# Europeiska unionens L 329/2013

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2013.329.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 329 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjätte årgången10 december 2013 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2013.329.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 329

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjätte årgången10 december 2013

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIV |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/54/EU av den 20 november 2013 om vissa flaggstaters ansvar i fråga om efterlevnad och verkställighet av 2006 års konvention om arbete till sjöss (
  1
  ) | 1 |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/56/EU av den 20 november 2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer vad gäller utsläppande på marknaden av bärbara batterier och ackumulatorer som innehåller kadmium och som är avsedda att användas i sladdlösa elektriska handverktyg och knappceller med låg kvicksilverhalt och om upphävande av kommissionens beslut 2009/603/EG (
  1
  ) | 5 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

DIREKTIV

*

Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/54/EU av den 20 november 2013 om vissa flaggstaters ansvar i fråga om efterlevnad och verkställighet av 2006 års konvention om arbete till sjöss (
  1
  )

1

1

*

Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/56/EU av den 20 november 2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer vad gäller utsläppande på marknaden av bärbara batterier och ackumulatorer som innehåller kadmium och som är avsedda att användas i sladdlösa elektriska handverktyg och knappceller med låg kvicksilverhalt och om upphävande av kommissionens beslut 2009/603/EG (
  1
  )

1

5

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1277/2013 av den 9 december 2013 om godkännande av en höjning av gränsvärdena för berikning av vin som produceras med druvor som skördats 2013 i vissa vinodlingsområden eller delar därav | 10 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1278/2013 av den 9 december 2013 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 13 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2013/60/EU av den 27 november 2013 om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/24/EG om vissa komponenter och karakteristiska egenskaper hos två- eller trehjuliga motorfordon, Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/24/EG om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/67/EG om montering av belysnings- och ljussignalanordningar på två- eller trehjuliga motorfordon (
  1
  ) | 15 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut 2013/725/Gusp av den 9 december 2013 om ändring och förlängning av beslut 2012/173/Gusp om aktivering av EU:s operationscentrum för GSFP-uppdragen och -insatsen på Afrikas horn | 39 |
| | * | Rådets beslut 2013/726/Gusp av den 9 december 2013 till stöd för FN:s säkerhetsråds resolution 2118 (2013) och beslut EC-M-33/Dec 1 av styrelsen för Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen | 41 |
| | | 2013/727/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 6 december 2013 om fastställande av ett format för anmälan av information om antagande och väsentliga ändringar av avfallshanteringsplaner och program för förebyggande av avfall
  [delgivet med nr C(2013) 8641]

   (
  1
  ) | 44 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1277/2013 av den 9 december 2013 om godkännande av en höjning av gränsvärdena för berikning av vin som produceras med druvor som skördats 2013 i vissa vinodlingsområden eller delar därav

10

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1278/2013 av den 9 december 2013 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

13

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2013/60/EU av den 27 november 2013 om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/24/EG om vissa komponenter och karakteristiska egenskaper hos två- eller trehjuliga motorfordon, Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/24/EG om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/67/EG om montering av belysnings- och ljussignalanordningar på två- eller trehjuliga motorfordon (
  1
  )

1

15

BESLUT

*

Rådets beslut 2013/725/Gusp av den 9 december 2013 om ändring och förlängning av beslut 2012/173/Gusp om aktivering av EU:s operationscentrum för GSFP-uppdragen och -insatsen på Afrikas horn

39

*

Rådets beslut 2013/726/Gusp av den 9 december 2013 till stöd för FN:s säkerhetsråds resolution 2118 (2013) och beslut EC-M-33/Dec 1 av styrelsen för Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

41

2013/727/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 6 december 2013 om fastställande av ett format för anmälan av information om antagande och väsentliga ändringar av avfallshanteringsplaner och program för förebyggande av avfall
  [delgivet med nr C(2013) 8641]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2013) 8641]

1

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

DIREKTIV

| 10.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2013/54/EU

av den 20 november 2013

om vissa flaggstaters ansvar i fråga om efterlevnad och verkställighet av 2006 års konvention om arbete till sjöss

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 100.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Unionens åtgärder inom sjöfartsnäringen syftar bland annat till att förbättra sjömäns levnads- och arbetsförhållanden ombord på fartyg samt tryggheten och säkerheten till sjöss och att förhindra förorening till följd av olyckor till sjöss. |
| --- | --- |

(1)

Unionens åtgärder inom sjöfartsnäringen syftar bland annat till att förbättra sjömäns levnads- och arbetsförhållanden ombord på fartyg samt tryggheten och säkerheten till sjöss och att förhindra förorening till följd av olyckor till sjöss.

| (2) | I unionen är man medveten om att de flesta olyckor till sjöss orsakas av den mänskliga faktorn, särskilt utmattning. |
| --- | --- |

(2)

I unionen är man medveten om att de flesta olyckor till sjöss orsakas av den mänskliga faktorn, särskilt utmattning.

| (3) | Ett av huvudsyftena med unionens sjösäkerhetspolitik är att bekämpa undermålig sjöfart. |
| --- | --- |

(3)

Ett av huvudsyftena med unionens sjösäkerhetspolitik är att bekämpa undermålig sjöfart.

| (4) | Den 23 februari 2006 antog Internationella arbetsorganisationen 2006 års konvention om arbete till sjöss (nedan kallad 2006 års konvention) i syfte att införa ett enda, enhetligt och aktualiserat instrument som också inbegriper de grundläggande principerna i andra internationella arbetsrättsliga konventioner. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 februari 2006 antog Internationella arbetsorganisationen 2006 års konvention om arbete till sjöss (nedan kallad 2006 års konvention) i syfte att införa ett enda, enhetligt och aktualiserat instrument som också inbegriper de grundläggande principerna i andra internationella arbetsrättsliga konventioner.

