaalirakennusta eikä tonttia, jolle se on rakennettu. |
| --- | --- |

(58)

Saksa esittää, että kaikki nämä vertailuarvot liittyvät myös tontin myyntiin. Kyse on siis omistusoikeuden siirtymisen edellyttämistä hinnoista. Kyseiset sopimukset koskevat sitä vastoin vain oikeutta käyttää tonttia tietyn ajan ([...] vuotta) vastiketta vastaan, eikä niihin liity omistuksen siirtoa. Sopimusneuvotteluissa LH yritti hyödyntää tätä seikkaa saadakseen edullisemman vuokran. Sopimukseen kirjatun ehdon (”doppelte Heimfallregelung”) vuoksi Immo T2 -yhtiö ei pysty ostamaan itselleen terminaalirakennusta eikä tonttia, jolle se on rakennettu.

| (59) | Näistä syistä Saksa katsoo, että molempien tonttien käytöstä maksettu vuokra on tosiasiassa korkeampi kuin niiden ostohinta markkinoilla. Tämän vuoksi vuokra ei sisällä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(59)

Näistä syistä Saksa katsoo, että molempien tonttien käytöstä maksettu vuokra on tosiasiassa korkeampi kuin niiden ostohinta markkinoilla. Tämän vuoksi vuokra ei sisällä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

4.   KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET: RYANAIR

| (60) | Komissio sai menettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä koskevia huomautuksia ainoastaan Ryanairilta. Ryanairin mukaan Saksan käsitys siitä, että terminaalia 2 koskevat sopimukset mahdollistavat lentoaseman optimaalisen käytön, ei ole perusteltu. Lisäksi Ryanair toteaa, että komission olisi pitänyt tutkia omistusosuuksien jakautumista Immo T2 -yhtiössä ja T2-toimintaa harjoittavassa yhtiössä. |
| --- | --- |

(60)

Komissio sai menettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä koskevia huomautuksia ainoastaan Ryanairilta. Ryanairin mukaan Saksan käsitys siitä, että terminaalia 2 koskevat sopimukset mahdollistavat lentoaseman optimaalisen käytön, ei ole perusteltu. Lisäksi Ryanair toteaa, että komission olisi pitänyt tutkia omistusosuuksien jakautumista Immo T2 -yhtiössä ja T2-toimintaa harjoittavassa yhtiössä.

| (61) | Pankkilainojen osalta Ryanair ei pidä 75 peruspisteen riskipreemiota asianmukaisena. Lisäksi Ryanair väittää komission todenneen, että T2-yhtiöt ovat vasta perustettuja erillisyhtiöitä, joilla ei ole luottoluokitushistoriaa, että FMG on erittäin riippuvainen LH:n liiketoimintastrategiasta, että LH:lla on suhteellisen korkea kustannusperusta ja alhainen tulosprosentti ja se toimii suhdanneherkällä, pääomavaltaisella ja tiukan kilpailun leimaamalla ilmailualalla. Lisäksi on ilmeistä, ettei pankkien tavallisesti edellyttämiä vakuuksia ole tarjottu. Näistä syistä pitäisi soveltaa korkeampaa riskipreemiota. |
| --- | --- |

(61)

Pankkilainojen osalta Ryanair ei pidä 75 peruspisteen riskipreemiota asianmukaisena. Lisäksi Ryanair väittää komission todenneen, että T2-yhtiöt ovat vasta perustettuja erillisyhtiöitä, joilla ei ole luottoluokitushistoriaa, että FMG on erittäin riippuvainen LH:n liiketoimintastrategiasta, että LH:lla on suhteellisen korkea kustannusperusta ja alhainen tulosprosentti ja se toimii suhdanneherkällä, pääomavaltaisella ja tiukan kilpailun leimaamalla ilmailualalla. Lisäksi on ilmeistä, ettei pankkien tavallisesti edellyttämiä vakuuksia ole tarjottu. Näistä syistä pitäisi soveltaa korkeampaa riskipreemiota.

| (62) | Ryanair epäilee, että Saksa ei ole ilmoittanut tietoja takauksista, joita valtio on tarjonnut pankeille. Ryanair toteaa, että lainanantajapankit ovat pidättäneet itselleen oikeuden irtisanoa lainasopimuksensa T2-yhtiöiden kanssa, jos tietyt viranomaiset menettävät määräysvallan FMG:ssä. Tästä voi Ryanairin mukaan päätellä, että kyseiset lainat myönnettiin T2-yhtiöiden julkisten omistajien implisiittisen tai eksplisiittisen takauksen turvin. Näistä syistä Ryanair katsoo, että pankkien edellyttämät korot ovat alhaisemmat kuin mitä ne olisivat olleet tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Sen mukaan olisi tutkittava, ovatko T2-yhtiöt maksaneet asianmukaista korvausta saadusta takauksesta. |
| --- | --- |

(62)

Ryanair epäilee, että Saksa ei ole ilmoittanut tietoja takauksista, joita valtio on tarjonnut pankeille. Ryanair toteaa, että lainanantajapankit ovat pidättäneet itselleen oikeuden irtisanoa lainasopimuksensa T2-yhtiöiden kanssa, jos tietyt viranomaiset menettävät määräysvallan FMG:ssä. Tästä voi Ryanairin mukaan päätellä, että kyseiset lainat myönnettiin T2-yhtiöiden julkisten omistajien implisiittisen tai eksplisiittisen takauksen turvin. Näistä syistä Ryanair katsoo, että pankkien edellyttämät korot ovat alhaisemmat kuin mitä ne olisivat olleet tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Sen mukaan olisi tutkittava, ovatko T2-yhtiöt maksaneet asianmukaista korvausta saadusta takauksesta.

| (63) | Ryanair toteaa terminaalin 2 rakentamiseen käytetyn tontin vuokrasta, että terminaali aloitti toimintansa vasta kesäkuussa 2003, mutta Immo T2 -yhtiö oli käyttänyt tonttia jo maaliskuusta 2000. Tämän vuoksi Ryanair katsoo, että Immo T2 -yhtiö on voinut käyttää tonttia kolme vuotta ja kolme kuukautta vastikkeetta. Ryanair esittää myös, että kahden vuokratarkistuksen (ja vuokramäärän mukautuksen) välinen aika eli [...] vuotta oli epätavallisen pitkä ja hyödytti vuokraajaa. |
| --- | --- |

(63)

Ryanair toteaa terminaalin 2 rakentamiseen käytetyn tontin vuokrasta, että terminaali aloitti toimintansa vasta kesäkuussa 2003, mutta Immo T2 -yhtiö oli käyttänyt tonttia jo maaliskuusta 2000. Tämän vuoksi Ryanair katsoo, että Immo T2 -yhtiö on voinut käyttää tonttia kolme vuotta ja kolme kuukautta vastikkeetta. Ryanair esittää myös, että kahden vuokratarkistuksen (ja vuokramäärän mukautuksen) välinen aika eli [...] vuotta oli epätavallisen pitkä ja hyödytti vuokraajaa.

| (64) | Kun tarkastellaan mahdollisuutta infrastruktuurin tasapuoliseen käyttöön, Ryanair toteaa, että LH:n Star Alliance -kumppanit hyötyivät myös tuesta. Ryanairin mukaan Star Alliance -liittoutuman jäsenille myönnetty etuuskohteluun perustuva pääsy on FMG:n myöntämä erityinen etu, josta FMG ei saanut mitään erillistä vastiketta. Ryanair on eri mieltä siitä, että terminaalien 1 ja 2 välillä ei olisi laatueroja, koska terminaalissa 2 on esimerkiksi enemmän kapasiteettia, parkkitilaa, se on pinta-alaltaan suurempi ja terminaalissa on enemmän paikkoja lentokoneille kuin terminaalissa 1. On todennäköistä, että terminaalin 1 käyttökapasiteetin rajat saavutetaan tulevaisuudessa nopeammin kuin terminaalin 2. Ryanairin mukaan LH ei ilmeisestikään maksa tästä FMG:lta saamastaan etuuskohtelusta mitään lisämaksua. Ryanair korostaa myös tuen kielteisiä vaikutuksia kilpailuun Etelä-Saksassa. |
| --- | --- |

(64)

Kun tarkastellaan mahdollisuutta infrastruktuurin tasapuoliseen käyttöön, Ryanair toteaa, että LH:n Star Alliance -kumppanit hyötyivät myös tuesta. Ryanairin mukaan Star Alliance -liittoutuman jäsenille myönnetty etuuskohteluun perustuva pääsy on FMG:n myöntämä erityinen etu, josta FMG ei saanut mitään erillistä vastiketta. Ryanair on eri mieltä siitä, että terminaalien 1 ja 2 välillä ei olisi laatueroja, koska terminaalissa 2 on esimerkiksi enemmän kapasiteettia, parkkitilaa, se on pinta-alaltaan suurempi ja terminaalissa on enemmän paikkoja lentokoneille kuin terminaalissa 1. On todennäköistä, että terminaalin 1 käyttökapasiteetin rajat saavutetaan tulevaisuudessa nopeammin kuin terminaalin 2. Ryanairin mukaan LH ei ilmeisestikään maksa tästä FMG:lta saamastaan etuuskohtelusta mitään lisämaksua. Ryanair korostaa myös tuen kielteisiä vaikutuksia kilpailuun Etelä-Saksassa.

5.   SAKSAN VASTAUKSET RYANAIRIN ESITTÄMIIN HUOMATUKSIIN

| (65) | Saksa vastasi huomautuksiin, jotka Ryanair esitti menettelyn aloittamisesta tehdystä päätöksestä. Saksa tarkastelee aluksi käsiteltävään asiaan mahdollisesti sisältyvien tukien vaikutusta Ryanairin kilpailutilanteeseen. Vaikka oletettaisiin, että käsiteltävänä olevassa asiassa on myönnetty valtiontukea, se ei vaikuttaisi tuntuvasti Ryanairin kilpailuasemaan markkinoilla. Immo T2 -yhtiö on vain kiinteistöholdingyhtiö, joka vuokraa tontteja, joille terminaali 2 on rakennettu, ja vuokraa terminaalia edelleen T2-toimintaa harjoittavalle yhtiölle. T2-toimintaa harjoittava yhtiö vuokraa terminaalia 2, vastaa sen toiminnasta ja vuokraa tiloja edelleen yksittäisille vuokralaisille. Tämän vuoksi molemmat mahdolliset tuensaajat toimivat täysin eri markkinoilla kuin Ryanair. Vaikka LH on osakkaana T2-yhtiöissä, se ei sinällään muodosta kilpailusuhdetta LH:n ja Ryanairin välille. |
| --- | --- |

(65)

Saksa vastasi huomautuksiin, jotka Ryanair esitti menettelyn aloittamisesta tehdystä päätöksestä. Saksa tarkastelee aluksi käsiteltävään asiaan mahdollisesti sisältyvien tukien vaikutusta Ryanairin kilpailutilanteeseen. Vaikka oletettaisiin, että käsiteltävänä olevassa asiassa on myönnetty valtiontukea, se ei vaikuttaisi tuntuvasti Ryanairin kilpailuasemaan markkinoilla. Immo T2 -yhtiö on vain kiinteistöholdingyhtiö, joka vuokraa tontteja, joille terminaali 2 on rakennettu, ja vuokraa terminaalia edelleen T2-toimintaa harjoittavalle yhtiölle. T2-toimintaa harjoittava yhtiö vuokraa terminaalia 2, vastaa sen toiminnasta ja vuokraa tiloja edelleen yksittäisille vuokralaisille. Tämän vuoksi molemmat mahdolliset tuensaajat toimivat täysin eri markkinoilla kuin Ryanair. Vaikka LH on osakkaana T2-yhtiöissä, se ei sinällään muodosta kilpailusuhdetta LH:n ja Ryanairin välille.

| (66) | Saksa esittää lisäksi, että terminaalia 2 koskevat sopimukset mahdollistivat lentoaseman optimaalisen käytön. Saksa kiistää myös kritiikin, joka kohdistuu T2-yhtiöiden omistusosuuksien jakautumiseen. Omistusoikeuksien jakautuminen vastaa FMG:n ja Lufthansan sijoittaman pääoman määrää ja riskien jakautumista. Komissio on hyväksynyt tämän toimintatavan ja vahvistanut, että sopimus oli markkinaehtojen mukainen. Saksa selittää lisäksi, että seuraamukset eivät olleet tarpeen sen varmistamiseksi, että LH noudattaa sitoumuksiaan ja tekee siitä liikenteensä keskuslentoaseman, koska LH joutuu jakamaan myös terminaalin 2 käyttöön liittyvät liiketoimintariskit. |
| --- | --- |

(66)

Saksa esittää lisäksi, että terminaalia 2 koskevat sopimukset mahdollistivat lentoaseman optimaalisen käytön. Saksa kiistää myös kritiikin, joka kohdistuu T2-yhtiöiden omistusosuuksien jakautumiseen. Omistusoikeuksien jakautuminen vastaa FMG:n ja Lufthansan sijoittaman pääoman määrää ja riskien jakautumista. Komissio on hyväksynyt tämän toimintatavan ja vahvistanut, että sopimus oli markkinaehtojen mukainen. Saksa selittää lisäksi, että seuraamukset eivät olleet tarpeen sen varmistamiseksi, että LH noudattaa sitoumuksiaan ja tekee siitä liikenteensä keskuslentoaseman, koska LH joutuu jakamaan myös terminaalin 2 käyttöön liittyvät liiketoimintariskit.

| (67) | Lainarahoituksen arviointia koskevista Ryanairin huomautuksista Saksa toteaa, että 75 peruspisteen riskipreemio, jonka komissio otti vuonna 2005 annetun komission tiedonannon mukaiseksi lähtökohdaksi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessään, on asianmukainen ainoastaan silloin, kun yritys on taloudellisissa vaikeuksissa tai ei pysty tarjoamaan riittäviä vakuuksia. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa ei ole kyse kummastakaan tilanteesta, sillä lainaan ei liity poikkeuksellista luottoriskiä. |
| --- | --- |

(67)

Lainarahoituksen arviointia koskevista Ryanairin huomautuksista Saksa toteaa, että 75 peruspisteen riskipreemio, jonka komissio otti vuonna 2005 annetun komission tiedonannon mukaiseksi lähtökohdaksi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessään, on asianmukainen ainoastaan silloin, kun yritys on taloudellisissa vaikeuksissa tai ei pysty tarjoamaan riittäviä vakuuksia. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa ei ole kyse kummastakaan tilanteesta, sillä lainaan ei liity poikkeuksellista luottoriskiä.

| (68) | Tonttien käyttöoikeussopimuksen ehtoja koskevien Ryanairin huomautusten osalta Saksa selittää, miksi Immo T2 -yhtiö ei ole maksanut terminaalin 2 rakentamiseen kuluneiden kolmen vuoden ja kolmen kuukauden aikana vuokraa. Saksa vahvistaa, että Immo T2 -yhtiö ei maksanut rakennuskaudella tontin käytöstä vuokraa. Kyseisiä järjestelyjä on kuitenkin arvioitava kokonaisuutena eli ottaen huomioon terminaalin 2 rakentamisen jälkeen maksetut vuokrat, joilla on korvattu ensimmäisten kolmen vuoden ja kolmen kuukauden maksamaton kausi. Lisäksi on otettava huomioon, että T2-yhtiöille ei ole annettu mahdollisuutta tontin ostoon. Ryanairin epäilyistä, jotka koskevat kymmenvuotisen vuokrantarkistusajan asianmukaisuutta, Saksa on jo osoittanut, että vuokra ylittää selvästi markkina-arvon, mikä on ratkaiseva asia. |
| --- | --- |

(68)

Tonttien käyttöoikeussopimuksen ehtoja koskevien Ryanairin huomautusten osalta Saksa selittää, miksi Immo T2 -yhtiö ei ole maksanut terminaalin 2 rakentamiseen kuluneiden kolmen vuoden ja kolmen kuukauden aikana vuokraa. Saksa vahvistaa, että Immo T2 -yhtiö ei maksanut rakennuskaudella tontin käytöstä vuokraa. Kyseisiä järjestelyjä on kuitenkin arvioitava kokonaisuutena eli ottaen huomioon terminaalin 2 rakentamisen jälkeen maksetut vuokrat, joilla on korvattu ensimmäisten kolmen vuoden ja kolmen kuukauden maksamaton kausi. Lisäksi on otettava huomioon, että T2-yhtiöille ei ole annettu mahdollisuutta tontin ostoon. Ryanairin epäilyistä, jotka koskevat kymmenvuotisen vuokrantarkistusajan asianmukaisuutta, Saksa on jo osoittanut, että vuokra ylittää selvästi markkina-arvon, mikä on ratkaiseva asia.