| (5) | Enligt artikel VIII i 2006 års konvention träder denna i kraft tolv månader efter den dag då man vid ILO registrerat ratificeringar av minst 30 medlemsstater vars totala andel av världens bruttotonnage är 33 %. Detta villkor uppfylldes den 20 augusti 2012 och 2006 års konvention trädde därför i kraft den 20 augusti 2013. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel VIII i 2006 års konvention träder denna i kraft tolv månader efter den dag då man vid ILO registrerat ratificeringar av minst 30 medlemsstater vars totala andel av världens bruttotonnage är 33 %. Detta villkor uppfylldes den 20 augusti 2012 och 2006 års konvention trädde därför i kraft den 20 augusti 2013.

| (6) | Genom rådets beslut 2007/431/EG (3) bemyndigades medlemsstaterna att ratificera 2006 års konvention och medlemsstaterna uppmanades att göra detta så fort som möjligt. |
| --- | --- |

(6)

Genom rådets beslut 2007/431/EG (3) bemyndigades medlemsstaterna att ratificera 2006 års konvention och medlemsstaterna uppmanades att göra detta så fort som möjligt.

| (7) | I 2006 års konvention fastställs globala minimistandarder för att säkerställa alla sjömäns rätt till anständiga levnads- och arbetsförhållanden, oavsett deras nationalitet och vilken flagg det fartyg de arbetar på för, och för att skapa likvärdiga förutsättningar. |
| --- | --- |

(7)

I 2006 års konvention fastställs globala minimistandarder för att säkerställa alla sjömäns rätt till anständiga levnads- och arbetsförhållanden, oavsett deras nationalitet och vilken flagg det fartyg de arbetar på för, och för att skapa likvärdiga förutsättningar.

| (8) | Flera delar av 2006 års konvention har införts i olika unionsinstrument både vad gäller flaggstatens och hamnstatens skyldigheter. Syftet med detta direktiv är att införa vissa bestämmelser om efterlevnad och verkställighet som avses i avdelning 5 i 2006 års konvention, som avser de delar av 2006 års konvention för vilka de föreskrivna bestämmelserna om efterlevnad och verkställighet ännu inte har antagits. Dessa delar motsvarar de inslag som återfinns i bilagan till rådets direktiv 2009/13/EG (4). |
| --- | --- |

(8)

Flera delar av 2006 års konvention har införts i olika unionsinstrument både vad gäller flaggstatens och hamnstatens skyldigheter. Syftet med detta direktiv är att införa vissa bestämmelser om efterlevnad och verkställighet som avses i avdelning 5 i 2006 års konvention, som avser de delar av 2006 års konvention för vilka de föreskrivna bestämmelserna om efterlevnad och verkställighet ännu inte har antagits. Dessa delar motsvarar de inslag som återfinns i bilagan till rådets direktiv 2009/13/EG (4).

| (9) | Genom direktiv 2009/13/EG genomförs det avtal som ingåtts av European Community Shipowners’ Associations (ECSA) och European Transport Workers’ Federation (ETF) om 2006 års konvention om arbete till sjöss (nedan kallat avtalet) som är fogat till det direktivet. Det här direktivet påverkar inte direktiv 2009/13/EG och bör därför säkerställa efterlevnaden av mer förmånliga bestämmelser i unionsrätten i överensstämmelse med det direktivet. |
| --- | --- |

(9)

Genom direktiv 2009/13/EG genomförs det avtal som ingåtts av European Community Shipowners’ Associations (ECSA) och European Transport Workers’ Federation (ETF) om 2006 års konvention om arbete till sjöss (nedan kallat avtalet) som är fogat till det direktivet. Det här direktivet påverkar inte direktiv 2009/13/EG och bör därför säkerställa efterlevnaden av mer förmånliga bestämmelser i unionsrätten i överensstämmelse med det direktivet.

| (10) | Trots att Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/21/EG (5) styr flaggstatens förpliktelser genom att införliva IMO:s frivilliga revisionsprogram för medlemsstater i unionsrätten och genom att införa kvalitetscertifiering av nationella sjöfartsorganisationer, skulle ett separat direktiv som omfattar standarder för arbete till sjöss vara lämpligare och ge en tydligare bild av de olika ändamålen och åtgärderna utan att påverka direktiv 2009/21/EG. |
| --- | --- |

(10)

Trots att Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/21/EG (5) styr flaggstatens förpliktelser genom att införliva IMO:s frivilliga revisionsprogram för medlemsstater i unionsrätten och genom att införa kvalitetscertifiering av nationella sjöfartsorganisationer, skulle ett separat direktiv som omfattar standarder för arbete till sjöss vara lämpligare och ge en tydligare bild av de olika ändamålen och åtgärderna utan att påverka direktiv 2009/21/EG.

| (11) | Direktiv 2009/21/EG är tillämpligt på IMO-konventioner. Medlemsstaterna kan i varje fall utarbeta, genomföra och upprätthålla ett kvalitetsledningssystem för de operativa delarna av sin sjöfartsförvaltnings flaggstatsrelaterade verksamhet som faller inom detta direktivs tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(11)

Direktiv 2009/21/EG är tillämpligt på IMO-konventioner. Medlemsstaterna kan i varje fall utarbeta, genomföra och upprätthålla ett kvalitetsledningssystem för de operativa delarna av sin sjöfartsförvaltnings flaggstatsrelaterade verksamhet som faller inom detta direktivs tillämpningsområde.

| (12) | Medlemsstaterna bör se till att de som flaggstater fullgör sina skyldigheter i fråga om genomförandet hos fartyg som för deras flagg av bestämmelserna i relevanta delar av 2006 års konvention. Vid upprättandet av ett effektivt system för övervakningsmekanismer, inbegripet inspektioner, kan en medlemsstat vid behov bevilja offentliga institutioner eller andra organisationer bemyndigande i den mening som avses i regel 5.1.2 i 2006 års konvention enligt villkoren däri. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaterna bör se till att de som flaggstater fullgör sina skyldigheter i fråga om genomförandet hos fartyg som för deras flagg av bestämmelserna i relevanta delar av 2006 års konvention. Vid upprättandet av ett effektivt system för övervakningsmekanismer, inbegripet inspektioner, kan en medlemsstat vid behov bevilja offentliga institutioner eller andra organisationer bemyndigande i den mening som avses i regel 5.1.2 i 2006 års konvention enligt villkoren däri.