| (69) | Lisäksi Saksa korostaa jälleen, että molemmat terminaalit vastaavat laadultaan toisiaan. Ryanairin esittämät laatua koskevat väitteet eivät ole relevantteja. Terminaalien välillä on eroja, koska terminaali 1 on suunniteltu point-to-point–liikenteeseen ja terminaali 2 taas toimimaan keskuslentoasemana ja se on siksi suurempi. Terminaali 1 ei kuitenkaan ole laadultaan heikompi. Ryanairin käsitys siitä, että terminaalin 1 käyttökapasiteetin rajat saavutetaan nopeammin, ei pidä paikkaansa. Terminaalin 1 kapasiteetista oli kyseisenä aikana käytössä vain 66 prosenttia, kun terminaalin 2 kapasiteetti oli lähes kokonaan käytössä (90 prosenttia). |
| --- | --- |

(69)

Lisäksi Saksa korostaa jälleen, että molemmat terminaalit vastaavat laadultaan toisiaan. Ryanairin esittämät laatua koskevat väitteet eivät ole relevantteja. Terminaalien välillä on eroja, koska terminaali 1 on suunniteltu point-to-point–liikenteeseen ja terminaali 2 taas toimimaan keskuslentoasemana ja se on siksi suurempi. Terminaali 1 ei kuitenkaan ole laadultaan heikompi. Ryanairin käsitys siitä, että terminaalin 1 käyttökapasiteetin rajat saavutetaan nopeammin, ei pidä paikkaansa. Terminaalin 1 kapasiteetista oli kyseisenä aikana käytössä vain 66 prosenttia, kun terminaalin 2 kapasiteetti oli lähes kokonaan käytössä (90 prosenttia).

| (70) | Saksa esittää, että käsiteltävänä oleva asia ei kuulu valtiontuen valvonnan piiriin. Saksan mukaan komissio on myöntänyt, että kansainvälisen lentoaseman toiminta on katsottu taloudelliseksi toiminnaksi vasta sen jälkeen, kun tuomioistuin antoi Aéroports de Paris -tuomionsa. Tämän vuoksi ennen kyseistä ajankohtaa käyttöön otetut toimenpiteet ovat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (20) 1 artiklan b kohdan v alakohdassa tarkoitettua voimassa olevaa valtiontukea. Saksa esittää myös, että toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan e alakohdassa tarkoitettuja yksittäisiä tukia eikä komissiolla ole tästä syystä valtuuksia tutkia niitä. |
| --- | --- |

(70)

Saksa esittää, että käsiteltävänä oleva asia ei kuulu valtiontuen valvonnan piiriin. Saksan mukaan komissio on myöntänyt, että kansainvälisen lentoaseman toiminta on katsottu taloudelliseksi toiminnaksi vasta sen jälkeen, kun tuomioistuin antoi Aéroports de Paris -tuomionsa. Tämän vuoksi ennen kyseistä ajankohtaa käyttöön otetut toimenpiteet ovat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (20) 1 artiklan b kohdan v alakohdassa tarkoitettua voimassa olevaa valtiontukea. Saksa esittää myös, että toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan e alakohdassa tarkoitettuja yksittäisiä tukia eikä komissiolla ole tästä syystä valtuuksia tutkia niitä.

| (71) | Saksa viittaa myös siihen, että käsiteltävänä olevan tapauksen kannalta merkityksellinen tuomio ei ole vuonna 2000 annettu tuomio, vaan 24 päivänä lokakuuta 2002 annettu oikeusvoimainen tuomio. Vasta tässä tuomiossa asia ratkaistiin lopullisesti ja asiaan saatiin oikeusvarmuus. |
| --- | --- |

(71)

Saksa viittaa myös siihen, että käsiteltävänä olevan tapauksen kannalta merkityksellinen tuomio ei ole vuonna 2000 annettu tuomio, vaan 24 päivänä lokakuuta 2002 annettu oikeusvoimainen tuomio. Vasta tässä tuomiossa asia ratkaistiin lopullisesti ja asiaan saatiin oikeusvarmuus.

6.   ARVIOINTI: MAHDOLLINEN TUKI T2-YHTIÖLLE

| (72) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(72)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”

| (73) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Käsiteltävänä olevat toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos kaikki a–d alakohdan arviointiperusteet täyttyvät. Taloudellisen tuen on






  a) | oltava valtion myöntämää taikka valtion varoista myönnettyä, |
| --- | --- | --- |

(73)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Käsiteltävänä olevat toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos kaikki a–d alakohdan arviointiperusteet täyttyvät. Taloudellisen tuen on

a)

oltava valtion myöntämää taikka valtion varoista myönnettyä,

| b) | suosittava tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja, |
| --- | --- |

b)

suosittava tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja,

| c) | vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja |
| --- | --- |

c)

vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja

| d) | vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

d)

vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.1.   T2-YHTIÖILLE MYÖNNETYT LAINAT

6.1.1.   Valtiontukisääntöjen sovellettavuus lentoasemainfrastruktuurin rahoittamiseen

| (74) | Lentoasemien rakentamista ovat vasta viime vuosina alkaneet ohjata muut kuin pelkästään aluesuunnitteluun liittyvät tai joissain tapauksissa sotilaalliset syyt. Lentoasematoiminta oli osa julkishallintoa, eikä kyse ollut liiketaloudellisista yrityksistä. Myös lentoasemien ja lentoasematoiminnan harjoittajien välinen kilpailu on ollut vähäistä, mutta se on lisääntynyt asteittain. Näistä syistä komissio on itsekin pitänyt lentoasemille tai lentoasemainfrastruktuureille myönnettyjä valtion rahoitustoimenpiteitä yleisinä talouspoliittisina toimenpiteinä, jotka eivät kuulu SEUT-sopimuksen valtiontukimääräysten soveltamisalaan (21). |
| --- | --- |

(74)

Lentoasemien rakentamista ovat vasta viime vuosina alkaneet ohjata muut kuin pelkästään aluesuunnitteluun liittyvät tai joissain tapauksissa sotilaalliset syyt. Lentoasematoiminta oli osa julkishallintoa, eikä kyse ollut liiketaloudellisista yrityksistä. Myös lentoasemien ja lentoasematoiminnan harjoittajien välinen kilpailu on ollut vähäistä, mutta se on lisääntynyt asteittain. Näistä syistä komissio on itsekin pitänyt lentoasemille tai lentoasemainfrastruktuureille myönnettyjä valtion rahoitustoimenpiteitä yleisinä talouspoliittisina toimenpiteinä, jotka eivät kuulu SEUT-sopimuksen valtiontukimääräysten soveltamisalaan (21).

| (75) | Tilanne on kuitenkin muuttunut viime vuosina. Vaikka aluesuunnitteluun ja julkishallintoon liittyvät näkökohdat voivat vielä edelleenkin vaikuttaa eräissä tapauksissa, pääosa lentoasemista on perustettu kauppaoikeuden mukaisiksi yhtiöiksi, jotta ne voisivat toimia markkinaehdoin yhä kilpaillummassa toimintaympäristössä. Toiminnan siirtäminen yksityissektorille on yleensä toteutettu yksityistämisellä tai omistuspohjan laajentamisella. Viime vuosina pääomasijoitusyhtiöt ja sijoitus- ja eläkerahastot ovat osoittaneet suurta kiinnostusta lentoasemien hankintaan. |
| --- | --- |

(75)

Tilanne on kuitenkin muuttunut viime vuosina. Vaikka aluesuunnitteluun ja julkishallintoon liittyvät näkökohdat voivat vielä edelleenkin vaikuttaa eräissä tapauksissa, pääosa lentoasemista on perustettu kauppaoikeuden mukaisiksi yhtiöiksi, jotta ne voisivat toimia markkinaehdoin yhä kilpaillummassa toimintaympäristössä. Toiminnan siirtäminen yksityissektorille on yleensä toteutettu yksityistämisellä tai omistuspohjan laajentamisella. Viime vuosina pääomasijoitusyhtiöt ja sijoitus- ja eläkerahastot ovat osoittaneet suurta kiinnostusta lentoasemien hankintaan.

| (76) | Viime vuosina unionin lentoasematoiminnan alalla on tehty perusteellisia organisaatiomuutoksia. Niiden taustalla on paitsi yksityisten sijoittajien aktiivinen kiinnostus lentoasemia kohtaan myös viranomaisten suopeampi asenne yksityissektorin osallistumiseen lentoasemien kehittämiseen. Tämä kehitys on johtanut lentoasemien toiminnan monipuolistumiseen ja monimutkaistumiseen. |
| --- | --- |

(76)

Viime vuosina unionin lentoasematoiminnan alalla on tehty perusteellisia organisaatiomuutoksia. Niiden taustalla on paitsi yksityisten sijoittajien aktiivinen kiinnostus lentoasemia kohtaan myös viranomaisten suopeampi asenne yksityissektorin osallistumiseen lentoasemien kehittämiseen. Tämä kehitys on johtanut lentoasemien toiminnan monipuolistumiseen ja monimutkaistumiseen.

| (77) | Viimeaikaiset muutokset ovat johtaneet myös lentoasemien välisten taloudellisten suhteiden muuttumiseen. Aikaisemmin lentoasemia hallinnointiin yleensä infrastruktuurina, ja tavoitteena oli taata pääsy alueelle ja aluekehitys. Viime vuosina yhä useammille lentoasemille on kuitenkin asetettu myös taloudellisia tavoitteita, ja ne kilpailevat keskenään lentoliikenteestä. |
| --- | --- |

(77)

Viimeaikaiset muutokset ovat johtaneet myös lentoasemien välisten taloudellisten suhteiden muuttumiseen. Aikaisemmin lentoasemia hallinnointiin yleensä infrastruktuurina, ja tavoitteena oli taata pääsy alueelle ja aluekehitys. Viime vuosina yhä useammille lentoasemille on kuitenkin asetettu myös taloudellisia tavoitteita, ja ne kilpailevat keskenään lentoliikenteestä.

| (78) | Kun otetaan huomioon markkinavoimien asteittainen kehittyminen alalla, ei ole helppoa määrittää ajankohtaa, josta alkaen lentoasematoiminta on selkeästi katsottava taloudelliseksi toiminnaksi. Tuomioistuimen oikeuskäytäntö kuvastaa kuitenkin lentoasematoiminnan luonteen muuttumista. Aéroports de Paris -tuomiossa tuomioistuin katsoi, että lentoasematoiminnan harjoittamista, johon sisältyy lentoasemapalvelujen tarjoaminen lentoyhtiöille ja palvelujen tarjoajille, on pidettävä taloudellisena toimintana, sillä siinä on kyse ”lentoaseman rakennelmien ja laitteiden antamisesta lentoyhtiöiden ja erilaisten palvelujen tarjoajien käyttöön sellaista maksua vastaan, jonka määrän lentoaseman pitäjä vahvistaa vapaasti, ja lentoaseman pitäjän ollessa julkinen laitos tämä toiminta ei kuulu julkisen vallan piiriin kuuluviin tehtäviin vaan on ennemminkin näistä tehtävistä erillistä toimintaa” (22). Tämän vuoksi Aéroports de Paris -tuomion antamisen jälkeen (12 päivänä joulukuuta 2000) lentoaseman rakentamista ja toimintaa ei enää ole voitu pitää osana viranomaisten julkisia tehtäviä, jotka eivät kuulu valtiontukivalvonnan alaan. |
| --- | --- |

(78)

Kun otetaan huomioon markkinavoimien asteittainen kehittyminen alalla, ei ole helppoa määrittää ajankohtaa, josta alkaen lentoasematoiminta on selkeästi katsottava taloudelliseksi toiminnaksi. Tuomioistuimen oikeuskäytäntö kuvastaa kuitenkin lentoasematoiminnan luonteen muuttumista. Aéroports de Paris -tuomiossa tuomioistuin katsoi, että lentoasematoiminnan harjoittamista, johon sisältyy lentoasemapalvelujen tarjoaminen lentoyhtiöille ja palvelujen tarjoajille, on pidettävä taloudellisena toimintana, sillä siinä on kyse ”lentoaseman rakennelmien ja laitteiden antamisesta lentoyhtiöiden ja erilaisten palvelujen tarjoajien käyttöön sellaista maksua vastaan, jonka määrän lentoaseman pitäjä vahvistaa vapaasti, ja lentoaseman pitäjän ollessa julkinen laitos tämä toiminta ei kuulu julkisen vallan piiriin kuuluviin tehtäviin vaan on ennemminkin näistä tehtävistä erillistä toimintaa” (22). Tämän vuoksi Aéroports de Paris -tuomion antamisen jälkeen (12 päivänä joulukuuta 2000) lentoaseman rakentamista ja toimintaa ei enää ole voitu pitää osana viranomaisten julkisia tehtäviä, jotka eivät kuulu valtiontukivalvonnan alaan.

| (79) | Tuomioistuin vahvisti asiassa Flughafen Leipzig/Halle antamassaan tuomiossa, että enää ei voida lähtökohtaisesti katsoa, että valtiontukisääntöjä ei sovelleta lentoasemiin, sillä lentoasematoiminta on taloudellista toimintaa ja lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen on kiinteä osa siitä (23). Kun lentoasematoiminnan harjoittaja – riippumatta sen oikeudellisesta asemasta tai rahoitustavasta – alkaa harjoittaa taloudellista toimintaa, se katsotaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi ja siihen sovelletaan SEUT-sopimuksen mukaisia valtiontukisääntöjä (24). |
| --- | --- |

(79)

Tuomioistuin vahvisti asiassa Flughafen Leipzig/Halle antamassaan tuomiossa, että enää ei voida lähtökohtaisesti katsoa, että valtiontukisääntöjä ei sovelleta lentoasemiin, sillä lentoasematoiminta on taloudellista toimintaa ja lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen on kiinteä osa siitä (23). Kun lentoasematoiminnan harjoittaja – riippumatta sen oikeudellisesta asemasta tai rahoitustavasta – alkaa harjoittaa taloudellista toimintaa, se katsotaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi ja siihen sovelletaan SEUT-sopimuksen mukaisia valtiontukisääntöjä (24).

| (80) | Flughafen Leipzig/Halle -tuomiossaan tuomioistuin totesi myös, että vuoden 2000 jälkeen ei ole enää ollut mahdollista sulkea pois sitä, että unionin valtiontukisääntöjä saatetaan soveltaa lentoasemainfrastruktuurin rahoitukseen (25). |
| --- | --- |

(80)

Flughafen Leipzig/Halle -tuomiossaan tuomioistuin totesi myös, että vuoden 2000 jälkeen ei ole enää ollut mahdollista sulkea pois sitä, että unionin valtiontukisääntöjä saatetaan soveltaa lentoasemainfrastruktuurin rahoitukseen (25).

| (81) | Johdanto-osan 74–80 kappaleen perusteella komissio toteaa, että ennen tuomioistuimen Aéroports de Paris -tuomiota jäsenvaltiot ovat voineet katsoa, että ennen kyseisen tuomion antamista lopullisesti hyväksytyt rahoitustoimenpiteet eivät ole valtiontukea eikä niistä tarvitse ilmoittaa komissiolle. Tästä seuraa, että komissio ei voi esittää valtiontukisääntöjen perusteella epäilyjä rahoitustoimenpiteistä, jotka on lopullisesti hyväksytty ennen Aéroports de Paris -tuomiota. |
| --- | --- |

(81)

Johdanto-osan 74–80 kappaleen perusteella komissio toteaa, että ennen tuomioistuimen Aéroports de Paris -tuomiota jäsenvaltiot ovat voineet katsoa, että ennen kyseisen tuomion antamista lopullisesti hyväksytyt rahoitustoimenpiteet eivät ole valtiontukea eikä niistä tarvitse ilmoittaa komissiolle. Tästä seuraa, että komissio ei voi esittää valtiontukisääntöjen perusteella epäilyjä rahoitustoimenpiteistä, jotka on lopullisesti hyväksytty ennen Aéroports de Paris -tuomiota.

| (82) | Vaikka rahoitustoimenpiteet, jotka hyväksyttiin lopullisesti ennen kuin ilmailualalle syntyi kilpailua, eivät hyväksymisajankohtanaan olisi olleet valtiontukea, ne on kuitenkin nyt katsottava asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan v alakohdassa tarkoitetuksi voimassa olevaksi tueksi. |
| --- | --- |

(82)

Vaikka rahoitustoimenpiteet, jotka hyväksyttiin lopullisesti ennen kuin ilmailualalle syntyi kilpailua, eivät hyväksymisajankohtanaan olisi olleet valtiontukea, ne on kuitenkin nyt katsottava asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan v alakohdassa tarkoitetuksi voimassa olevaksi tueksi.

| (83) | Kun tarkastellaan käsiteltävänä olevaa asiaa ja T2-yhtiöille terminaalin 2 rakentamisen rahoittamiseksi myönnettyjä lainoja, komissio katsoi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että korkotasot määritettiin lainojen myöntämisajankohtana eli päivänä, jolloin varat käytännössä maksettiin T2-yhtiöille. |
| --- | --- |

(83)

Kun tarkastellaan käsiteltävänä olevaa asiaa ja T2-yhtiöille terminaalin 2 rakentamisen rahoittamiseksi myönnettyjä lainoja, komissio katsoi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että korkotasot määritettiin lainojen myöntämisajankohtana eli päivänä, jolloin varat käytännössä maksettiin T2-yhtiöille.

| (84) | Saksa kuitenkin selitti muodollisen tutkintamenettelyn aikana, että lainojen 5, 6 ja 7 ehdot vahvistettiin peruuttamattomalla tavalla 31 päivänä elokuuta 1999 allekirjoitetussa lainasopimuksessa ja lainojen 1, 9, 10, 16, 21 ja 23 ehdot 13 päivänä syyskuuta 2000 allekirjoitetussa lainasopimuksessa. Saksa toimitti myös lisää näyttöä siitä, että 31 päivänä elokuuta 1999 ja 13 päivänä syyskuuta 2000 allekirjoitettujen lainasopimusten ehdot asetettiin 2 päivänä joulukuuta 1998 annetun oikeudellisesti sitovan lainasitoumuksen perusteella. Näiden lainojen ehtoihin ei tehty sen jälkeen muutoksia. |
| --- | --- |

(84)

Saksa kuitenkin selitti muodollisen tutkintamenettelyn aikana, että lainojen 5, 6 ja 7 ehdot vahvistettiin peruuttamattomalla tavalla 31 päivänä elokuuta 1999 allekirjoitetussa lainasopimuksessa ja lainojen 1, 9, 10, 16, 21 ja 23 ehdot 13 päivänä syyskuuta 2000 allekirjoitetussa lainasopimuksessa. Saksa toimitti myös lisää näyttöä siitä, että 31 päivänä elokuuta 1999 ja 13 päivänä syyskuuta 2000 allekirjoitettujen lainasopimusten ehdot asetettiin 2 päivänä joulukuuta 1998 annetun oikeudellisesti sitovan lainasitoumuksen perusteella. Näiden lainojen ehtoihin ei tehty sen jälkeen muutoksia.

| (85) | Komissio toteaa, että lainojen 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 ja 23 ehdot on vahvistettu peruuttamattomalla tavalla ennen Aéroports de Paris -tuomion antamista (eli ennen 12 päivää joulukuuta 2000). Tämän vuoksi komissio päättelee, että sillä ei ole valtuuksia tutkia lainoja 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 ja 23 valtiontukisääntöjen nojalla eikä esittää niitä koskevia epäilyjä. |
| --- | --- |

(85)

Komissio toteaa, että lainojen 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 ja 23 ehdot on vahvistettu peruuttamattomalla tavalla ennen Aéroports de Paris -tuomion antamista (eli ennen 12 päivää joulukuuta 2000). Tämän vuoksi komissio päättelee, että sillä ei ole valtuuksia tutkia lainoja 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 ja 23 valtiontukisääntöjen nojalla eikä esittää niitä koskevia epäilyjä.

| (86) | Johdanto-osan 74–82 kappaleessa kuvaillun oikeudellisen tilanteen vuoksi komissio rajoittaa arviointinsa lainoihin 17 ja 20. Ne myönnettiin T2-toimintaa harjoittavalle yhtiölle vuonna 2003 allekirjoitetun lisälainasopimuksen nojalla. |
| --- | --- |

(86)

Johdanto-osan 74–82 kappaleessa kuvaillun oikeudellisen tilanteen vuoksi komissio rajoittaa arviointinsa lainoihin 17 ja 20. Ne myönnettiin T2-toimintaa harjoittavalle yhtiölle vuonna 2003 allekirjoitetun lisälainasopimuksen nojalla.

| (87) | Komissio toteaa, että T2-toimintaa harjoittava yhtiö harjoittaa terminaalin 2 toimintaa liiketaloudellisin perustein ja vuokraa sitä lentoyhtiöille, ravintoloille ja yrittäjille vastiketta vastaan. T2-toimintaa harjoittava yritys olisi sen vuoksi katsottava lainojen 17 ja 20 valtiontukisääntöjen mukaisessa tarkastelussa yritykseksi, joka harjoittaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

(87)

Komissio toteaa, että T2-toimintaa harjoittava yhtiö harjoittaa terminaalin 2 toimintaa liiketaloudellisin perustein ja vuokraa sitä lentoyhtiöille, ravintoloille ja yrittäjille vastiketta vastaan. T2-toimintaa harjoittava yritys olisi sen vuoksi katsottava lainojen 17 ja 20 valtiontukisääntöjen mukaisessa tarkastelussa yritykseksi, joka harjoittaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista toimintaa.

6.1.2.   Valikoiva taloudellinen etu

| (88) | Komissio arvioi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, onko edullisin ehdoin myönnettyä lainaa saaneelle yritykselle koitunut taloudellista etua. Markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaan valtiontueksi ei katsota velkapääomaa, jonka valtio on antanut suoraan tai välillisesti yrityksen käyttöön tavanomaisin markkinaehdoin (26). |
| --- | --- |

(88)

Komissio arvioi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, onko edullisin ehdoin myönnettyä lainaa saaneelle yritykselle koitunut taloudellista etua. Markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaan valtiontueksi ei katsota velkapääomaa, jonka valtio on antanut suoraan tai välillisesti yrityksen käyttöön tavanomaisin markkinaehdoin (26).

| (89) | Käsiteltävänä olevassa asiassa komission on arvioitava, ovatko T2-yhtiöt saaneet lainojen 17 ja 20 ehtojen perusteella taloudellista etua, jota ne eivät olisi saaneet tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(89)

Käsiteltävänä olevassa asiassa komission on arvioitava, ovatko T2-yhtiöt saaneet lainojen 17 ja 20 ehtojen perusteella taloudellista etua, jota ne eivät olisi saaneet tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

| (90) | Saksa katsoo, että markkinataloussijoittaperiaatetta voidaan soveltaa täysimääräisesti, sillä lainat 17 ja 20 myönnettiin markkinaehdoin. Perustellakseen kyseisten lainojen ehtoja Saksa vertaa T2-yhtiöiden rahoitusta Deutsche Telekom AG:n, Bayer AG:n, Volkswagen AG:n ja Deutsche Börse AG:n rahoitusehtoihin sekä FMG:lle vuonna 2006 myönnettyyn syndikoituun lainaan. |
| --- | --- |

(90)

Saksa katsoo, että markkinataloussijoittaperiaatetta voidaan soveltaa täysimääräisesti, sillä lainat 17 ja 20 myönnettiin markkinaehdoin. Perustellakseen kyseisten lainojen ehtoja Saksa vertaa T2-yhtiöiden rahoitusta Deutsche Telekom AG:n, Bayer AG:n, Volkswagen AG:n ja Deutsche Börse AG:n rahoitusehtoihin sekä FMG:lle vuonna 2006 myönnettyyn syndikoituun lainaan.

| (91) | Kun komissio tutkii, myönnettiinkö kyseiset rahoitusvälineet edullisin ehdoin, se voi vakiintuneen päätöksentekokäytäntönsä mukaisesti arvioida muiden vertailuarvojen puuttuessa sitä, ovatko kyseisten lainojen korkotasot komission määrittämien viitekorkojen mukaisia. Komissio noudattaa viitekoron määrittelyssä vuonna 2008 annetun viitekorkotiedonannon mukaisia menetelmiä. |
| --- | --- |

(91)

Kun komissio tutkii, myönnettiinkö kyseiset rahoitusvälineet edullisin ehdoin, se voi vakiintuneen päätöksentekokäytäntönsä mukaisesti arvioida muiden vertailuarvojen puuttuessa sitä, ovatko kyseisten lainojen korkotasot komission määrittämien viitekorkojen mukaisia. Komissio noudattaa viitekoron määrittelyssä vuonna 2008 annetun viitekorkotiedonannon mukaisia menetelmiä.

| (92) | Vuonna 2008 annetussa viitekorkotiedonannossa vahvistetaan määritysmenetelmä sellaisille viite- ja diskonttokoroille, joita voidaan käyttää markkinakorkojen sijaan. Komission määrittämä viitekorko on kuitenkin vain suuntaa-antava. Jos komissiolla on tietyssä tapauksessa käytettävissään muita indikaattoreita korkotasosta, jonka lainanottaja olisi voinut saada markkinoilta, se voi tällöin ottaa kyseiset indikaattorit luottoluokitusta koskevan arviointinsa lähtökohdaksi. |
| --- | --- |

(92)

Vuonna 2008 annetussa viitekorkotiedonannossa vahvistetaan määritysmenetelmä sellaisille viite- ja diskonttokoroille, joita voidaan käyttää markkinakorkojen sijaan. Komission määrittämä viitekorko on kuitenkin vain suuntaa-antava. Jos komissiolla on tietyssä tapauksessa käytettävissään muita indikaattoreita korkotasosta, jonka lainanottaja olisi voinut saada markkinoilta, se voi tällöin ottaa kyseiset indikaattorit luottoluokitusta koskevan arviointinsa lähtökohdaksi.

| (93) | Jotta komissio voisi verrata kyseisten lainojen ehtoja Saksan toimittamien vertailuarvojen kanssa, sen on ensi arvioitava T2-toimintaa harjoittavan yhtiön luottokelpoisuutta. |
| --- | --- |

(93)

Jotta komissio voisi verrata kyseisten lainojen ehtoja Saksan toimittamien vertailuarvojen kanssa, sen on ensi arvioitava T2-toimintaa harjoittavan yhtiön luottokelpoisuutta.

| (94) | Mikään luokituslaitos ei ole toistaiseksi arvioinut T2-toimintaa harjoittavan yhtiön luottokelpoisuutta. Saksa kuitenkin esittää, että emoyhtiöiden luokitus olisi otettava huomioon T2-toimintaa harjoittavan yhtiön sekä LH:n ja FMG:n välillä emoyhtiöiden omistussuhteeseen perustuvan, voittojen ja tappioiden siirrosta tehdyn sopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(94)

Mikään luokituslaitos ei ole toistaiseksi arvioinut T2-toimintaa harjoittavan yhtiön luottokelpoisuutta. Saksa kuitenkin esittää, että emoyhtiöiden luokitus olisi otettava huomioon T2-toimintaa harjoittavan yhtiön sekä LH:n ja FMG:n välillä emoyhtiöiden omistussuhteeseen perustuvan, voittojen ja tappioiden siirrosta tehdyn sopimuksen mukaisesti.

| (95) | Komissio toteaa, että Saksan lainsäädännön mukaan LH ja FMG vastaavat kaikista lainoista, jotka T2-yhtiöt ottavat voittojen ja tappioiden siirtoa koskevan sopimuksen voimassaoloaikana, vaikka sopimus myöhemmin irtisanottaisiin. |
| --- | --- |

(95)

Komissio toteaa, että Saksan lainsäädännön mukaan LH ja FMG vastaavat kaikista lainoista, jotka T2-yhtiöt ottavat voittojen ja tappioiden siirtoa koskevan sopimuksen voimassaoloaikana, vaikka sopimus myöhemmin irtisanottaisiin.

| (96) | Tästä syystä komissio katsoo, että T2-yhtiöiden luokitus vastaa vähintään heikompaa emoyhtiöiden eli LH:n ja FMG:n luokituksista. |
| --- | --- |

(96)

Tästä syystä komissio katsoo, että T2-yhtiöiden luokitus vastaa vähintään heikompaa emoyhtiöiden eli LH:n ja FMG:n luokituksista.

| (97) | Standard & Poor's ja Moody's ovat määrittäneet LH:n luottoluokituksen. Lainojen 17 ja 20 myöntämisajankohtana (maaliskuussa 2005) Standard&Poor's antoi LH:n pitkän ajan luokitukseksi BBB ja Moody's luokituksen Baa2. Näin ollen molemmat luokituslaitokset ovat arvioineet yrityksen kuuluvan samaan luokkaan. |
| --- | --- |

(97)

Standard & Poor's ja Moody's ovat määrittäneet LH:n luottoluokituksen. Lainojen 17 ja 20 myöntämisajankohtana (maaliskuussa 2005) Standard&Poor's antoi LH:n pitkän ajan luokitukseksi BBB ja Moody's luokituksen Baa2. Näin ollen molemmat luokituslaitokset ovat arvioineet yrityksen kuuluvan samaan luokkaan.

| (98) | Mikään luokituslaitos ei ole toistaiseksi arvioinut FMG:n luottokelpoisuutta. Komissio toteaa, että vuonna 2008 annetussa viitekorkotiedonannossa ei edellytetä, että luokituksen on antanut luottoluokituslaitos. Pankkien luokitusjärjestelmät luottoriskin määrittämiseksi voidaan myös hyväksyä. FMG:n ja 21 julkisen ja yksityisen pankin välillä syyskuussa 2006 (eli pian lainojen 17 ja 20 myöntämisen jälkeen) tehty syndikoitua lainaa koskeva sopimus osoittaa, että pankit arvioivat FMG:n luokituksen olevan vähintään [...]. |
| --- | --- |

(98)

Mikään luokituslaitos ei ole toistaiseksi arvioinut FMG:n luottokelpoisuutta. Komissio toteaa, että vuonna 2008 annetussa viitekorkotiedonannossa ei edellytetä, että luokituksen on antanut luottoluokituslaitos. Pankkien luokitusjärjestelmät luottoriskin määrittämiseksi voidaan myös hyväksyä. FMG:n ja 21 julkisen ja yksityisen pankin välillä syyskuussa 2006 (eli pian lainojen 17 ja 20 myöntämisen jälkeen) tehty syndikoitua lainaa koskeva sopimus osoittaa, että pankit arvioivat FMG:n luokituksen olevan vähintään [...].

| (99) | Edellä 94–98 kappaleessa esitetyistä syistä komissio katsoo, että T2-toimintaa harjoittavan yhtiön luottoluokitus on vähintään LH:n luokitus eli vähintään [...]. |
| --- | --- |

(99)

Edellä 94–98 kappaleessa esitetyistä syistä komissio katsoo, että T2-toimintaa harjoittavan yhtiön luottoluokitus on vähintään LH:n luokitus eli vähintään [...].

| (100) | Komissio toteaa, että vuonna 2006 tehtyä, FMG:lle myönnettävää syndikoitua lainaa koskevaa sopimusta ei voida käyttää vertailukohtana tarkasteltavina oleville lainoille, koska T2-toimintaa harjoittavan yhtiön luokitus voi olla alhaisempi kuin FMG:n. Lisäksi lainojen 17 ja 20 ehdoista sovittiin vuonna 2003, kun syndikoitua lainaa koskeva sopimus tehtiin puolestaan eri vuonna. |
| --- | --- |

(100)

Komissio toteaa, että vuonna 2006 tehtyä, FMG:lle myönnettävää syndikoitua lainaa koskevaa sopimusta ei voida käyttää vertailukohtana tarkasteltavina oleville lainoille, koska T2-toimintaa harjoittavan yhtiön luokitus voi olla alhaisempi kuin FMG:n. Lisäksi lainojen 17 ja 20 ehdoista sovittiin vuonna 2003, kun syndikoitua lainaa koskeva sopimus tehtiin puolestaan eri vuonna.

| (101) | Komissio toteaa muista Saksan esittämistä vertailuyrityksistä, joita ovat Deutsche Telekom AG, Bayer AG, Volkswagen AG ja Deutsche Börse AG, että kyseessä on varsin suppea otanta. Lisäksi T2-toimintaa harjoittavan yhtiön luokitukseen verrattavissa olevan luokituksen on saanut näistä vain Deutsche Telekom AG. Standard & Poor's antoi sen pitkän ajan luokitukseksi BBB+ ja Moody's luokituksen Baa1. Komissio toteaa myös, että Deutsche Telekom AG:n rahoitusedellytykset on määritetty lokakuussa 2000 eli täysin eri aikaan kuin tarkasteltavina olevien lainojen ehdot. |
| --- | --- |

(101)

Komissio toteaa muista Saksan esittämistä vertailuyrityksistä, joita ovat Deutsche Telekom AG, Bayer AG, Volkswagen AG ja Deutsche Börse AG, että kyseessä on varsin suppea otanta. Lisäksi T2-toimintaa harjoittavan yhtiön luokitukseen verrattavissa olevan luokituksen on saanut näistä vain Deutsche Telekom AG. Standard & Poor's antoi sen pitkän ajan luokitukseksi BBB+ ja Moody's luokituksen Baa1. Komissio toteaa myös, että Deutsche Telekom AG:n rahoitusedellytykset on määritetty lokakuussa 2000 eli täysin eri aikaan kuin tarkasteltavina olevien lainojen ehdot.

| (102) | Edellä 100 ja 101 kappaleessa esitetyistä syistä komissio katsoo, että Saksa ei ole toimittanut riittäviä markkina-arvoja, joiden avulla voitaisiin perustella lainojen 17 ja 20 ehdot. |
| --- | --- |

(102)

Edellä 100 ja 101 kappaleessa esitetyistä syistä komissio katsoo, että Saksa ei ole toimittanut riittäviä markkina-arvoja, joiden avulla voitaisiin perustella lainojen 17 ja 20 ehdot.

| (103) | Jotta voidaan arvioida, onko lainat 17 ja 20 myönnetty markkinaehdoin, komissio on toteuttanut korkovertailun luottoriskinvaihtosopimusten hintaerojen (credit default swap spread) perusteella. |
| --- | --- |