| (13) | Enligt artikel 2.3 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 (6) inbegriper mandatet för den europeiska sjösäkerhetsbyrån att byrån, som en huvuduppgift, samarbetar med medlemsstaterna och på deras begäran tillhandahåller lämplig information i syfte att stödja övervakningen av erkända organisationer som handlar på den medlemsstatens vägnar, utan att det påverkar flaggstatens rättigheter och skyldigheter. |
| --- | --- |

(13)

Enligt artikel 2.3 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 (6) inbegriper mandatet för den europeiska sjösäkerhetsbyrån att byrån, som en huvuduppgift, samarbetar med medlemsstaterna och på deras begäran tillhandahåller lämplig information i syfte att stödja övervakningen av erkända organisationer som handlar på den medlemsstatens vägnar, utan att det påverkar flaggstatens rättigheter och skyldigheter.

| (14) | Eftersom målen för detta direktiv inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom målen för detta direktiv inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (15) | Under inga omständigheter bör tillämpningen av detta direktiv leda till en sänkning av den nuvarande skyddsnivån för sjömän enligt unionsrätten. |
| --- | --- |

(15)

Under inga omständigheter bör tillämpningen av detta direktiv leda till en sänkning av den nuvarande skyddsnivån för sjömän enligt unionsrätten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Detta direktiv fastställer regler för att säkerställa att medlemsstaterna effektivt uppfyller sina förpliktelser som flaggstater i fråga om genomförandet av relevanta delar av 2006 års konvention. Detta direktiv påverkar inte direktiven 2009/13/EG och 2009/21/EG eller eventuella strängare standarder för levnads- och arbetsförhållanden för sjömän som återfinns där.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definition, utöver de relevanta definitioner som anges i bilagan till direktiv 2009/13/EG:

Relevanta delar av 2006 års konvention: de delar av 2006 års konvention vars innehåll ska anses motsvara bestämmelserna i bilagan till direktiv 2009/13/EG.

Artikel 3

Övervakning av efterlevnaden

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att effektiva och lämpliga kontroll- och övervakningsmekanismer, inbegripet inspektioner med de intervall som anges i 2006 års konvention, inrättas för att säkerställa att levnads- och arbetsförhållandena för sjömän på fartyg som för deras flagg uppfyller, och fortsätter att uppfylla, kraven enligt relevanta delar av 2006 års konvention.

2.   När det gäller fartyg vars bruttotonnage är mindre än 200 som inte går i internationell sjöfart får medlemsstaterna i samråd med berörda redar- och sjömansorganisationer besluta att, enligt artikel II.6 i 2006 års konvention, anpassa övervakningsmekanismer, inbegripet inspektioner, i syfte att beakta de särskilda förhållanden som gäller för sådana fartyg.

3.   Medlemsstaterna får, vid fullgörandet av sina skyldigheter enligt denna artikel, vid behov bemyndiga offentliga institutioner eller andra organisationer (även sådana från en annan medlemsstat, om dessa samtycker) som de anser har tillräcklig kapacitet, kompetens och tillräckligt oberoende för att utföra inspektioner. En medlemsstat ska under alla förhållanden förbli fullt ut ansvarig för inspektionen av de berörda sjömännens levnads- och arbetsförhållanden på fartyg som för den medlemsstatens flagg. Denna bestämmelse påverkar inte tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/15/EG (7).

4.   Medlemsstaterna ska fastställa såväl tydliga mål och standarder för förvaltningen av sina inspektionssystem som lämpliga övergripande förfaranden för deras utvärdering av i vilken omfattning dessa mål och standarder uppfylls.

5.   En medlemsstat ska se till att sjömän ombord på fartyg som för den medlemsstatens flagg har tillgång till en kopia av avtalet. Tillgången kan tillhandahållas elektroniskt.

Artikel 4

Personal med ansvar för att övervaka efterlevnaden

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att personal, inbegripet personal vid institutioner eller i andra organisationer (nedan kallade erkända organisationer i den mening som avses i 2006 års konvention) som bemyndigats att utföra inspektioner i enlighet med artikel 3.3 och som ansvarar för att kontrollera att relevanta delar av 2006 års konvention tillämpas korrekt har erforderlig eller önskvärd utbildning, behörighet, kompetensområde, fullständiga rättsliga befogenheter, status och oberoende för att kunna utföra denna kontroll och säkerställa efterlevnad av relevanta delar av 2006 års konvention. I enlighet med 2006 års konvention ska inspektörer ha befogenhet att på lämpligt sätt vidta åtgärder för att förbjuda att ett fartyg lämnar hamn innan nödvändiga åtgärder vidtagits.

2.   Alla bemyndiganden som beviljas för inspektioner ska minst ge institutionen eller den erkända organisationen befogenhet att kräva rättelse av de brister i sjömännens levnads- och arbetsförhållanden som den fastställer och utföra inspektioner i detta avseende på begäran av en hamnstat.

3.   Varje medlemsstat ska inrätta

| a) | ett system för att säkerställa att det arbete som erkända organisationer utför, vilket innefattar tillhandahållande av information om alla gällande nationella lagar och andra författningar och relevanta internationella instrument, är tillfredsställande, och |
| --- | --- |

a)

ett system för att säkerställa att det arbete som erkända organisationer utför, vilket innefattar tillhandahållande av information om alla gällande nationella lagar och andra författningar och relevanta internationella instrument, är tillfredsställande, och

| b) | förfaranden för kommunikation med och tillsyn av sådana organisationer. |
| --- | --- |

b)

förfaranden för kommunikation med och tillsyn av sådana organisationer.

4.   Varje medlemsstat ska förse Internationella arbetsbyrån med en aktuell förteckning över erkända organisationer som bemyndigats att agera för dess räkning och hålla den aktuell. Förteckningen ska ange de uppgifter som de erkända organisationerna har bemyndigats att sköta.