(103)

Jotta voidaan arvioida, onko lainat 17 ja 20 myönnetty markkinaehdoin, komissio on toteuttanut korkovertailun luottoriskinvaihtosopimusten hintaerojen (credit default swap spread) perusteella.

| (104) | Vuonna 2008 annetun viitekorkotiedonannon lähtökohtana olevan määritysmenetelmän mukaisesti komissio katsoo, että lainakorkoja voidaan pitää markkinaehtoisina, jos laina on myönnetty korolla, joka on vähintään samansuuruinen kuin seuraavan kaavan mukaan laskettu vertailuarvo: |
| --- | --- |

(104)

Vuonna 2008 annetun viitekorkotiedonannon lähtökohtana olevan määritysmenetelmän mukaisesti komissio katsoo, että lainakorkoja voidaan pitää markkinaehtoisina, jos laina on myönnetty korolla, joka on vähintään samansuuruinen kuin seuraavan kaavan mukaan laskettu vertailuarvo:

Formula

| (105) | Peruskorko vastaa pankeille aiheutuvia kustannuksia likviditeetin tarjoamisesta käyttöön (rahoituskulut). Kiinteäkorkoisen rahoituksen (ts. korkotaso vahvistetaan koko lainasopimuksen ajaksi) tapauksessa peruskorko määritetään swap-korkojen (27) perusteella, joiden juoksuaika ja valuutta vastaavat kulloistakin sitoumusta. Riskimarginaali korvaa lainanantajalle määrättyyn rahoitustapahtumaan liittyvät riskit ja erityisesti luottoriskin. Riskimarginaali voidaan myös johtaa asianmukaisesta otannasta luottoriskinvaihtosopimusten hintaeroja (28), jotka liittyvät viiteyksikköihin (esim. yritysten velkakirjoihin), joiden luokitus vastaa T2-toimintaa harjoittavan yhtiön lainojen luokitusta (29). |
| --- | --- |

(105)

Peruskorko vastaa pankeille aiheutuvia kustannuksia likviditeetin tarjoamisesta käyttöön (rahoituskulut). Kiinteäkorkoisen rahoituksen (ts. korkotaso vahvistetaan koko lainasopimuksen ajaksi) tapauksessa peruskorko määritetään swap-korkojen (27) perusteella, joiden juoksuaika ja valuutta vastaavat kulloistakin sitoumusta. Riskimarginaali korvaa lainanantajalle määrättyyn rahoitustapahtumaan liittyvät riskit ja erityisesti luottoriskin. Riskimarginaali voidaan myös johtaa asianmukaisesta otannasta luottoriskinvaihtosopimusten hintaeroja (28), jotka liittyvät viiteyksikköihin (esim. yritysten velkakirjoihin), joiden luokitus vastaa T2-toimintaa harjoittavan yhtiön lainojen luokitusta (29).

| (106) | Jotta voidaan määrittää kyseisten lainojen asian kannalta merkityksellinen juoksuaika, on otettava huomioon lainojen lyhentäminen. Komissio on laskenut tätä varten lainojen painotetun keskimääräisen juoksuajan, joka osoittaa, kuinka kauan kunkin euron takaisinmaksu kestää keskimäärin. Lainan 17 painotetuksi keskimääräiseksi juoksuajaksi saatiin [...] vuotta ja lainan 20 [...] vuotta. |
| --- | --- |

(106)

Jotta voidaan määrittää kyseisten lainojen asian kannalta merkityksellinen juoksuaika, on otettava huomioon lainojen lyhentäminen. Komissio on laskenut tätä varten lainojen painotetun keskimääräisen juoksuajan, joka osoittaa, kuinka kauan kunkin euron takaisinmaksu kestää keskimäärin. Lainan 17 painotetuksi keskimääräiseksi juoksuajaksi saatiin [...] vuotta ja lainan 20 [...] vuotta.

| (107) | Koska lainan 17 painotettu keskimääräinen juoksuaika on [...] vuotta (eikä kyseiselle juoksuajalle ole käytettävissä swap-korkoa), komissio on käyttänyt viitearvona kyseisen lainan peruskoron määrittämisessä kahden vuoden euromääräisten lainojen swap-korkoa (30). Lainan 20 painotettu keskimääräinen juoksuaika on [...] vuotta ja sen osalta lähimpänä mahdollisena viitearvona on käytetty viiden vuoden euromääräisten lainojen swap-korkoa (31). Molemmat swap-korot ovat taloustietotoimisto Bloombergin vahvistamia ja olivat voimassa lainan myöntämispäivänä (23 päivänä maaliskuuta 2005). Vastaava swap-korko on 2,73 prosenttia lainan 17 osalta ja 3,28 prosenttia lainan 20 osalta (32). |
| --- | --- |

(107)

Koska lainan 17 painotettu keskimääräinen juoksuaika on [...] vuotta (eikä kyseiselle juoksuajalle ole käytettävissä swap-korkoa), komissio on käyttänyt viitearvona kyseisen lainan peruskoron määrittämisessä kahden vuoden euromääräisten lainojen swap-korkoa (30). Lainan 20 painotettu keskimääräinen juoksuaika on [...] vuotta ja sen osalta lähimpänä mahdollisena viitearvona on käytetty viiden vuoden euromääräisten lainojen swap-korkoa (31). Molemmat swap-korot ovat taloustietotoimisto Bloombergin vahvistamia ja olivat voimassa lainan myöntämispäivänä (23 päivänä maaliskuuta 2005). Vastaava swap-korko on 2,73 prosenttia lainan 17 osalta ja 3,28 prosenttia lainan 20 osalta (32).

| (108) | Marginaalista komissio toteaa, että molemmille lainoille on tarjottu hyvät vakuudet (33). Lainojen vakuustaso oli 31 päivänä joulukuuta 2003 [...] prosenttia (varat olivat 31 päivänä joulukuuta 2003 [...] euroa ja velat [...] euroa). Käytännössä kyseisen velkainstrumentin luokitusta (liikkeeseenlaskun luottoriskiluokitusta) nostetaan tällöin markkinoilla luokkaa korkeammaksi kuin liikkeeseenlaskijan luokitus (34). Vastaavasti T2-toimintaa harjoittavan yhtiön luokitusta kyseisten lainojen osalta olisi korotettava luokalla siten, että luokitus olisi (vähintään) [...]. |
| --- | --- |

(108)

Marginaalista komissio toteaa, että molemmille lainoille on tarjottu hyvät vakuudet (33). Lainojen vakuustaso oli 31 päivänä joulukuuta 2003 [...] prosenttia (varat olivat 31 päivänä joulukuuta 2003 [...] euroa ja velat [...] euroa). Käytännössä kyseisen velkainstrumentin luokitusta (liikkeeseenlaskun luottoriskiluokitusta) nostetaan tällöin markkinoilla luokkaa korkeammaksi kuin liikkeeseenlaskijan luokitus (34). Vastaavasti T2-toimintaa harjoittavan yhtiön luokitusta kyseisten lainojen osalta olisi korotettava luokalla siten, että luokitus olisi (vähintään) [...].

| (109) | Bloombergin tietojen perusteella komissio laati otannan (julkisyhteisöjä ja finanssialaa lukuun ottamatta) kaikilla aloilla toimivista viiteyksiköistä, joiden luokitus on [...]. Lainaa 17 varten muodostettu otanta (3 vuoden luottoriskivaihtosopimusten korot (35)) käsittää 29 viiteyksikköä ja lainaa 20 varten muodostettu otanta (5 vuoden luottoriskivaihtosopimusten korot) käsittää 38 yritystä. Lainojen myöntämispäivänä sovellettujen hintaerojen mediaani on 19 peruspistettä kolmen vuoden juoksuajan (36) ja 28 peruspistettä viiden vuoden juoksuajan (37) tapauksessa. |
| --- | --- |

(109)

Bloombergin tietojen perusteella komissio laati otannan (julkisyhteisöjä ja finanssialaa lukuun ottamatta) kaikilla aloilla toimivista viiteyksiköistä, joiden luokitus on [...]. Lainaa 17 varten muodostettu otanta (3 vuoden luottoriskivaihtosopimusten korot (35)) käsittää 29 viiteyksikköä ja lainaa 20 varten muodostettu otanta (5 vuoden luottoriskivaihtosopimusten korot) käsittää 38 yritystä. Lainojen myöntämispäivänä sovellettujen hintaerojen mediaani on 19 peruspistettä kolmen vuoden juoksuajan (36) ja 28 peruspistettä viiden vuoden juoksuajan (37) tapauksessa.

| (110) | Näistä koroista saadaan lainan 17 vertailukoroksi 3,12 prosenttia (38) ja lainan 20 vertailukoroksi 3,76 prosenttia (39). Lainojen 17 ja 20 korkotaso on näin laskettuja vertailukorkoja korkeampi (laina 17: [...] ja laina 20: [...]). Tämä osoittaa komission mielestä, että lainat vastasivat markkinaolosuhteita. |
| --- | --- |

(110)

Näistä koroista saadaan lainan 17 vertailukoroksi 3,12 prosenttia (38) ja lainan 20 vertailukoroksi 3,76 prosenttia (39). Lainojen 17 ja 20 korkotaso on näin laskettuja vertailukorkoja korkeampi (laina 17: [...] ja laina 20: [...]). Tämä osoittaa komission mielestä, että lainat vastasivat markkinaolosuhteita.

| (111) | Komissio suoritti LH:n ja T2-toimintaa harjoittavan yhtiön välisen tiiviin sidoksen vuoksi lisätutkimuksia ja tarkasteli LH:ta koskevien luottoriskinvaihtosopimusten hintaeroja. LH:n kolmen vuoden (40) luottoriskivaihtosopimusten hintaerot olivat lainan 17 myöntämispäivänä [...] peruspistettä. LH:n viiden vuoden luottoriskivaihtosopimusten hintaerot olivat [...] peruspistettä. Jotta voitaisiin ottaa huomioon lainojen 17 ja 20 vastineeksi tarjotut hyvät vakuudet, määritettyjä hintaeroja on syytä korjata alaspäin. Kun käytetään kerrointa 2/3 (41), tulokseksi saatava vertailukorko on lainan 17 osalta [...] prosenttia ja lainan 20 osalta [...] prosenttia. Lisäksi tämä korko antaa lisäviitteitä siitä, että lainaehtojen mukaiset riskimarginaalit vastasivat markkinaolosuhteita. |
| --- | --- |

(111)

Komissio suoritti LH:n ja T2-toimintaa harjoittavan yhtiön välisen tiiviin sidoksen vuoksi lisätutkimuksia ja tarkasteli LH:ta koskevien luottoriskinvaihtosopimusten hintaeroja. LH:n kolmen vuoden (40) luottoriskivaihtosopimusten hintaerot olivat lainan 17 myöntämispäivänä [...] peruspistettä. LH:n viiden vuoden luottoriskivaihtosopimusten hintaerot olivat [...] peruspistettä. Jotta voitaisiin ottaa huomioon lainojen 17 ja 20 vastineeksi tarjotut hyvät vakuudet, määritettyjä hintaeroja on syytä korjata alaspäin. Kun käytetään kerrointa 2/3 (41), tulokseksi saatava vertailukorko on lainan 17 osalta [...] prosenttia ja lainan 20 osalta [...] prosenttia. Lisäksi tämä korko antaa lisäviitteitä siitä, että lainaehtojen mukaiset riskimarginaalit vastasivat markkinaolosuhteita.

| (112) | Edellä 103–111 kappaleessa esitetyistä syistä komissio toteaa, että lainat 17 ja 20 myönnettiin laskettuja viitekorkoja korkeammalla korolla. Tämän vuoksi korkoja voidaan pitää markkinaehtoisina. |
| --- | --- |

(112)

Edellä 103–111 kappaleessa esitetyistä syistä komissio toteaa, että lainat 17 ja 20 myönnettiin laskettuja viitekorkoja korkeammalla korolla. Tämän vuoksi korkoja voidaan pitää markkinaehtoisina.

| (113) | Koska Saksa ei ole toimittanut vertailukelpoisia markkina-arvoja, komissio arvioi lainojen 17 ja 20 ehtoja myös vuonna 2008 annetun viitekorkotiedonannon perusteella. Vuonna 2008 annetussa viitekorkotiedonannossa vahvistetaan määritysmenetelmä sellaisille viite- ja diskonttokoroille, joita voidaan käyttää markkinakorkojen sijaan. |
| --- | --- |

(113)

Koska Saksa ei ole toimittanut vertailukelpoisia markkina-arvoja, komissio arvioi lainojen 17 ja 20 ehtoja myös vuonna 2008 annetun viitekorkotiedonannon perusteella. Vuonna 2008 annetussa viitekorkotiedonannossa vahvistetaan määritysmenetelmä sellaisille viite- ja diskonttokoroille, joita voidaan käyttää markkinakorkojen sijaan.

| (114) | Viitekorot määritetään peruskoron (pankkien välinen 12 kuukauden antolainauskorko; 12 kuukauden IBOR-korko) perusteella, johon lisätään riskimarginaali. Marginaali määräytyy yrityksen luottokelpoisuuden ja tarjottujen vakuuksien mukaan, ja se on 60–1 000 peruspistettä. Tavanomaisissa olosuhteissa peruskorkoon lisätään 100 peruspistettä. Tällöin oletetaan, että kyse on lainoista yrityksille, joilla on tyydyttävä luokitus ja hyvä vakuustaso, tai yrityksille, joilla on hyvä luokitus ja tavanomainen vakuustaso, tai yrityksille, joilla on erittäin hyvä luokitus mutta ei vakuuksia. |
| --- | --- |

(114)

Viitekorot määritetään peruskoron (pankkien välinen 12 kuukauden antolainauskorko; 12 kuukauden IBOR-korko) perusteella, johon lisätään riskimarginaali. Marginaali määräytyy yrityksen luottokelpoisuuden ja tarjottujen vakuuksien mukaan, ja se on 60–1 000 peruspistettä. Tavanomaisissa olosuhteissa peruskorkoon lisätään 100 peruspistettä. Tällöin oletetaan, että kyse on lainoista yrityksille, joilla on tyydyttävä luokitus ja hyvä vakuustaso, tai yrityksille, joilla on hyvä luokitus ja tavanomainen vakuustaso, tai yrityksille, joilla on erittäin hyvä luokitus mutta ei vakuuksia.

| (115) | Käsiteltävänä olevassa asiassa peruskoroksi on määritetty 12-kuukauden EURIBOR-koron (42) kolmen kuukauden keskiarvo syys-marraskuussa vuonna 2004. Kyseisten lainojen tapauksessa sovellettavan peruskoron voidaan arvioida olevan 2,34 prosenttia. |
| --- | --- |

(115)

Käsiteltävänä olevassa asiassa peruskoroksi on määritetty 12-kuukauden EURIBOR-koron (42) kolmen kuukauden keskiarvo syys-marraskuussa vuonna 2004. Kyseisten lainojen tapauksessa sovellettavan peruskoron voidaan arvioida olevan 2,34 prosenttia.

| (116) | Riskimarginaali riippuu kyseessä olevan yrityksen luottoluokituksesta ja tarjotuista vakuuksista. Kuten 99 kappaleessa todetaan, T2-yhtiöiden luokitus on vähintään [...]. |
| --- | --- |

(116)

Riskimarginaali riippuu kyseessä olevan yrityksen luottoluokituksesta ja tarjotuista vakuuksista. Kuten 99 kappaleessa todetaan, T2-yhtiöiden luokitus on vähintään [...].

| (117) | Komissio toteaa lisäksi, että kyseisten lainojen vakuustaso on hyvä (eli tappio-osuus on alle 30 prosenttia). Tämä johtuu erityisesti [...] (43). Alle 30 prosentin tappio-osuus perustuu panteiksi annettuihin saataviin ja varoihin. Komissio toteaa, että tappio-osuus on tavallisesti noin 35 prosenttia, kun lainan vakuutena on [...] (44). Lisäksi kyseisten lainojen vakuudet perustuvat [...], ja lainojen vakuustaso on [...]. |
| --- | --- |

(117)

Komissio toteaa lisäksi, että kyseisten lainojen vakuustaso on hyvä (eli tappio-osuus on alle 30 prosenttia). Tämä johtuu erityisesti [...] (43). Alle 30 prosentin tappio-osuus perustuu panteiksi annettuihin saataviin ja varoihin. Komissio toteaa, että tappio-osuus on tavallisesti noin 35 prosenttia, kun lainan vakuutena on [...] (44). Lisäksi kyseisten lainojen vakuudet perustuvat [...], ja lainojen vakuustaso on [...].

| (118) | Vuonna 2008 annetun viitekorkotiedonannon mukaan lainanottajien, joiden luokitus on vähintään [...] ja joilla on hyvä vakuustaso, riskimarginaali on vähintään [...] peruspistettä. Kun 2,34 prosentin peruskorkoon lisätään [...] peruspisteen riskimarginaali, koroksi saadaan [...] prosenttia. |
| --- | --- |

(118)

Vuonna 2008 annetun viitekorkotiedonannon mukaan lainanottajien, joiden luokitus on vähintään [...] ja joilla on hyvä vakuustaso, riskimarginaali on vähintään [...] peruspistettä. Kun 2,34 prosentin peruskorkoon lisätään [...] peruspisteen riskimarginaali, koroksi saadaan [...] prosenttia.

| (119) | Komissio toteaa, että lainan 17 korkotasoksi on vahvistettu [...] ja lainan 20 [...]. Tästä seuraa, että molempien lainojen korkotaso on komission määrittämää viitekorkoa korkeampi. |
| --- | --- |

(119)

Komissio toteaa, että lainan 17 korkotasoksi on vahvistettu [...] ja lainan 20 [...]. Tästä seuraa, että molempien lainojen korkotaso on komission määrittämää viitekorkoa korkeampi.