Artikel 5

Rutiner för klagomål ombord, hantering av klagomål och korrigerande åtgärder

1.   Varje medlemsstat ska i sina lagar eller andra författningar säkerställa lämpliga rutiner för klagomål ombord.

2.   Om en medlemsstat mottar ett klagomål som den inte betraktar som uppenbart ogrundat eller erhåller bevis för att ett fartyg som för dess flagg inte följer kraven enligt relevanta delar av 2006 års konvention eller att det förekommer allvarliga brister i dess genomförandeåtgärder, ska den medlemsstaten vidta nödvändiga åtgärder för att undersöka frågan och se till att åtgärder vidtas för att avhjälpa de brister som uppenbarats.

3.   Personal som har till uppgift att hantera eller som får kännedom om klagomål ska behandla källan till alla anmärkningar eller klagomål som framställs om en fara eller brist i samband med sjömännens levnads- och arbetsförhållanden eller ett brott mot lagar och regler som konfidentiell och ska inte antyda något för redaren, redarens företrädare eller fartygsoperatören om att inspektionen utfördes till följd av en sådan anmärkning eller klagomål.

Artikel 6

Rapporter

1.   Kommissionen ska i de rapporter som den ska utarbeta enligt artikel 9 i direktiv 2009/21/EG behandla frågor som faller inom detta direktivs tillämpningsområde.

2.   Kommissionen ska senast den 31 december 2018 lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförande och tillämpning av regel 5.3 i 2006 års konvention med avseende på rekryteringsansvar. Vid behov får rapporten innehålla förslag till åtgärder för att förbättra levnads- och arbetsförhållanden i sjöfartssektorn.

Artikel 7

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 31 mars 2015. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 8

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 9

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 20 november 2013.

På Europaparlamentets vägnar

M. SCHULZ

Ordförande

På rådets vägnar

V. LEŠKEVIČIUS

Ordförande

---

(1)  EUT C 299, 4.10.2012, s. 153.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 8 oktober 2013 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 15 november 2013.

2

(3)  Rådets beslut 2007/431/EG av den 7 juni 2007 om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska gemenskapens intresse ratificera Internationella arbetsorganisationens konvention från 2006 om arbete till sjöss (EUT L 161, 22.6.2007, s. 63).

3

(4)  Rådets direktiv 2009/13/EG av den 16 februari 2009 om genomförande av det avtal som ingåtts av European Community Shipowners’ Associations (ECSA) och European Transport Workers’ Federation (ETF) om 2006 års konvention om arbete till sjöss och om ändring av direktiv 1999/63/EG (EUT L 124, 20.5.2009, s. 30).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/21/EG av den 23 april 2009 om fullgörande av flaggstatsförpliktelser (EUT L 131, 28.5.2009, s. 132).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 av den 27 juni 2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (EGT L 208, 5.8.2002, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/15/EG av den 23 april 2009 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed (EUT L 131, 28.5.2009, s. 47).

7

---

Uttalande från kommissionen

”Kommissionen anser att titeln inte korrekt återspeglar direktivets tillämpningsområde.”

---

| 10.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/5

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2013/56/EU

av den 20 november 2013

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer vad gäller utsläppande på marknaden av bärbara batterier och ackumulatorer som innehåller kadmium och som är avsedda att användas i sladdlösa elektriska handverktyg och knappceller med låg kvicksilverhalt och om upphävande av kommissionens beslut 2009/603/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 192.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/66/EG (3) förbjuds utsläppande på marknaden av bärbara batterier och ackumulatorer, inklusive sådana som ingår i apparater, som innehåller mer än 0,002 % kadmium per viktenhet. Bärbara batterier och ackumulatorer som är avsedda att användas i sladdlösa elektriska handverktyg är emellertid undantagna från det förbudet. |
| --- | --- |

(1)

Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/66/EG (3) förbjuds utsläppande på marknaden av bärbara batterier och ackumulatorer, inklusive sådana som ingår i apparater, som innehåller mer än 0,002 % kadmium per viktenhet. Bärbara batterier och ackumulatorer som är avsedda att användas i sladdlösa elektriska handverktyg är emellertid undantagna från det förbudet.

| (2) | Kommissionen har sett över detta undantag i enlighet med artikel 4.4 i direktiv 2006/66/EG. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har sett över detta undantag i enlighet med artikel 4.4 i direktiv 2006/66/EG.

| (3) | Denna översyn har lett till slutsatsen att, för att gradvis minska mängden kadmium som släpps ut i miljön, bör förbudet mot att använda kadmium utvidgas till bärbara batterier och ackumulatorer som är avsedda att användas i sladdlösa elektriska handverktyg, eftersom lämpliga kadmiumfria ersättningar för sådana tillämpningar är tillgängliga på marknaden, nämligen nickelmetallhydrid- och litiumjonbatteriteknik. |
| --- | --- |

(3)

Denna översyn har lett till slutsatsen att, för att gradvis minska mängden kadmium som släpps ut i miljön, bör förbudet mot att använda kadmium utvidgas till bärbara batterier och ackumulatorer som är avsedda att användas i sladdlösa elektriska handverktyg, eftersom lämpliga kadmiumfria ersättningar för sådana tillämpningar är tillgängliga på marknaden, nämligen nickelmetallhydrid- och litiumjonbatteriteknik.

| (4) | Det existerande undantaget för bärbara batterier och ackumulatorer som är avsedda att användas i sladdlösa elektriska handverktyg bör fortsätta att tillämpas till och med den 31 december 2016 för att göra det möjligt för återvinningsindustrin och konsumenter längs hela värdekedjan att ytterligare anpassa sig till den relevanta ersättande tekniken inom unionens samtliga regioner på ett enhetligt sätt. |
| --- | --- |

(4)

Det existerande undantaget för bärbara batterier och ackumulatorer som är avsedda att användas i sladdlösa elektriska handverktyg bör fortsätta att tillämpas till och med den 31 december 2016 för att göra det möjligt för återvinningsindustrin och konsumenter längs hela värdekedjan att ytterligare anpassa sig till den relevanta ersättande tekniken inom unionens samtliga regioner på ett enhetligt sätt.