6.1.3.   Päätelmä

| (120) | Komissio voi päätellä, että lainat 17 ja 20 on myönnetty markkinaehdoin. Koska yrityksille ei ole muodostunut taloudellista etua, ei ole tarpeen selvittää, onko kyse valtion toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(120)

Komissio voi päätellä, että lainat 17 ja 20 on myönnetty markkinaehdoin. Koska yrityksille ei ole muodostunut taloudellista etua, ei ole tarpeen selvittää, onko kyse valtion toimenpiteistä.

| (121) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kumulatiiviset arviointiperusteet eivät täyty, joten komissio katsoo, että lainat 17 ja 20 eivät sisällä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(121)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kumulatiiviset arviointiperusteet eivät täyty, joten komissio katsoo, että lainat 17 ja 20 eivät sisällä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

6.2.   FMG:N JA IMMO T2 -YHTIÖN VÄLINEN TONTTIEN KÄYTTÖOIKEUSSOPIMUS

6.2.1.   Yrityksen ja taloudellisen toiminnan käsitteet

| (122) | Kuten 74–81 kappaleessa todetaan, 12 päivään joulukuuta 2000 asti ei ollut selvää, miten lentoasematoiminta ja lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen olisi luokiteltava valtiontukisääntöjä sovellettaessa. Vaikka kilpailu kehittyi alalla vähitellen, komissio ja jäsenvaltiot katsoivat kyseisten toimintojen kuuluvan julkisen palvelun alaan eikä niitä pidetty taloudellisena toimintana. |
| --- | --- |

(122)

Kuten 74–81 kappaleessa todetaan, 12 päivään joulukuuta 2000 asti ei ollut selvää, miten lentoasematoiminta ja lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen olisi luokiteltava valtiontukisääntöjä sovellettaessa. Vaikka kilpailu kehittyi alalla vähitellen, komissio ja jäsenvaltiot katsoivat kyseisten toimintojen kuuluvan julkisen palvelun alaan eikä niitä pidetty taloudellisena toimintana.

| (123) | Saksa selvensi muodollisen tutkintamenettelyn kuluessa FMG:n ja Immo T2 -yhtiön välisen tonttien käyttöoikeussopimuksen osalta, että tonttien 4935/3 ja 4881 käyttöä koskevat ehdot vahvistettiin peruuttamattomalla tavalla 30 päivänä maaliskuuta 2000 tehdyssä tonttien käyttöoikeussopimuksessa. |
| --- | --- |

(123)

Saksa selvensi muodollisen tutkintamenettelyn kuluessa FMG:n ja Immo T2 -yhtiön välisen tonttien käyttöoikeussopimuksen osalta, että tonttien 4935/3 ja 4881 käyttöä koskevat ehdot vahvistettiin peruuttamattomalla tavalla 30 päivänä maaliskuuta 2000 tehdyssä tonttien käyttöoikeussopimuksessa.

| (124) | Komissio toteaa, että tonttien 4935/3 ja 4881 ehdot on vahvistettu peruuttamattomalla tavalla ennen Aéroports de Paris -tuomion antamista (eli ennen 12 päivää joulukuuta 2000). Vaikka nämä toimenpiteet tarjoaisivatkin etua, komissiolla ei ole valtiontukisääntöjen nojalla valtuuksia tutkia näitä toimenpiteitä ja esittää niitä koskevia epäilyjä 6.1.1. jaksossa esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(124)

Komissio toteaa, että tonttien 4935/3 ja 4881 ehdot on vahvistettu peruuttamattomalla tavalla ennen Aéroports de Paris -tuomion antamista (eli ennen 12 päivää joulukuuta 2000). Vaikka nämä toimenpiteet tarjoaisivatkin etua, komissiolla ei ole valtiontukisääntöjen nojalla valtuuksia tutkia näitä toimenpiteitä ja esittää niitä koskevia epäilyjä 6.1.1. jaksossa esitetyistä syistä.

7.   PÄÄTELMÄ

| (125) | Edellä esitetyistä syistä komissio päättelee, että sillä ei ole valtiontukisääntöjen nojalla valtuuksia tutkia lainoja 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 ja 23 ja esittää niitä koskevia epäilyjä. |
| --- | --- |

(125)

Edellä esitetyistä syistä komissio päättelee, että sillä ei ole valtiontukisääntöjen nojalla valtuuksia tutkia lainoja 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 ja 23 ja esittää niitä koskevia epäilyjä.

| (126) | Lainoista 17 ja 20 komissio päättelee, että ne on myönnetty markkinaehdoin. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kumulatiiviset arviointiperusteet eivät täyty, joten komissio katsoo, että lainat 17 ja 20 eivät sisällä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(126)

Lainoista 17 ja 20 komissio päättelee, että ne on myönnetty markkinaehdoin. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kumulatiiviset arviointiperusteet eivät täyty, joten komissio katsoo, että lainat 17 ja 20 eivät sisällä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (127) | Tonttien 4935/3 ja 4881 käyttöä koskevista ehdoista komissio katsoo, että sillä ei ole valtiontukisääntöjen nojalla valtuuksia tutkia tontin käyttöoikeussopimusta ja esittää sitä koskevia epäilyjä, |
| --- | --- |

(127)

Tonttien 4935/3 ja 4881 käyttöä koskevista ehdoista komissio katsoo, että sillä ei ole valtiontukisääntöjen nojalla valtuuksia tutkia tontin käyttöoikeussopimusta ja esittää sitä koskevia epäilyjä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lainat 17 ja 20, joiden määrä on yhteensä [...] euroa ja jotka KfW Bankengruppe, Bayerische Landesbank ja LfA Förderbank Bayern myönsivät heinäkuussa 2003 tehdyn lainasopimuksen nojalla FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH:lle ja Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH:lle, eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 3 päivänä lokakuuta 2012.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  Joulukuun 1 päivänä 2009 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 107 artikla ja perustamissopimuksen 88 artiklasta SEUT-sopimuksen 108 artikla. EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artikla sekä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artikla ovat asiasisällöltään samanlaiset. Viittauksia SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan on tässä päätöksessä pidettävä soveltuvin osin viittauksina perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan. SEUT-sopimuksella muutettiin myös tiettyjä käsitteitä. Yhteisö korvattiin unionilla ja yhteismarkkinat korvattiin sisämarkkinoilla. Tässä asetuksessa käytetään SEUT-sopimuksen terminologiaa.

1

(2)  EUVL C 5, 10.1.2009, s. 4.

2

(3)  Kanne kirjattiin asiana T-423/07, Ryanair v. komissio (EUVL C 8, 12.1.2008, s. 28).

3

(4)  Ks. alaviite 2.

4

(5)  Asia T-423/07, Ryanair v. komissio, tuomio 19.5.2011 (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa).

5

(6)  FMG on valtion omistama osakeyhtiö, joka vastaa Münchenin lentoaseman toiminnasta. Osakkaita ovat Baijerin osavaltio (51 %), Saksan liittotasavalta (26 %) ja Münchenin kaupunki (23 %).

6

(7)  LH on maailmanlaajuisesti toimiva ja vuodesta 1966 Saksan pörssissä noteerattu lentoyhtiö. Se yksityistettiin kokonaan vuonna 1997.

7

(8)  Luottamuksellinen tieto.

8

(9)  KfW Bankengruppe, jäljempänä ’KfW’, on julkisoikeudellinen laitos, joka tukee eri alojen kehittämistä (esim. pk-yritykset, ympäristönsuojelu ja infrastruktuuri). Liittovaltio omistaa siitä 80 prosenttia ja osavaltiot 20 prosenttia. KfW hankkii lainaustoiminnalleen jälleenrahoitusta kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta.

9

(10)  Bayerische Landesbank, jäljempänä ’BayernLB’, on julkisoikeudellinen laitos. Yksittäisten lainasopimusten tekoajankohtana se oli välillisesti BayernLB Holding AG:n kautta Baijerin osavaltion ja Baijerin säästökassayhdistyksen (Sparkassenverband Bayern) yhteisomistuksessa. Kumpikin osakas omisti siitä 50 prosenttia. Nykyisin Baijerin osavaltio omistaa 94 prosenttia BayernLB Holdingista. Baijerin säästökassayhdistyksen hallussa on jäljelle jäävä 6 prosentin osuus.

10

Sparkassenverband Bayern

(11)  LfA Förderbank Bayern, jäljempänä ’LfA’, on julkisoikeudellinen laitos, joka on erikoistunut tukemaan yleistä taloudellista kehitystä (ml. paikalliset infrastruktuurit) Baijerissa. Baijerin osavaltio omistaa sen kokonaisuudessaan.

11

(12)  17.3.2005 päivätty kirje.

12

(13)  EUVL C 88, 12.4.2005, s. 5.

13

(14)  EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6.

14

(15)  Asiassa T-128/98, Aéroports de Paris v. komissio, tuomio 12.12.2000, Kok., s. II-3929, jäljempänä ’Aéroports de Paris -tuomio’, vahvistettu valituksen jälkeen asiassa C-82/01P, Aéroports de Paris v. komissio, tuomio 24.10.2002, Kok., s. I-9297, jäljempänä ’Aéroports de Paris’ -muutoksenhakutuomio'.

15

(16)  Tämä luottoluokitusluokka merkitsee, että lainanottajalla on riittävät valmiudet vastata taloudellisista velvoitteistaan. On kuitenkin todennäköistä, että epäsuotuisat liiketoimintaolosuhteet tai taloudellisen tilanteen muutokset vaikuttavat velallisen kykyyn vastata taloudellisista velvoitteistaan.

16

(17)  Tämä luottoluokitusluokka merkitsee, että lainanottajalla on hyvät valmiudet vastata taloudellisista velvoitteistaan, mutta se on jossain määrin riippuvaisempi epäsuotuisista liiketoimintaolosuhteista tai taloudellisen tilanteen muutoksista kuin parempaan luokkaan kuuluvat yritykset.

17

(18)  Tämä luottoluokitusluokka merkitsee, että lainanottajalla on erittäin hyvät valmiudet vastata taloudellisista velvoitteistaan.

18

(19)  [...]

19

(20)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

20

(21)  Guidelines on the application of Articles 92 and 93 of the EC Treaty and Article 61 of the EEA Agreement to State Aids in the Aviation Sector (EYVL C 350, 10.12.1994, s. 5).

21

(22)  Aéroports de Paris -muutoksenhakutuomio, 75 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

22

(23)  Asiat T-443/08 ja T-455/08, Flughafen Leipzig/Halle GmbH ja Mitteldeutsche Flughafen AG v. komissio, tuomio 24.3.2011, Kok., s. I-00000, erityisesti 105 ja 106 kohta.

23

(24)  Ks. erityisesti komission päätös asiassa C 29/08, annettu 17. kesäkuuta 2008, Flughafen Frankfurt Hahn – mahdollinen valtiontuki lentoasemalle ja sopimukselle Ryanairin kanssa (EUVL. C 12, 17.1.2009, s. 6), johdanto-osan 204–208 kappale; komission päätös asiassa C 76/2002, annettu 21. maaliskuuta 2012, Charleroin lentoasema – mahdollinen valtiontuki lentoasemalle ja Ryanairille (EUVL C 248, 17.8.2012, s. 1).

24

(25)  Flughafen Leipzig/Halle -tuomio, erityisesti 106 kohta.

25

(26)  Commission communication to the Member States - Application of Articles 92 and 93 of the EEC Treaty and of Article 5 of Commission Directive 80/723/EEC to public undertakings in the manufacturing sector (EYVL C 307, 13.11.1993, s. 3, 11 kohta). Tämä tiedonanto koskee teollisuusyrityksiä, mutta sitä voidaan soveltaa myös muihin toimialoihin. Ks. asia T-16/96, Cityflyer v. komissio, tuomio 30.4.1998, Kok,. s. II-757, 51 kohta.

26

(27)  Swap-korko on juoksuajaltaan pidempi vastine pankkien väliselle antolainauskorolle (IBOR). Sitä käytetään rahoitusmarkkinoilla vertailukorkona määritettäessä rahoituskorkoa.

27

(28)  Luottoriskinvaihtosopimus (Credit Default Swap, CDS) on (vakioitu) luottojohdannaissopimus, joka tehdään kahden vastapuolen välillä. Kohdeyksikköön liittyvä luottoriski siirtyy sopimuksen myötä suojan ostajalta suojan myyjälle. Suojan ostaja maksaa suojan myyjälle säännöllisin väliajoin preemiota luottoriskinvaihtosopimuksen juoksuajan päättymiseen asti tai kunnes ennalta määritelty luottotapahtuma aiheutuu kohdeyksikölle (jos tämä tapahtuu ensin). Suojan ostajan säännöllisin väliajoin maksamia preemioita (jotka määritetään prosenttiosuuksina tai peruspisteinä suoja kohteena olevan määrän nimellisarvosta) kutsutaan luottoriskinvaihtosopimuksen hintaeroiksi. Luottoriskinvaihtosopimuksen hintaeroja voidaan käyttää luottoriskin hinnan määrittämisen kannalta riittävänä vertailuarvona.

28

Credit Default Swap, CDS

(29)  Vrt. esimerkiksi Oxera, Estimating the cost of capital for Dutch water companies, 2011 (s. 3) tai Bloombergin tiedot velkakirjojen liikkeeseenlaskussa sovellettavista merkintäpalkkioista. Tässä päätöksessä lähtökohtana on varovainen arvio eli 20 peruspistettä.

29

Estimating the cost of capital for Dutch water companies

(30)  Bloomberg-Code EUSA2.

30

(31)  Bloomberg-Code EUSA5.

31

(32)  Lähde: Bloomberg.

32

(33)  Ks. johdanto-osan 24, 25 ja 44 kappale.

33

(34)  Vrt. Moody's, Updated Summary Guidance for Notching Bonds, Preferred Stocks and Hybrid Securities of Corporate Issuers (helmikuu 2007).

34

Updated Summary Guidance for Notching Bonds, Preferred Stocks and Hybrid Securities of Corporate Issuers

(35)  Luottoriskinvaihtosopimusten hintaeron pitäisi lainan 17 tapauksessa vastata [...] vuoden (lähennetty kahteen vuoteen) keskimääräistä painotettua juoksuaikaa. Lainan myöntämisajankohtaa koskevia hintaerotietoja ei kuitenkaan ole saatavilla kahden vuoden maksuajan osalta. Tämän vuoksi on otettu huomioon lainojen juoksuaikaa (3 vuotta) vastaavat hintaerot. Tätä periaatetta soveltamalla saadaan määritettyä enimmäistaso.

35

(36)  Lähde: Bloomberg. Kvartiiliväli (ts. ensimmäisen ja kolmannen kvartiilin väli): 16–29 peruspistettä.

36

(37)  Lähde: Bloomberg. Kvartiiliväli: 23–37 peruspistettä.

37

(38)  Formula

38

(39)  Formula

39

(40)  Tuolloin ei käyty kauppaa LH:n luottoriskinvaihtosopimuksista, joiden juoksuaika olisi ollut kaksi vuotta tai lyhyempi.

40

(41)  Vakuustaso voidaan mitata tappio-osuudella (loss given default, LGD), joka on prosenttiosuutena ilmaistu odotettu tappio velallisen velasta, kun otetaan huomioon vakuuksista ja konkurssipesän varoista saatavat määrät; näin ollen tappio-osuus on käänteisesti verrannollinen vakuuksien laatuun. Tämä heijastuu vuonna 2008 annetussa viitekorkotiedonannossa eri vakuusluokkien tappio-osuuden eroissa: ”hyvien” vakuuksien tappio-osuus on enintään 30 prosenttia, ”tavanomaisten” 31–59 prosenttia ja ”heikkojen” vakuuksien vähintään 60 prosenttia.

41

(42)  Euro Interbank Offered Rate, jäljempänä ’EURIBOR’, on päiväkohtainen viitekorko, joka perustuu keskimääräiseen korkotasoon, jolla euroalueen pankit tarjoavat lainattavaksi vakuudettomia varoja toisille pankeille euroalueen pankkien välisillä markkinoilla.

42

(43)  [...]

43

(44)  Vrt. Kansainvälinen järjestelypankki (Bank for International Settlements): International Convergence of Capital Measurement and Capital Standards, http://www.bis.org/publ/bcbs128.pdf

44

International Convergence of Capital Measurement and Capital Standards

---

Oikaisuja

| 29.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/23

---

Oikaisu Euroopan keskuspankin asetukseen (EU) N:o 1071/2013, annettu 24 päivänä syyskuuta 2013, rahalaitossektorin taseesta (EKP/2013/33)

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 297, 7. marraskuuta 2013
  )

Oikaistaan sivulla 14 liitteessä I olevan 2 osan taulukko 1 ”Kuukausittaiset kantatiedot” seuraavasti:

Taulukko 1

Kuukausittaiset kantatiedot
   (1)

| (5) | Yksityiset elinkeinonharjoittajat/yhtiökumppanuudet, joilla ei ole oikeudellista asemaa. |
| --- | --- |

(5)

Yksityiset elinkeinonharjoittajat/yhtiökumppanuudet, joilla ei ole oikeudellista asemaa.

| TASE-ERÄT | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- |

TASE-ERÄT

A.

| B. | Euroalue (muut kuin kotimaiset) |
| --- | --- |

B.

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

| D. | Yhteensä |
| --- | --- |

D.

Yhteensä

Rahalaitokset (3)

Muut kuin rahalaitokset

Yhteensä

Rahalaitokset (3)

Muut kuin rahalaitokset

Yhteensä

Pankit

Muut kuin pankit

joista: keskuspankki (S.121)

joista: muut talletuksia vastaanottavat yhteisöt kuin keskuspankki (S.122)

joista: varantovelvoitteiden alaiset luottolaitokset, EKP ja kansalliset keskuspankit

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

joista: keskuspankki (S.121)

joista: talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki (S.122)

joista: varantovelvoitteiden alaiset luottolaitokset, EKP ja kansalliset keskuspankit

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

joista: luottolaitokset

Valtionhallinto (S.1311)

Muut julkisyhteisöt

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset (S.128)

Eläkerahastot (S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14+S.15)

joista: luottolaitokset

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut julkisyhteisöt

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset (S.128)

Eläkerahastot (S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14+S.15)

joista: KVP (4)

joista: erityisyhteisöt

joista: KVP (4)

joista: erityisyhteisöt

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j)

(k)

(l)

VASTATTAVAA

| 8 | Liikkeessä oleva raha |
| --- | --- |

8

| 9 | Talletukset |
| --- | --- |

9

*

*

*

*

*

*

*

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden

joista: konserninsisäisiä saamisia ja velkoja

joista: siirtokelpoisia talletuksia

joista: enintään 2 vuoden

joista: syndikoituja lainoja

| 9e | Euromääräiset |
| --- | --- |

9e

*

*

*

*

| 9.1e | 1e Yön yli -talletukset |
| --- | --- |

9.1e

*

*

*

*

joista: siirtokelpoisia talletuksia

| 9.2e | Määräaikaiset |
| --- | --- |

9.2e

enintään 1 vuoden

*

*

*

*

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

*

*

*

*

yli 2 vuoden

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3e | Irtisanomisehtoiset |
| --- | --- |

9.3e

enintään 3 kuukauden

*

*

*

*

yli 3 kuukauden

*

*

*

*

joista: yli 2 vuoden (1)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4e | Repot |
| --- | --- |

9.4e

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9x | Ulkomaiset valuutat |
| --- | --- |

9x

| 9.1x | Yön yli -talletukset |
| --- | --- |

9.1x

*

*

*

*

| 9.2x | Määräaikaiset |
| --- | --- |

9.2x

enintään 1 vuoden

*

*

*

*

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

*

*

*

*

yli 2 vuoden

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3x | Irtisanomisehtoiset |
| --- | --- |

9.3x

enintään 3 kuukauden

*

*

*

*

yli 3 kuukauden

*

*

*

*

joista: yli 2 vuoden (2)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4x | Repot |
| --- | --- |

9.4x

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 10 | Rahamarkkinarahasto-osuudet
   (3) |
| --- | --- |

10

| 11 | Liikkeeseen lasketut velkapaperit |
| --- | --- |

11

| 11e | Euromääräiset |
| --- | --- |

11e

Euromääräiset

enintään 1 vuoden

*

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

*

joista: enintään 2 vuoden ja 100 prosentin alittava nimellispääomavakuus

yli 2 vuoden

*

| 11x | Ulkomaiset valuutat |
| --- | --- |

11x

Ulkomaiset valuutat

enintään 1 vuoden

*

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

*

joista: enintään 2 vuoden ja 100 prosentin alittava nimellispääomavakuus

yli 2 vuoden

*

| 12 | Oma pääoma ja varaukset |
| --- | --- |

12

| 13 | Muut velat |
| --- | --- |

13

| TASE-ERÄT | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- |

TASE-ERÄT

A.

| B. | Euroalue (muut kuin kotimaiset) |
| --- | --- |

B.

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

| D. | Yhteensä |
| --- | --- |

D.

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

joista: keskuspankki (S.121)

joista: talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki (S.122)

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

joista: keskuspankki (S.121)

joista: talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki (S.122)

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset (S.128)

Eläkerahastot (S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14+S.15)

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset (S.128)

Eläkerahastot (S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14+S.15)

joista: KVP (4)

joista: erityisyhteisöt

Yhteensä

Kulutusluotot

Asuntolainat

Muut lainat

joista: KVP (4)

joista: erityisyhteisöt

Yhteensä

Kulutusluotot

Asuntolainat

Muut lainat

joista: YE/YK (3)

joista: YE/YK (3)

VASTAAVAA

| 1 | Käteinen |
| --- | --- |

1

| 1e | joista: euromääräisenä |
| --- | --- |

1e

joista: euromääräisenä

| 2 | Lainat |
| --- | --- |

2

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden and up to 5 years

yli 5 vuoden

joista: konserninsisäisiä saamisia ja velkoja

joista: syndikoituja lainoja

joista: takaisinmyyntisopimuksia

| 2e | joista: euromääräisiä |
| --- | --- |

2e

joista: euromääräisiä

joista: valmisluottolimiittejä ja sekkoluottoja

joista: luottokorttien maksuaikaluottoja

joista: pidennettyjä luottokorttiluottoja

| 3 | Hallussa olevat velkapaperit |
| --- | --- |

3

| 3e | Euromääräiset |
| --- | --- |

3e

Euromääräiset

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

yli 2 vuoden

| 3x | Valuuttamääräiset |
| --- | --- |

3x

Valuuttamääräiset

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

yli 2 vuoden

| 4 | Osakkeet ja osuudet |
| --- | --- |

4

| 5 | Sijoitusrahasto-osuudet |
| --- | --- |

5

rahamarkkinarahasto-osuudet

muut sijoitusrahasto-osuudet kuin rahamarkkinarahasto-osuudet

| 6 | Muut kuin rahoitusvarat (ml. kiinteä omaisuus) |
| --- | --- |

6

| 7 | Muut saamiset |
| --- | --- |

7

Oikaistaan sivuilla 17–19 liitteessä I olevan 3 osan taulukko 2 ”Neljännesvuosittaiset kantatiedot (sektorikohtainen erittely)”, taulukko 3 ”Neljännesvuosittaiset kantatiedot (maakohtainen erittely)” ja taulukko 4 ”Neljännesvuosittaiset kantatiedot (valuuttakohtainen erittely)” seuraavasti:

Taulukko 2

Neljännesvuosittaiset kantatiedot (sektorikohtainen erittely)

| TASE-ERÄT | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- |

TASE-ERÄT

A.

| B. | Euroalue (muut kuin kotimaiset) |
| --- | --- |

B.

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

| D. | Yhteensä |
| --- | --- |

D.

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Yhteensä

Yhteensä

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

Yhteensä

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

Pankit

Muut kuin pankit

Yhteensä

Valtionhallinto (S.1311)

Muut julkisyhteisöt

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset (S.128)

Eläkerahastot (S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht.(S.14+S.15)

Yhteensä

Valtionhallinto (S.1311)

Muut julkisyhteisöt

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset (S.128)

Eläkerahastot (S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14+S.15)

Julkisyhteisöt

Muut kotimaiset sektorit

Yhteensä

Osavaltiohallinto (S.1312)

Paikallishallinto (S.1313)

Sosiaaliturvarahastot (S.1314)

Yhteensä

Kulutusluotot

Asuntolainat

Muut lainat

Yhteensä

Osavaltiohallinto (S.1312)

Paikallishallinto (S.1313)

Sosiaaliturvarahastot (S.1314)

Yhteensä

Kulutusluotot

Asuntolainat

Muut lainat

Kiinteistövakuus

Kiinteistövakuus

Kiinteistövakuus

Kiinteistövakuus

Kiinteistövakuus

Kiinteistövakuus

Kiinteistövakuus

Kiinteistövakuus

VASTATTAVAA

| 8. | Liikkeessä oleva raha |
| --- | --- |

8.

| 9. | Talletukset |
| --- | --- |

9.

M

M

M

| 9.1. | Yön yli -talletukset |
| --- | --- |

9.1.

Yön yli -talletukset

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 9.2. | Määräaikaiset |
| --- | --- |

9.2.

Määräaikaiset

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 9.3. | Irtisanomisehtoiset |
| --- | --- |

9.3.

Irtisanomisehtoiset

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 9.4. | Takaisinostosopimukset |
| --- | --- |

9.4.

Takaisinostosopimukset

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 10. | Rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet |
| --- | --- |

10.

| 11. | Liikkeeseen lasketut velkapaperit |
| --- | --- |

11.

| 12. | Oma pääoma ja varaukset |
| --- | --- |

12.

| 13. | Muut velat |
| --- | --- |

13.

joista: johdannaisia

joista: talletuksille kertyneitä korkoja

VASTAAVAA

| 1. | Käteinen |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lainat |
| --- | --- |

2.

M

M

M

M

M

enintään 1 vuoden

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuoden

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

yli 5 vuoden

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 2e | Euromääräiset |
| --- | --- |

2e

Euromääräiset

Lainat, joiden alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi

joista: lainat, joiden jäljellä oleva maturiteetti on enintään 1 vuosi

joista: lainat, joiden jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuosi ja joiden korkotason tarkistus on 12 kk:n sisällä

Lainat, joiden alkuperäinen maturiteetti on yli 2 vuotta

joista: lainat, joiden jäljellä oleva maturiteetti on enintään 2 vuotta

joista: lainat, joiden jäljellä oleva maturiteetti on yli 2 vuotta ja joiden korkotason tarkistus on 24 kk:n sisällä

| 3. | Hallussa olevat velkapaperit |
| --- | --- |

3.

M

M

M

M

M

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden

| 4. | Osakkeet ja osuudet |
| --- | --- |

4.

M

M

M

| 5. | Sijoitusrahasto-osuudet |
| --- | --- |

5.

Rahamarkkinarahasto-osuudet

Muut sijoitusrahasto-osuudet kuin rahamarkkinarahasto-osuudet

| 6. | Muut kuin rahoitusvarat (ml. kiinteät varat) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Muut saamiset |
| --- | --- |

7.

joista: johdannaisia

joista: lainoille kertyneitä korkoja

| M | Kuukausittaiset tiedot, ks. taulukko 1. |
| --- | --- |

M

Kuukausittaiset tiedot, ks. taulukko 1.

Taulukko 3

Neljännesvuosittaiset kantatiedot (maakohtainen erittely)

| TASE-ERÄT | EU | Ulkomaat (pl. EU) |
| --- | --- | --- |
| Muu euroalueen jäsenvaltio | Euroalueen ulkopuol. jäsenvaltio | Valikoidut EU:n toimielimet (5) |
| VASTATTAVAA | | | | |
| 8. | Liikkeessä oleva raha |

TASE-ERÄT

EU

Ulkomaat (pl. EU)

Muu euroalueen jäsenvaltio

Euroalueen ulkopuol. jäsenvaltio

Valikoidut EU:n toimielimet (5)

VASTATTAVAA

8.

| 9. | Talletukset |
| --- | --- |

9.

rahalaitoksilta

muilta kuin rahalaitoksilta

julkisyhteisöt

muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat

vakuutuslaitokset

eläkerahastot

muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot

yritykset

kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt

| 10. | Liikkeeseen lasketut velkapaperit |
| --- | --- |

10.

| 11. | Rahamarkkinarahasto-osuudet |
| --- | --- |

11.

| 12. | Oma pääoma ja varatukset |
| --- | --- |

12.

| 13. | Muut velat |
| --- | --- |

13.

VASTAAVAA

| 1. | Käteinen |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lainat |
| --- | --- |

2.

rahalaitoksille

muille kuin rahalaitoksille

julkisyhteisöt

muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat

vakuutuslaitokset

eläkerahastot

muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot

yritykset

kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt

| 3. | Hallussa olevat velkapaperit |
| --- | --- |

3.

rahalaitosten liikkeeseen laskemat

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

yli 2 vuoden

muiden kuin rahalaitosten liikkeeseen laskemat

| 4. | Osakkeet ja osuudet |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sijoitusrahasto-osuudet |
| --- | --- |

5.

rahamarkkinarahasto-osuudet

muut sijoitusrahasto-osuudet kuin rahamarkkinarahasto-osuudet

| 6. | Muut kuin rahoitusvarat (ml. kiinteät varat) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Muut saamiset |
| --- | --- |

7.

Taulukko 4

Neljännesvuosittaiset kantatiedot (valuuttakohtainen erittely)

| TASE-ERÄT | Kaikki valuutat yhteensä | Euro | Muut EU:n valuutat kuin euro | Muut valuutat kuin EU:n jäsenvaltioiden valuutat yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä | Muu EU:n jäsenvaltion valuutta | GBP | Yhteensä | USD | JPY | CHF | Muut valuutat yhteensä |
| VASTATTAVAA | | | | | | | | | | |
| 9. | Talletukset |

TASE-ERÄT

Kaikki valuutat yhteensä

Euro

Muut EU:n valuutat kuin euro

Muut valuutat kuin EU:n jäsenvaltioiden valuutat yhteensä

Yhteensä

Muu EU:n jäsenvaltion valuutta

GBP

Yhteensä

USD

JPY

CHF

Muut valuutat yhteensä

VASTATTAVAA

9.

| A. | Kotimaa |
| --- | --- |

A.

rahalaitoksilta

M

M

muilta kuin rahalaitoksilta

M

| B. | Euroalue (muut kuin kotimaiset) |
| --- | --- |

B.

rahalaitoksilta

M

M

muilta kuin rahalaitoksilta

M

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

enintään 1 vuoden

M

yli 1 vuoden

M

pankeilta

Q

muilta kuin pankeilta

Q

| 10. | Liikkeeseen lasketut velkapaperit |
| --- | --- |

10.

M

M

VASTAAVAA

| 2. | Lainat |
| --- | --- |

2.

| A. | Kotimaa |
| --- | --- |

A.

rahalaitoksille

M

muille kuin rahalaitoksille

M

M

| B. | Euroalue (muut kuin kotimaiset) |
| --- | --- |

B.

rahalaitoksille

M

muille kuin rahalaitoksille

M

M

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

enintään 1 vuoden

M

yli 1 vuoden

M

pankeille

Q

muille kuin pankeille

Q

| 3. | Hallussa olevat velkapaperit |
| --- | --- |

3.

| A. | Kotimaa |
| --- | --- |

A.

rahalaitosten liikkeeseen laskemat

M

M

muiden kuin rahalaitosten liikkeeseen laskemat

M

M

| B. | Euroalue (muut kuin kotimaiset) |
| --- | --- |

B.

rahalaitosten liikkeeseen laskemat

M

M

muiden kuin rahalaitosten liikkeeseen laskemat

M

M

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

pankkien liikkeeseen laskemat

Q

muiden kuin pankkien liikkeeseen laskemat

Q

| M | Kuukausittaiset tiedot, ks. taulukko 1. |
| --- | --- |

M

Kuukausittaiset tiedot, ks. taulukko 1.

| Q | Neljännesvuosittaiset tiedot, ks. taulukko 2. |
| --- | --- |

Q

Neljännesvuosittaiset tiedot, ks. taulukko 2.

Oikaistaan sivulla 20 liitteessä I olevan 4 osan taulukko 1A ”Kuukausittaiset kantatiedot” seuraavasti:

Taulukko 1A

Kuukausittaiset kantatiedot
   (6)

| TASE-ERÄT | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- |

TASE-ERÄT

A.

| B. | Euroalue (muut kuin kotimaiset) |
| --- | --- |

B.

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

| D. | Yhteensä |
| --- | --- |

D.