| (5) | I direktiv 2006/66/EG förbjuds utsläppande på marknaden av alla batterier och ackumulatorer som innehåller mer än 0,0005 % kvicksilver per viktenhet, oavsett om de ingår i apparater eller inte. Knappceller med en kvicksilverhalt som inte överstiger 2 % per viktenhet är emellertid undantagna från detta förbud. Unionsmarknaden för knappceller håller redan på att genomgå ett skifte mot kvicksilverfria knappceller. Det är därför lämpligt att förbjuda marknadsföring av knappceller med en kvicksilverhalt som överstiger 0,0005 % per viktenhet. |
| --- | --- |

(5)

I direktiv 2006/66/EG förbjuds utsläppande på marknaden av alla batterier och ackumulatorer som innehåller mer än 0,0005 % kvicksilver per viktenhet, oavsett om de ingår i apparater eller inte. Knappceller med en kvicksilverhalt som inte överstiger 2 % per viktenhet är emellertid undantagna från detta förbud. Unionsmarknaden för knappceller håller redan på att genomgå ett skifte mot kvicksilverfria knappceller. Det är därför lämpligt att förbjuda marknadsföring av knappceller med en kvicksilverhalt som överstiger 0,0005 % per viktenhet.

| (6) | Till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande behöver de befogenheter som tilldelas kommissionen enligt direktiv 2006/66/EG anpassas till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(6)

Till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande behöver de befogenheter som tilldelas kommissionen enligt direktiv 2006/66/EG anpassas till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| (7) | I syfte att komplettera eller ändra direktiv 2006/66/EG, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på kriterier för bedömning av motsvarande förhållanden vad gäller behandling och återvinning utanför unionen, kapacitetsmärkning av bärbara batterier, bilbatterier och ackumulatorer samt undantag från märkningskraven. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(7)

I syfte att komplettera eller ändra direktiv 2006/66/EG, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på kriterier för bedömning av motsvarande förhållanden vad gäller behandling och återvinning utanför unionen, kapacitetsmärkning av bärbara batterier, bilbatterier och ackumulatorer samt undantag från märkningskraven. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

| (8) | När så är lämpligt bör kraven och formaten för registrering av producenter överensstämma med regler och format för registrering enligt artikel 16.3 i och del A i bilaga X till Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU (4). |
| --- | --- |

(8)

När så är lämpligt bör kraven och formaten för registrering av producenter överensstämma med regler och format för registrering enligt artikel 16.3 i och del A i bilaga X till Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU (4).

| (9) | För att säkerställa enhetliga villkor för att genomföra direktiv 2006/66/EG bör kommissionen ges genomförandebefogenheter med avseende på övergångsbestämmelser om lägsta insamlingsnivåer, en gemensam metod för beräkningen av den årliga försäljningen av bärbara batterier och ackumulatorer till slutanvändarna, närmare regler för beräkningen av återvinningsgrad och ett frågeformulär eller en förlaga för nationella genomföranderapporter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (5). |
| --- | --- |

(9)

För att säkerställa enhetliga villkor för att genomföra direktiv 2006/66/EG bör kommissionen ges genomförandebefogenheter med avseende på övergångsbestämmelser om lägsta insamlingsnivåer, en gemensam metod för beräkningen av den årliga försäljningen av bärbara batterier och ackumulatorer till slutanvändarna, närmare regler för beräkningen av återvinningsgrad och ett frågeformulär eller en förlaga för nationella genomföranderapporter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (5).

| (10) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/12/EG (6) upphävdes genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (7) med verkan från och med den 12 december 2010. |
| --- | --- |

(10)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/12/EG (6) upphävdes genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (7) med verkan från och med den 12 december 2010.

| (11) | Direktiv 2006/66/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Direktiv 2006/66/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2006/66/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Det i punkt 1 a angivna förbudet ska inte omfatta knappceller med en kvicksilverhalt som inte överstiger 2 % per viktenhet förrän den 1 oktober 2015.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Det i punkt 1 a angivna förbudet ska inte omfatta knappceller med en kvicksilverhalt som inte överstiger 2 % per viktenhet förrän den 1 oktober 2015.”

| b) | Punkt 3 c ska ersättas med följande:






  ”c) | sladdlösa elektriska handverktyg, detta undantag med avseende på sladdlösa elektriska handverktyg ska tillämpas till och med den 31 december 2016.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 3 c ska ersättas med följande:

”c)

sladdlösa elektriska handverktyg, detta undantag med avseende på sladdlösa elektriska handverktyg ska tillämpas till och med den 31 december 2016.”

| c) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   När det gäller knappceller för hörapparater ska kommissionen bevaka det undantag som avses i punkt 2 och senast den 1 oktober 2014 rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillgången på sådana knappceller för hörapparater som stämmer överens med punkt 1 a. Om det är motiverat med hänsyn till att tillgången på knappceller för hörapparater som stämmer överens med punkt 1 a är otillräcklig, ska kommissionen låta sin rapport åtföljas av ett lämpligt förslag om förlängning av undantaget för knappceller för hörapparater som avses i punkt 2.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   När det gäller knappceller för hörapparater ska kommissionen bevaka det undantag som avses i punkt 2 och senast den 1 oktober 2014 rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillgången på sådana knappceller för hörapparater som stämmer överens med punkt 1 a. Om det är motiverat med hänsyn till att tillgången på knappceller för hörapparater som stämmer överens med punkt 1 a är otillräcklig, ska kommissionen låta sin rapport åtföljas av ett lämpligt förslag om förlängning av undantaget för knappceller för hörapparater som avses i punkt 2.”

| 2. | Artikel 6.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Batterier och ackumulatorer som inte uppfyller kraven i detta direktiv, men som lagligen har släppts ut på marknaden före den dag då respektive förbud i artikel 4 ska börja tillämpas, får saluföras till dess lagren är slut.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 6.2 ska ersättas med följande:

”2.   Batterier och ackumulatorer som inte uppfyller kraven i detta direktiv, men som lagligen har släppts ut på marknaden före den dag då respektive förbud i artikel 4 ska börja tillämpas, får saluföras till dess lagren är slut.”

| 3. | Artikel 10.4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Kommissionen får genom genomförandeakter fastställa övergångsbestämmelser för att hantera svårigheter som en medlemsstat ställs inför när det gäller att uppfylla kraven i punkt 2 på grund av särskilda nationella förhållanden. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.2.
  För att säkerställa enhetlig tillämpning av denna artikel ska kommissionen genom genomförandeakter senast den 26 september 2007 fastställa en gemensam metod för beräkningen av den årliga försäljningen av bärbara batterier och ackumulatorer till slutanvändarna. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.2.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 10.4 ska ersättas med följande:

”4.   Kommissionen får genom genomförandeakter fastställa övergångsbestämmelser för att hantera svårigheter som en medlemsstat ställs inför när det gäller att uppfylla kraven i punkt 2 på grund av särskilda nationella förhållanden. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.2.

För att säkerställa enhetlig tillämpning av denna artikel ska kommissionen genom genomförandeakter senast den 26 september 2007 fastställa en gemensam metod för beräkningen av den årliga försäljningen av bärbara batterier och ackumulatorer till slutanvändarna. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.2.”

| 4. | Artikel 11 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 11
  Avlägsnande av förbrukade batterier och ackumulatorer
  Medlemsstaterna ska se till att tillverkare utformar apparater på ett sådant sätt att förbrukade batterier och ackumulatorer lätt kan avlägsnas. Om de inte lätt kan avlägsnas av slutanvändaren ska medlemsstaterna se till att tillverkarna ger apparaterna en sådan utformning att förbrukade batterier och ackumulatorer lätt kan avlägsnas av behöriga fackmän som är oberoende av tillverkaren. Alla apparater som innehåller batterier och ackumulatorer ska åtföljas av en bruksanvisning som visar hur dessa batterier och ackumulatorer kan tas ut på ett säkert sätt antingen av slutanvändaren eller av behöriga fackmän som är oberoende av tillverkaren. Bruksanvisningen ska, i förekommande fall, också upplysa slutanvändaren om vilken typ av batteri eller ackumulator som apparaten innehåller.
  Bestämmelserna som anges i första stycket ska inte tillämpas om kontinuerlig strömförsörjning är nödvändig av skäl som rör säkerhet, prestanda, medicinska hänsyn eller dataintegritet och detta förutsätter en fast koppling mellan batteriet eller ackumulatorn och apparaten.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 11 ska ersättas med följande:

”Artikel 11

Avlägsnande av förbrukade batterier och ackumulatorer

Medlemsstaterna ska se till att tillverkare utformar apparater på ett sådant sätt att förbrukade batterier och ackumulatorer lätt kan avlägsnas. Om de inte lätt kan avlägsnas av slutanvändaren ska medlemsstaterna se till att tillverkarna ger apparaterna en sådan utformning att förbrukade batterier och ackumulatorer lätt kan avlägsnas av behöriga fackmän som är oberoende av tillverkaren. Alla apparater som innehåller batterier och ackumulatorer ska åtföljas av en bruksanvisning som visar hur dessa batterier och ackumulatorer kan tas ut på ett säkert sätt antingen av slutanvändaren eller av behöriga fackmän som är oberoende av tillverkaren. Bruksanvisningen ska, i förekommande fall, också upplysa slutanvändaren om vilken typ av batteri eller ackumulator som apparaten innehåller.

Bestämmelserna som anges i första stycket ska inte tillämpas om kontinuerlig strömförsörjning är nödvändig av skäl som rör säkerhet, prestanda, medicinska hänsyn eller dataintegritet och detta förutsätter en fast koppling mellan batteriet eller ackumulatorn och apparaten.”

| 5. | Artikel 12.6 ska ersättas med följande:
  ”6.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, senast den 26 mars 2010 anta närmare bestämmelser om beräkningen av återvinningsgraden. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.2.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 12.6 ska ersättas med följande:

”6.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, senast den 26 mars 2010 anta närmare bestämmelser om beräkningen av återvinningsgraden. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.2.”

| 6. | Artikel 12.7 ska utgå. |
| --- | --- |

6.

Artikel 12.7 ska utgå.

| 7. | Artikel 15.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 23a med avseende på fastställande av närmare bestämmelser som kompletterar de bestämmelser som avses i punkt 2 i denna artikel, särskilt kriterier för bedömning av motsvarande förhållanden i enlighet med vad som där avses.” |
| --- | --- |

7.

Artikel 15.3 ska ersättas med följande:

”3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 23a med avseende på fastställande av närmare bestämmelser som kompletterar de bestämmelser som avses i punkt 2 i denna artikel, särskilt kriterier för bedömning av motsvarande förhållanden i enlighet med vad som där avses.”

| 8. | Artikel 17 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 17
  Registrering
  Medlemsstaterna ska se till att varje producent är registrerad. Registreringen ska omfattas av samma formföreskrifter i varje medlemsstat i enlighet med bilaga IV.” |
| --- | --- |

8.

Artikel 17 ska ersättas med följande:

”Artikel 17

Registrering

Medlemsstaterna ska se till att varje producent är registrerad. Registreringen ska omfattas av samma formföreskrifter i varje medlemsstat i enlighet med bilaga IV.”

| 9. | Artikel 18.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Medlemsstaterna ska offentliggöra de förslag till undantagsåtgärder som avses i punkt 1 liksom skälen till att föreslå dem och ska anmäla dem till kommissionen och övriga medlemsstater.” |
| --- | --- |

9.