Yhteensä

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Yhteensä

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Yhteensä

Pankit

Muut kuin pankit

joista: keskuspankki (S.121)

joista: talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki (S.122)

joista: varantovelvoitteiden alaiset luottolaitokset, EKP ja kansalliset keskuspankit

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

joista: keskuspankki (S.121)

joista: talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki (S.122)

joista: varantovelvoitteiden alaiset luottolaitokset, EKP ja kansalliset keskuspankit

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

joista: luottolaitokset

Valtionhallinto (S.1311)

Muut julkisyhteisöt

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset (S.128)

Eläkerahastot (S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14+S.15)

joista: luottolaitokset

Valtionhallinto (S.1311)

Muut julkisyhteisöt

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset (S.128)

Eläkerahastot (S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14+S.15)

joista: KVP (8)

joista: erityisyhteisöt

joista: KVP (8)

joista: erityisyhteisöt

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j)

(k)

(l)

VASTATTAVAA

| 8 | Liikkeessä oleva raha |
| --- | --- |

8

| 9 | Talletukset |
| --- | --- |

9

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden

joista: konserninsisäisiä saamisia ja velkoja

joista: siirtokelpoisia talletuksia

joista: enintään 2 vuoden

joista: syndikoituja lainoja

| 9e | Euromääräiset |
| --- | --- |

9e

| 9.1e | Yön yli -talletukset |
| --- | --- |

9.1e

joista: siirtokelpoisia talletuksia

| 9.2e | Määräaikaiset |
| --- | --- |

9.2e

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

yli 2 vuoden

| 9.3e | Irtisanomisehtoiset |
| --- | --- |

9.3e

enintään 3 kuukauden

yli 3 kuukauden

joista: yli 2 vuoden (7)

| 9.4e | Repot |
| --- | --- |

9.4e

| 9x | Valuuttamääräiset |
| --- | --- |

9x

| 9.1x | Yön yli -talletukset |
| --- | --- |

9.1x

| 9.2x | Määräaikaiset |
| --- | --- |

9.2x

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

yli 2 vuoden

| 9.3x | Irtisanomisehtoiset |
| --- | --- |

9.3x

enintään 3 kuukauden

yli 3 kuukauden

joista: yli 2 vuoden (7)

| 9.4x | Repot |
| --- | --- |

9.4x

| 10 | Rahamarkkinarahasto-osuudet |
| --- | --- |

10

*

*

*

- VÄHINTÄÄN

| 11 | Liikkeeseen lasketut velkapaperit |
| --- | --- |

11

| 11e | Euromääräiset |
| --- | --- |

11e

Euromääräiset

enintään 1 vuoden

*

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

*

joista: enintään 2 vuoden ja 100 prosentin alittava nimellispääomavakuus

*

yli 2 vuoden

*

| 11x | Valuuttamääräiset |
| --- | --- |

11x

Valuuttamääräiset

enintään 1 vuoden

*

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

*

joista: enintään 2 vuoden ja 100 prosentin alittava nimellispääomavakuus

*

yli 2 vuoden

*

| 12 | Oma pääoma ja varaukset |
| --- | --- |

12

| 13 | Muut velat |
| --- | --- |

13

| TASE-ERÄT | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- |

TASE-ERÄT

A.

Kotimaa

| B. | Euroalue (muut kuin kotimaiset) |
| --- | --- |

B.

Euroalue (muut kuin kotimaiset)

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

Ulkomaat

| D. | Yhteensä |
| --- | --- |

D.

Yhteensä

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

joista: keskuspankki (S.121)

joista: talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki (S.122)

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

joista: keskuspankki (S.121)

joista: talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki (S.122)

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset (S.128)

Eläkerahastot (S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14+S.15)

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset (S.128)

Eläkerahastot (S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14+S.15)

joista: KVP (8)

joista: erityisyhteisöt

Yhteensä

Kulutusluotot

Asuntolainat

Muut lainat

joista: KVP (7)

joista: erityisyhteisöt

Yhteensä

Kulutusluotot

Asuntolainat

Muut lainat

joista: YE/YK (7)

joista: YE/YK (8)

VASTAAVAA

| 1 | Käteinen |
| --- | --- |

1

| 1e | joista: euromääräisiä |
| --- | --- |

1e

joista: euromääräisiä

| 2 | Lainat |
| --- | --- |

2

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuoden

yli 5 vuoden

joista konserninsisäisiä saamisia ja velkoja

joista: syndikoituja lainoja

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

joista: takaisinmyyntisopimuksia

| 2e | joista: euromääräisiä |
| --- | --- |

2e

joista: euromääräisiä

joista: valmisluottolimiittejä ja sekkoluottoja

joista: luottokorttien maksuaikaluottoja

joista: pidennettyjä luottokorttiluottoja

| 3 | Hallussa olevat velkapaperit |
| --- | --- |

3

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

joista: yli 2 vuoden (7)

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

| 3e | Euromääräiset |
| --- | --- |

3e

Euromääräiset

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

yli 2 vuoden

| 3x | Valuuttamääräiset |
| --- | --- |

3x

Valuuttamääräiset

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

yli 2 vuoden

| 4 | Osakkeet ja osuudet |
| --- | --- |

4

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

| 5 | Sijoitusrahasto-osuudet |
| --- | --- |

5

rahamarkkinarahasto-osuudet

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

muut sijoitusrahasto-osuudet kuin rahamarkkinarahasto-osuudet

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

| 6 | Muut kuin rahoitusvarat (ml. kiinteä omaisuus) |
| --- | --- |

6

| 7 | Muut saamiset |
| --- | --- |

7

Sivulla 22 liitteessä I olevan 5 osan 2.2 kohdassa johdantolause korvataan seuraavasti:

”Edellä 2.1 jaksossa tarkoitetut erät kohdistetaan taulukossa 5 oleviin 1 ja 2 osaan seuraavasti:”

Sivulla 23 liitteessä I olevan 5 osan 5.2 kohta korvataan seuraavasti:

”Rahalaitokset, joihin sovelletaan 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua poikkeusta, ilmoittavat vuosineljänneksen lopun kantatiedot lainoista, jotka on luovutettu arvopaperistamalla ja jotka on poistettu kantatiedoista mutta jotka on edelleen otettu taseeseen taulukossa 5 olevan 5 osan mukaisesti.”

Oikaistaan sivuilla 24 ja 25 liitteessä I olevan 5 osan taulukko 5a ”Arvopaperistamiset ja muut lainojen siirrot: kuukausittaiset tiedot” ja taulukko 5b ”Arvopaperistamiset ja muut lainojen siirrot: neljännesvuosittaiset tiedot” seuraavasti:

Taulukko 5a

Taulukko 5a

Arvopaperistamiset ja muut lainojen siirrot: kuukausittaiset tiedot

Arvopaperistamiset ja muut lainojen siirrot: kuukausittaiset tiedot

| TASE-ERÄT | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- |

TASE-ERÄT

TASE-ERÄT

A.

A.

Kotimaa

| B. | Euroalue (muut kuin kotimaiset) |
| --- | --- |

B.

B.

Euroalue (muut kuin kotimaiset)

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

C.

Ulkomaat

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

Yhteensä

Muut julkisyhteisöt (S.1312+S.1313+S.1314)

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset (S.128)

Eläkerahastot (S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14+S.15)

Yhteensä

Muut julkisyhteisöt (S.1312+S.1313+S.1314)

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset (S.128)

Eläkerahastot (S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14+S.15)

| 1. | Arvopaperistettujen tai muulla tavoin siirrettyjen lainojen nettovirrat: taloustoimet, jotka vaikuttavat lainojen kantatietoihin, laskettuna luovutukset miinus hankinnat |
| --- | --- |

1.

1.

Arvopaperistettujen tai muulla tavoin siirrettyjen lainojen nettovirrat: taloustoimet, jotka vaikuttavat lainojen kantatietoihin, laskettuna luovutukset miinus hankinnat

| 1.1 | Vastapuoli siirrossa on erityisyhteisö |
| --- | --- |

1.1

Vastapuoli siirrossa on erityisyhteisö

| 1.1.1 | joista: vastapuoli siirrossa on euroalueen erityisyhteisö |
| --- | --- |

1.1.1

joista: vastapuoli siirrossa on euroalueen erityisyhteisö

| 1.2 | muut vastapuolet siirrossa |
| --- | --- |

1.2

muut vastapuolet siirrossa

| 1.2.1 | joista: vastapuoli siirrossa on muu kuin kotimainen euroalueen rahalaitos |
| --- | --- |

1.2.1

joista: vastapuoli siirrossa on muu kuin kotimainen euroalueen rahalaitos

| 2. | Arvopaperistettujen tai muulla tavoin siirrettyjen lainojen nettovirrat: taloustoimet, jotka eivät vaikuta lainojen kantatietoihin, laskettuna luovutukset miinus hankinnat |
| --- | --- |

2.

2.

Arvopaperistettujen tai muulla tavoin siirrettyjen lainojen nettovirrat: taloustoimet, jotka eivät vaikuta lainojen kantatietoihin, laskettuna luovutukset miinus hankinnat

| 2.1. | Kaikki vastapuolet siirrossa |
| --- | --- |

2.1.

Kaikki vastapuolet siirrossa

| 3. | Arvopaperistetut ja taseesta poistetut lainat, joiden hallinnoijana rahalaitos toimii
   (9) |
| --- | --- |

3.

3.

Arvopaperistetut ja taseesta poistetut lainat, joiden hallinnoijana rahalaitos toimii

9

| 3.1 | Kantatiedot |
| --- | --- |

3.1

Kantatiedot

| 3.2 | Rahoitustaloustoimet ilman lainojen luovutuksia ja hankintoja |
| --- | --- |

3.2

Rahoitustaloustoimet ilman lainojen luovutuksia ja hankintoja

| 4. | Arvopaperistamisen yhteydessä hallinnoitavien lainojen maksamatta olevat määrät
   (10) |
| --- | --- |

4.

4.

Arvopaperistamisen yhteydessä hallinnoitavien lainojen maksamatta olevat määrät

10

| 5. | Taseesta poistamattomien arvopaperistettujen lainojen kantatiedot
   (11) |
| --- | --- |

5.

5.

Taseesta poistamattomien arvopaperistettujen lainojen kantatiedot

11

| 5.1 | Yhteensä |
| --- | --- |

5.1

Yhteensä

| 5.1.1 | joista: arvopaperistettu euroalueen erityisyhteisön välityksellä |
| --- | --- |

5.1.1

joista: arvopaperistettu euroalueen erityisyhteisön välityksellä

Taulukko 5b

Taulukko 5b

Arvopaperistamiset ja muut lainojen siirrot: neljännesvuosittaiset tiedot

Arvopaperistamiset ja muut lainojen siirrot: neljännesvuosittaiset tiedot

| TASE-ERÄT | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- |

TASE-ERÄT

TASE-ERÄT

A.

A.

Kotimaa

| B. | Euroalue (muut kuin kotimaiset) |
| --- | --- |

B.

B.

Euroalue (muut kuin kotimaiset)

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

C.

Ulkomaat

Rahalaitokset

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Rahalaitokset

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

Yhteensä

Muut julkisyhteisöt (S.1312+S.1313+S.1314)

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset (S.128)

Eläkerahastot (S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14+S.15)

Yhteensä

Muut julkisyhteisöt (S.1312+S.1313+S.1314)

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset (S.128)

Eläkerahastot (S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14+S.15)

Kulutusluotot

Asuntolainat

Muut lainat

Kulutusluotot

Asuntolainat

Muut lainat

joista:

YE/YK (12)

12

joista:

YE/YK (12)

12

| 1. | Arvopaperistettujen tai muulla tavoin siirrettyjen lainojen nettovirrat: taloustoimet, jotka vaikuttavat lainojen kantatietoihin, laskettuna luovutukset miinus hankinnat |
| --- | --- |

1.

1.

Arvopaperistettujen tai muulla tavoin siirrettyjen lainojen nettovirrat: taloustoimet, jotka vaikuttavat lainojen kantatietoihin, laskettuna luovutukset miinus hankinnat

| 1.1 | vastapuoli siirrossa on erityisyhteisö |
| --- | --- |

1.1

1.1

vastapuoli siirrossa on erityisyhteisö

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Lainan tarkoitus

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuoden

yli 5 vuoden

| 1.1.1 | joista: vastapuoli siirrossa on euroalueen erityisyhteisö |
| --- | --- |

1.1.1

1.1.1

joista: vastapuoli siirrossa on euroalueen erityisyhteisö

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuoden

yli 5 vuoden

| 1.2 | Muut vastapuolet siirrossa |
| --- | --- |

1.2

1.2

Muut vastapuolet siirrossa

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Lainan tarkoitus

| 1.2.1 | joista: vastapuoli siirrossa on muu kuin kotimainen euroalueen rahalaitos |
| --- | --- |

1.2.1

1.2.1

joista: vastapuoli siirrossa on muu kuin kotimainen euroalueen rahalaitos

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Lainan tarkoitus

| 2. | Arvopaperistettujen tai muulla tavoin siirrettyjen lainojen nettovirrat: taloustoimet, jotka eivät vaikuta lainojen kantatietoihin, laskettuna luovutukset miinus hankinnat |
| --- | --- |

2.

2.

Arvopaperistettujen tai muulla tavoin siirrettyjen lainojen nettovirrat: taloustoimet, jotka eivät vaikuta lainojen kantatietoihin, laskettuna luovutukset miinus hankinnat

| 2.1. | Kaikki vastapuolet siirrossa |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

Kaikki vastapuolet siirrossa

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 3. | Arvopaperistetut ja taseesta poistetut lainat, joiden hallinnoijana rahalaitos toimii
   (9) |
| --- | --- |

3.

3.

Arvopaperistetut ja taseesta poistetut lainat, joiden hallinnoijana rahalaitos toimii

9

| 3.1 | Kantatiedot |
| --- | --- |

3.1

3.1

Kantatiedot

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Lainan tarkoitus

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuoden

yli 5 vuoden

| 3.2 | Rahoitustaloustoimet ilman lainojen luovutuksia ja hankintoja |
| --- | --- |

3.2

3.2

Rahoitustaloustoimet ilman lainojen luovutuksia ja hankintoja

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Lainan tarkoitus

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuoden

yli 5 vuoden

| 4. | Arvopaperistamisen yhteydessä hallinnoitavien lainojen maksamatta olevat määrät |
| --- | --- |

4.

4.

Arvopaperistamisen yhteydessä hallinnoitavien lainojen maksamatta olevat määrät

| 4.1 | Hallinnoitavat lainat: kaikki erityisyhteisöt |
| --- | --- |

4.1

4.1

Hallinnoitavat lainat: kaikki erityisyhteisöt

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuoden

yli 5 vuoden

| 4.1.1 | Hallinnoitavat lainat: joista erityisyhteisöt euroalueen erityisyhteisöt |
| --- | --- |

4.1.1

4.1.1

Hallinnoitavat lainat: joista erityisyhteisöt euroalueen erityisyhteisöt

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuoden

yli 5 vuoden

| M | Kuukausittaiset tietovaatimukset, ks. taulukko 5a. |
| --- | --- |

M

Kuukausittaiset tietovaatimukset, ks. taulukko 5a.

---

(1)  Tähdellä * merkittyjä taulukon soluja käytetään varantopohjan laskemiseen. Velkapapereiden osalta luottolaitosten on joko osoitettava varantopohjasta vähennettävät velkansa tai tehtävä EKP:n määrittämän kiinteän prosenttimäärän suuruinen vakiovähennys. Kuvioitujen solujen mukaiset tiedot vaaditaan vain vähimmäisvarantovelvoitteen alaisilta luottolaitoksilta. Ks. myös liitteestä III vähimmäisvarantovelvoitteiden soveltamiseen liittyvät erityissäännöt.

1

(2)  Tämän erän ilmoittaminen on toistaiseksi vapaaehtoista.

2

(3)  Tämän erän mukaisiin tietoihin voidaan soveltaa erilaisia tilastotietojen keräämismenetelmiä siten kuin kansallinen keskuspankki niistä päättää liitteessä I olevassa 2 osassa esitettyjen sääntöjen perusteella.

3

(4)  Keskusvastapuolet.

4

| (5) | Yksityiset elinkeinonharjoittajat/yhtiökumppanuudet, joilla ei ole oikeudellista asemaa. |
| --- | --- |

(5)

5

Yksityiset elinkeinonharjoittajat/yhtiökumppanuudet, joilla ei ole oikeudellista asemaa.

(5)  Euroopan investointipankkia ja Euroopan vakausmekanismia koskevat tiedot on eriteltävä sovellettavan sektoriluokituksen mukaan.

5

(6)  Rahalaitokset ilmoittavat sarjat, joihin on merkitty sana ”VÄHINTÄÄN”. Kansalliset keskuspankit voivat vaatia tätä ilmoitettavaksi myös tyhjiksi soluiksi merkityistä sarjoista (eli niistä, joissa ei lue ”VÄHINTÄÄN”).

6

Kansallinen keskuspankki ilmoittaa tyhjät solut ja VÄHINTÄÄN-solut EKP:lle.

Tyhjien solujen, jotka on merkitty tähdellä vastattavaa-puolella, oletetaan olevan nolla, ellei toisin osoiteta.

(7)  Kansalliset keskuspankit voivat vaatia rahalaitoksia ilmoittamaan tämän erän neljännesvuosittain eikä kuukausittain.