Artikel 18.2 ska ersättas med följande:

”2.   Medlemsstaterna ska offentliggöra de förslag till undantagsåtgärder som avses i punkt 1 liksom skälen till att föreslå dem och ska anmäla dem till kommissionen och övriga medlemsstater.”

| 10. | Artikel 21 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Medlemsstaterna ska se till att kapaciteten hos alla bärbara batterier och bilbatterier anges på produkterna på ett synligt, lättläst och outplånligt sätt senast den 26 september 2009. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 23a om fastställande av närmare bestämmelser som kompletterar detta krav, däribland harmoniserade metoder för fastställande av kapacitet och lämplig användning senast den 26 mars 2009.” |
| --- | --- | --- |

10.

Artikel 21 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Medlemsstaterna ska se till att kapaciteten hos alla bärbara batterier och bilbatterier anges på produkterna på ett synligt, lättläst och outplånligt sätt senast den 26 september 2009. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 23a om fastställande av närmare bestämmelser som kompletterar detta krav, däribland harmoniserade metoder för fastställande av kapacitet och lämplig användning senast den 26 mars 2009.”

| b) | Punkt 7 ska ersättas med följande:
  ”7.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 23a för att bevilja undantag från de märkningskrav som fastställs i denna artikel. Som ett led i förberedelserna inför sådana delegerade akter ska kommissionen samråda med berörda aktörer, särskilt producenter, personer som arbetar med insamling, återvinning och behandling, miljö- och konsumentorganisationer och arbetstagarorganisationer.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 7 ska ersättas med följande:

”7.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 23a för att bevilja undantag från de märkningskrav som fastställs i denna artikel. Som ett led i förberedelserna inför sådana delegerade akter ska kommissionen samråda med berörda aktörer, särskilt producenter, personer som arbetar med insamling, återvinning och behandling, miljö- och konsumentorganisationer och arbetstagarorganisationer.”

| 11. | Artikel 22.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Rapporterna ska upprättas på grundval av ett frågeformulär eller en förlaga. Kommissionen ska, genom genomförandeakter, fastställa frågeformuläret eller förlagan för dessa rapporter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.2. Frågeformuläret eller förlagan ska skickas till medlemsstaterna sex månader innan den första rapporteringsperioden inleds.” |
| --- | --- |

11.

Artikel 22.2 ska ersättas med följande:

”2.   Rapporterna ska upprättas på grundval av ett frågeformulär eller en förlaga. Kommissionen ska, genom genomförandeakter, fastställa frågeformuläret eller förlagan för dessa rapporter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.2. Frågeformuläret eller förlagan ska skickas till medlemsstaterna sex månader innan den första rapporteringsperioden inleds.”

| 12. | Följande artikel ska läggas till:
  ”Artikel 23a
  Utövande av delegering
  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
  2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 15.3, 21.2 och 21.7 ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den 30 december 2013. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.
  3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 15.3, 21.2 och 21.7 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
  4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
  5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 15.3, 21.2 och 21.7 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.” |
| --- | --- |

12.

Följande artikel ska läggas till:

”Artikel 23a

Utövande av delegering

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 15.3, 21.2 och 21.7 ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den 30 december 2013. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 15.3, 21.2 och 21.7 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 15.3, 21.2 och 21.7 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

| 13. | Artikel 24 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 24
  Kommittéförfarande
  1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté som inrättats genom artikel 39 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (8). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (9).
  2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
  Om kommittén inte avger något yttrande, ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas.

  (8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3)."


  (9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).”" |
| --- | --- |

13.

Artikel 24 ska ersättas med följande:

”Artikel 24

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté som inrättats genom artikel 39 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (8). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (9).

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Om kommittén inte avger något yttrande, ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas.

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3)."

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).”"

| 14. | Följande bilaga ska läggas till:

  ”BILAGA IV
  Formföreskrifter för registrering
  1.   Registreringskrav
  Registrering av producenter av batterier och ackumulatorer ska ske elektroniskt eller i pappersform hos de nationella myndigheter eller hos de nationella producentorganisationer som godkänts av medlemsstaterna (nedan kallade registreringsorgan).
  Registreringsförfarandet kan vara en del av ett annat registreringsförfarande från producentens sida.
  Producenter av batterier och ackumulatorer behöver bara registrera sig en gång i en medlemsstat där de yrkesmässigt släpper ut batterier och ackumulatorer på medlemsstatens marknad för första gången, och de ska få ett registreringsnummer vid registreringen.
  2.   Information som tillverkarna ska tillhandahålla
  Producenter av batterier och ackumulatorer ska lämna följande information till registreringsorganen:






  i) | Producentens namn och eventuella varumärken som producenten använder i medlemsstaten. |
| --- | --- | --- |

14.

Följande bilaga ska läggas till:

”BILAGA IV

Formföreskrifter för registrering

1.   Registreringskrav

Registrering av producenter av batterier och ackumulatorer ska ske elektroniskt eller i pappersform hos de nationella myndigheter eller hos de nationella producentorganisationer som godkänts av medlemsstaterna (nedan kallade registreringsorgan).

Registreringsförfarandet kan vara en del av ett annat registreringsförfarande från producentens sida.

Producenter av batterier och ackumulatorer behöver bara registrera sig en gång i en medlemsstat där de yrkesmässigt släpper ut batterier och ackumulatorer på medlemsstatens marknad för första gången, och de ska få ett registreringsnummer vid registreringen.

2.   Information som tillverkarna ska tillhandahålla

Producenter av batterier och ackumulatorer ska lämna följande information till registreringsorganen:

i)

Producentens namn och eventuella varumärken som producenten använder i medlemsstaten.

| ii) | Producentens adress(er): postnummer och ort, gatunamn och -nummer, land, webbadress, telefonnummer samt, i förekommande fall, en kontaktperson hos producenten, faxnummer och e-postadress. |
| --- | --- |

ii)

Producentens adress(er): postnummer och ort, gatunamn och -nummer, land, webbadress, telefonnummer samt, i förekommande fall, en kontaktperson hos producenten, faxnummer och e-postadress.

| iii) | Angivelse av vilken typ av batterier och ackumulatorer som producenten släpper ut på marknaden: bärbara batterier och ackumulatorer, industribatterier och -ackumulatorer eller bilbatterier och -ackumulatorer. |
| --- | --- |

iii)