7

(8)  Yksityiset elinkeinonharjoittajat/yhtiökumppanuudet, joilla ei ole oikeudellista asemaa.

8

(9)  Tähän erään kuuluviin tietoihin voidaan soveltaa eri tiedonkeruumenetelmiä, siten kuin kansallinen keskuspankki päättää liitteessä I olevan 5 osan 3 jaksossa olevien sääntöjen mukaisesti.

9

(10)  Tämä erä vaaditaan vain vuosineljänneksittäin, ks. taulukko 5 b raportointivaatimuksista.

10

(11)  Liitteessä I olevan 5 osan 5.2 jaksossa tarkoitetusta raportointivaatimuksesta ilmoitetaan vain rivi ”Yhteensä” ja vain neljännesvuosittain.

11

(12)  Yksityiset elinkeinonharjoittajat/yhtiökumppanuudet, joilla ei ole oikeudellista asemaa.

12

---

| 29.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/39

---

Oikaisu Euroopan keskuspankin asetukseen (EU) N:o 1073/2013, annettu 18 päivänä lokakuuta 2013, sijoitusrahastojen saamisia ja velkoja koskevista tilastoista (EKP/2013/38)

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 297, 7. marraskuuta 2013
  )

Oikaistaan sivulla 80 liitteessä I olevan 3 osan (Raportointitaulukot) taulukko 1 ”Kannat – Neljännesvuosittain toimitettavat tiedot” seuraavasti:

Taulukko 1

Kannat

Neljännesvuosittain toimitettavat tiedot

| | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Euroalue (muut kuin kotimaiset) |
| --- | --- |

B.

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

| D. | Yhteensä |
| --- | --- |

D.

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset – Yhteensä

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset – Yhteensä

joista

euroalueeseen kuulumattomat jäsenvaltiot

joista

USA

joista

Japani

Julkisyhteisöt

(S.13)

Muut kotimaiset

Julkisyhteisöt

(S.13)

Muut kotimaiset

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset + eläkerahastot (S.128+S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.14+S.15)

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset + eläkerahastot (S.128+S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.14+S.15)

SAAMISET

| 1 | Talletukset ja lainasaamiset |
| --- | --- |

1

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden

| 2 | Velkapaperit |
| --- | --- |

2

| 2e. | Euromääräiset |
| --- | --- |

2e.

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

yli 2 vuoden

| 2x. | Valuuttamääräiset |
| --- | --- |

2x.

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

yli 2 vuoden

| 2t. | Kaikki valuutat yhteensä |
| --- | --- |

2t.

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

yli 2 vuoden

| 3 | Osakkeet ja sijoitusrahasto-osuudet |
| --- | --- |

3

joista noteerattuja osakkeita

joista sijoitusrahasto-osuuksia

| (2+3)a | joista lainattuja tai takaisinostosopimusten perusteella myytyjä arvopapereita |
| --- | --- |

(2+3)a

| 4 | Johdannaiset |
| --- | --- |

4

| 5 | Muut kuin rahoitussaamiset (ml. kiinteä omaisuus) |
| --- | --- |

5

| 6 | Muut saamiset |
| --- | --- |

6

VELAT

| 7 | Saadut lainat ja talletukset |
| --- | --- |

7

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden

| 8 | Sijoitusrahasto-osuudet
   (1) |
| --- | --- |

8

| 9 | Johdannaiset |
| --- | --- |

9

| 10 | Muut velat |
| --- | --- |

10

Sijoitusrahastot ilmoittavat i) mustien solujen tiedot; ii) taulukossa 2 vaaditut tiedot sellaisten arvopapereiden osalta, joista kerätään arvopaperikohtaiset tiedot; ja iii) harmaiden solujen tiedot sellaisten arvopapereiden osalta, joista ei kerätä arvopaperikohtaisia tietoja.

Oikaistaan sivuilla 82 ja 83 liitteessä I olevan 3 osan (Raportointitaulukot) taulukko 3 ”Arvostusmuutokset tai taloustoimet – Neljännesvuosittain toimitettavat tiedot” ja taulukko 4 ”Kuukausittain toimitettavat tiedot” seuraavasti:

Taulukko 3

Arvostusmuutokset tai taloustoimet

Neljännesvuosittain toimitettavat tiedot

| | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Euroalue (muut kuin kotimaiset) |
| --- | --- |

B.

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

| D. | Yhteensä |
| --- | --- |

D.

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset – Yhteensä

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset – Yhteensä

joista

euroalueeseen kuulumattomat jäsenvaltiot

joista

USA

joista

Japani

Julkisyhteisöt

(S.13)

Muut kotimaiset

Julkisyhteisöt

(S.13)

Muut kotimaiset

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset + eläkerahastot (S.128+S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.14+S.15)

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset + eläkerahastot (S.128+S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.14+S.15)

SAAMISET

| 1 | Talletukset ja lainasaamiset |
| --- | --- |

1

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden

| 2 | Velkapaperit |
| --- | --- |

2

| 2e. | Euromääräiset |
| --- | --- |

2e.

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

yli 2 vuoden

| 2x. | Valuuttamääräiset |
| --- | --- |

2x.

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

yli 2 vuoden

| 2t. | Kaikki valuutat yhteensä |
| --- | --- |

2t.

enintään 1 vuoden

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

yli 2 vuoden

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

| 3 | Osakkeet ja sijoitusrahasto-osuudet |
| --- | --- |

3

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

joista noteerattuja osakkeita

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

joista sijoitusrahasto-osuuksia

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

VÄHINTÄÄN

| 4 | Johdannaiset |
| --- | --- |

4

VÄHINTÄÄN
   (3)

| 5 | Muut kuin rahoitussaamiset (ml. kiinteä omaisuus) |
| --- | --- |

5

VÄHINTÄÄN
   (3)

| 6 | Muut saamiset |
| --- | --- |

6

VELAT

| 7 | Saadut lainat ja talletukset |
| --- | --- |

7

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden

| 8 | Sijoitusrahasto-osuudet
   (2) |
| --- | --- |

8

VÄHINTÄÄN

| 9 | Johdannaiset |
| --- | --- |

9

VÄHINTÄÄN
   (3)

| 10 | Muut velat |
| --- | --- |

10

Sijoitusrahastot ilmoittavat i) ”VÄHINTÄÄN”-sanalla merkittyjen mustien solujen tiedot; ii) ”VÄHINTÄÄN”-sanalla merkittyjen harmaiden solujen tiedot sellaisten arvopapereiden osalta, joista ei kerätä arvopaperikohtaisia tietoja; ja iii) jos asianomainen kansallinen keskuspankki kerää arvopaperikohtaisia tietoja taloustoimista suoraan, taulukossa 2 vaaditut tiedot niistä arvopapereista, joista kerätään arvopaperikohtaisia tietoja.

Kansalliset keskuspankit voivat laajentaa näitä vaatimuksia koskemaan i) mustia soluja, joita ei ole merkitty ”VÄHINTÄÄN”-sanalla; ja ii) harmaita soluja, joita ei ole merkitty ”VÄHINTÄÄN”-sanalla, niiden arvopapereiden osalta, joista ei kerätä arvopaperikohtaisia tietoja.

Taulukko 4

Kuukausittain toimitettavat tiedot

| | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Euroalue (muut kuin kotimaiset) |
| --- | --- |

B.

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

| D. | Yhteensä |
| --- | --- |

D.

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset – Yhteensä

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset – Yhteensä

Julkisyhteisöt

(S.13)

Muut kotimaiset

Julkisyhteisöt

(S.13)

Muut kotimaiset

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset + eläkerahastot (S.128+S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.14+S.15)

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset + eläkerahastot (S.128+S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.14+S.15)

VELAT

| 8 | Sijoitusrahasto-osuudet
   (4) |
| --- | --- |

8

Sijoitusrahasto-osuuksien liikkeeseenlaskut

Sijoitusrahasto-osuuksien lunastukset

---

(1)  Mikäli tiedonantaja ei voi suoraan yksilöidä haltijan kotipaikkaa ja sektoria, se antaa kyseiset tiedot saatavilla olevien tietojen perusteella. Haltijaosuuksien osalta tiedot voidaan kerätä rahalaitoksilta ja muilta rahoituksen välittäjiltä (kuten tämän asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa ja tässä liitteessä olevassa 2 osan 3 kohdassa täsmennetään).

(2)  Mikäli tiedonantaja ei voi suoraan yksilöidä haltijan kotipaikkaa ja sektoria, se antaa kyseiset tiedot saatavilla olevien tietojen perusteella. Haltijaosuuksien osalta tiedot voidaan kerätä rahalaitoksilta ja muilta rahoituksen välittäjiltä (kuten tämän asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa ja tässä liitteessä olevassa 2 osan 3 kohdassa täsmennetään).

(3)  Kansalliset keskuspankit voivat päättää, että sijoitusrahastojen ei tarvitse raportoida tätä erää, jos taulukon 1 mukaisten neljännesvuosittaisten kantojen arvo on pienempi kuin 5 % liikkeeseen lasketuista sijoitusrahasto-osuuksista.

(4)  Kannat; arvostusmuutokset tai taloustoimet

---

| 29.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/44

---

Oikaisu Euroopan keskuspankin asetukseen (EU) N:o 1074/2013, annettu 18 päivänä lokakuuta 2013, tilastointiin liittyvistä tiedonantovaatimuksista sellaisten postisiirtolaitosten osalta, jotka ottavat vastaan talletuksia euroalueen kotimaisilta muilta kuin rahalaitoksilta (EKP/2013/39)

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 297, 7. marraskuuta 2013
  )

Oikaistaan sivulla 97 liitteessä I (Tilastointiin liittyvät tiedonantovaatimukset) oleva taulukko seuraavasti:

| TASE-ERÄT | Euroalue |
| --- | --- |
| Rahalaitokset | A. | Kotimaiset |

TASE-ERÄT

Euroalue

Rahalaitokset

A.

| B. | Euroalue (muut kuin kotimaiset) |
| --- | --- |

B.

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

Valtionhallinto (S.1311)

Muut julkisyhteisöt

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125 + S.126 + S.127)

Vakuutuslaitokset (S.128)

Eläkerahastot (S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.14+S.15)

Valtionhallinto (S.1311)

Muut julkisyhteisöt

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

Muut rahoituksen välittäjät + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125 + S.126 + S.127)

Vakuutuslaitokset (S.128)

Eläkerahastot (S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.14+S.15)

VASTAAVAA

| 1 | Käteinen |
| --- | --- |

1

| 1e, | josta euromääräisenä |
| --- | --- |

1e,

josta euromääräisenä

| 2 | Lainat |
| --- | --- |

2

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuoden

yli 5 vuoden

| 3 | Hallussa olevat velkapaperit |
| --- | --- |

3

| 3e | Euromääräiset |
| --- | --- |

3e

Euromääräiset

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuotta

| 3x | Valuuttamääräiset |
| --- | --- |

3x

Valuuttamääräiset

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuotta

| 4 | Rahamarkkinarahasto-osuudet |
| --- | --- |

4

VASTATTAVAA

| 5 | Talletukset |
| --- | --- |

5

| 5e | Euromääräiset |
| --- | --- |

5e

| 5.1e | Yön yli -talletukset |
| --- | --- |

5.1e

| 5.2e | Määräaikaiset |
| --- | --- |

5.2e

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuotta

| 5.3e | Irtisanomisehtoiset |
| --- | --- |

5.3e

enintään 3 kuukauden (1)

| 5.4e | Repot |
| --- | --- |

5.4e

| 5x | Valuuttamääräiset |
| --- | --- |

5x

| 5.1x | Yön yli -talletukset |
| --- | --- |

5.1x

| 5.2x | Määräaikaiset |
| --- | --- |

5.2x

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuotta

| 5.3x | Irtisanomisehtoiset |
| --- | --- |

5.3x

enintään 3 kuukauden (1)

| 5.4x | Repot |
| --- | --- |

5.4x

---

(1)  Sisältää ei-siirtokelpoiset avistatalletukset.

---

| 29.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/46

---

Oikaisu Euroopan keskuspankin asetukseen (EU) N:o 1075/2013, annettu 18 päivänä lokakuuta 2013, arvopaperistamisiin osallistuvien erityisyhteisöjen saamisia ja velkoja koskevista tilastoista (EKP/2013/40)

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 297, 7. marraskuuta 2013
  )

Oikaistaan sivulla 112 liitteessä I (Tilastointiin liittyvät tiedonantovaatimukset) oleva taulukko 1 ”Kantatiedot ja taloustoimet” seuraavasti:

Taulukko 1:   Kantatiedot ja taloustoimet

| | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Euroalue (muut kuin kotimaiset) |
| --- | --- |

B.

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

| D. | Yhteensä |
| --- | --- |

D.

Yhteensä

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset – Yhteensä

Yhteensä

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset – Yhteensä

Pankit

Muut kuin pankit

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

Muut rahoituksen välittäjät kuin vakuutuslaitokset + eläkerahastot + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset + eläkerahastot (S.128+S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.14+S.15)

Yhteensä

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

Muut rahoituksen välittäjät kuin vakuutuslaitokset + eläkerahastot + rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset + konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.125+S.126+S.127)

Vakuutuslaitokset + eläkerahastot (S.128+S.129)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.14+S.15)

joista: erityisyhteisöt

joista: erityisyhteisöt

VASTAAVAA

| 1 | Talletukset ja lainasaamiset |
| --- | --- |

1

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden

| 2 | Arvopaperistetut lainat |
| --- | --- |

2

| 2a | liikkeeseenlaskijana euroalueen rahalaitos |
| --- | --- |

2a

liikkeeseenlaskijana euroalueen rahalaitos

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuoden

yli 5 vuoden

| 2b | liikkeeseenlaskijana euroalueen julkisyhteisö |
| --- | --- |

2b

liikkeeseenlaskijana euroalueen julkisyhteisö

| 2c | liikkeeseenlaskijana euroalueen muu rahoituksen välittäjä (1), muu sijoitusrahasto kuin rahamarkkinarahasto ja vakuutuslaitos/eläkerahasto (2) |
| --- | --- |

2c

liikkeeseenlaskijana euroalueen muu rahoituksen välittäjä (1), muu sijoitusrahasto kuin rahamarkkinarahasto ja vakuutuslaitos/eläkerahasto (2)

| 2d | liikkeeseenlaskijana euroalueen yritys (3) |
| --- | --- |

2d

liikkeeseenlaskijana euroalueen yritys (3)

| 2e | muu kuin euroalueen liikkeeseenlaskija |
| --- | --- |

2e

muu kuin euroalueen liikkeeseenlaskija

| 3 | Velkapaperit
   (4) |
| --- | --- |

3

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

yli 2 vuoden

| 4 | Muut arvopaperistetut saamiset |
| --- | --- |

4

| 4a | joista liikkeeseenlaskijana euroalueen julkisyhteisö |
| --- | --- |

4a

joista liikkeeseenlaskijana euroalueen julkisyhteisö

| 4b | joista liikkeeseenlaskijana euroalueen yritys |
| --- | --- |

4b

joista liikkeeseenlaskijana euroalueen yritys

| 5 | Osakkeet ja sijoitusrahasto-osuudet |
| --- | --- |

5

| 6 | Johdannaiset |
| --- | --- |

6

| 7 | Muut kuin rahoitusvarat (ml. kiinteä omaisuus) |
| --- | --- |

7

| 8 | Muut saamiset |
| --- | --- |

8

VASTATTAVAA

| 9 | Lainat ja vastaanotetut talletukset |
| --- | --- |

9

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden

| 10 | Liikkeeseen lasketut velkapaperit
   (4) |
| --- | --- |

10

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

yli 2 vuoden

| 11 | Oma pääoma ja varaukset |
| --- | --- |

11

| 12 | Johdannaiset |
| --- | --- |

12

| 13 | Muut velat |
| --- | --- |

13

| 13a | joista liikkeeseen lasketuille velkapapereille kertynyt korko (5) |
| --- | --- |

13a

joista liikkeeseen lasketuille velkapapereille kertynyt korko (5)

Oikaistaan sivulla 113 liitteessä I (Tilastointiin liittyvät tiedonantovaatimukset) oleva taulukko 2 ”Luottotappiot/arvonalennukset” seuraavasti:

Taulukko 2:   Luottotappiot/arvonalennukset

| | D. | Yhteensä |
| --- | --- | --- |

D.

VASTAAVAA

| 2 | Arvopaperistetut lainat |
| --- | --- |

2

---

(1)  Muut rahoituksen välittäjät kuin vakuutuslaitokset ja eläkerahastot

(2)  Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot

(3)  Yritykset

(4)  Kansalliset keskuspankit voivat tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti kerätä nämä tietoerät arvopaperikohtaisesti.

(5)  Kansalliset keskuspankit voivat myöntää poikkeuksen liikkeeseen lasketuille velkapapereille kertyneiden korkojen osalta, jos tietot voidaan johtaa tai estimoida muista lähteistä saatavista tiedoista.

---