Angivelse av vilken typ av batterier och ackumulatorer som producenten släpper ut på marknaden: bärbara batterier och ackumulatorer, industribatterier och -ackumulatorer eller bilbatterier och -ackumulatorer.

| iv) | Information om hur tillverkaren uppfyller sina åligganden: genom ett individuellt eller kollektivt system. |
| --- | --- |

iv)

Information om hur tillverkaren uppfyller sina åligganden: genom ett individuellt eller kollektivt system.

| v) | Dag för ansökan om registrering. |
| --- | --- |

v)

Dag för ansökan om registrering.

| vi) | Producentens nationella identifieringskod, inklusive producentens europeiska skattenummer eller nationella skattenummer (inte obligatoriskt). |
| --- | --- |

vi)

Producentens nationella identifieringskod, inklusive producentens europeiska skattenummer eller nationella skattenummer (inte obligatoriskt).

| vii) | Förklaring om den lämnade informationens sanningsenlighet. |
| --- | --- |

vii)

Förklaring om den lämnade informationens sanningsenlighet.

Vid den registrering som avses i punkt 1 andra stycket behöver producenterna av batterier och ackumulatorer inte lämna annan information än den som anges i punkt 2 i–vii.

3.   Registreringsavgifter

Registreringsorgan får bara ta ut registreringsavgifter om de är kostnadsbaserade och proportionella.

Registreringsorgan som tar ut registreringsavgifter ska informera den behöriga nationella myndigheten om vilken kostnadsberäkning avgiften baseras på.

4.   Ändring av registreringsuppgifter

Medlemsstaterna ska se till att producenterna, om de uppgifter som de har lämnat i enlighet med punkt 2 i–vii ändras, underrättar det berörda registreringsorganet om detta inom en månad efter ändringen.

5.   Avregistrering

Om en producent upphör att vara producent i en medlemsstat ska vederbörande avregistreras genom att underrätta det berörda registreringsorganet om detta.”

Artikel 2

Upphävande av kommissionens beslut 2009/603/EG

Kommissionens beslut 2009/603/EG (10) ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 juli 2015.

10

Artikel 3

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artikel 1 i detta direktiv senast den 1 juli 2015. De ska genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen.

2.   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

3.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i den nationella lagstiftningen som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 4

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 5

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 20 november 2013.

På Europaparlamentets vägnar

M. SCHULZ

Ordförande

På rådets vägnar

V. LEŠKEVIČIUS

Ordförande

---

(1)  EUT C 229, 31.7.2012, s. 140.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 10 oktober 2013 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 15 november 2013.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/66/EG av den 6 september 2006 om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer och om upphävande av direktiv 91/157/EEG (EUT L 266, 26.9.2006, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU av den 4 juli 2012 om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE) (EUT L 197, 24.7.2012, s. 38).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/12/EG av den 5 april 2006 om avfall (EUT L 114, 27.4.2006, s. 9).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

7

(10)  Kommissionens beslut 2009/603/EG av den 5 augusti 2009 om fastställande av registreringskrav för producenter av batterier och ackumulatorer i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/66/EG (EUT L 206, 8.8.2009, s. 13).

10

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 10.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/10

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1277/2013

av den 9 december 2013

om godkännande av en höjning av gränsvärdena för berikning av vin som produceras med druvor som skördats 2013 i vissa vinodlingsområden eller delar därav

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1), särskilt artikel 121 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga XVa punkt A.3 till förordning (EG) nr 1234/2007 fastställs att medlemsstaterna under år med ovanligt ogynnsamma väderförhållanden får begära att gränsvärdena för höjning av alkoholhalten (berikning) i volymprocent i vin får höjas med upp till 0,5 procentenheter. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga XVa punkt A.3 till förordning (EG) nr 1234/2007 fastställs att medlemsstaterna under år med ovanligt ogynnsamma väderförhållanden får begära att gränsvärdena för höjning av alkoholhalten (berikning) i volymprocent i vin får höjas med upp till 0,5 procentenheter.

| (2) | Tjeckien, Tyskland, Frankrike, Kroatien, Luxemburg, Ungern, Österrike och Slovakien har begärt sådana höjningar av gränsvärdena för berikning för vin som produceras av druvor som skördats under 2013, eftersom väderförhållandena under växtsäsongen har varit ovanligt ogynnsamma. Begäran om detta har lämnats in av Tjeckien, Tyskland, Kroatien, Luxemburg, Ungern, Österrike och Slovakien för alla vinodlingsområden och av Frankrike för några kommuner i departementet Gironde. |
| --- | --- |

(2)

Tjeckien, Tyskland, Frankrike, Kroatien, Luxemburg, Ungern, Österrike och Slovakien har begärt sådana höjningar av gränsvärdena för berikning för vin som produceras av druvor som skördats under 2013, eftersom väderförhållandena under växtsäsongen har varit ovanligt ogynnsamma. Begäran om detta har lämnats in av Tjeckien, Tyskland, Kroatien, Luxemburg, Ungern, Österrike och Slovakien för alla vinodlingsområden och av Frankrike för några kommuner i departementet Gironde.

| (3) | På grund av de ovanligt ogynnsamma väderförhållandena under 2013 tillåter inte de gränsvärden för höjning av den naturliga alkoholhalten som föreskrivs i bilaga XVa punkt A.2 till förordning (EG) nr 1234/2007 produktion av vin med lämplig total alkoholhalt i vissa vinodlingsområden eller en del av dem, som normalt efterfrågas på marknaden. |
| --- | --- |

(3)

På grund av de ovanligt ogynnsamma väderförhållandena under 2013 tillåter inte de gränsvärden för höjning av den naturliga alkoholhalten som föreskrivs i bilaga XVa punkt A.2 till förordning (EG) nr 1234/2007 produktion av vin med lämplig total alkoholhalt i vissa vinodlingsområden eller en del av dem, som normalt efterfrågas på marknaden.

| (4) | Med beaktande av syftet i bilaga XVa i förordning (EG) nr 1234/2007, nämligen att inte uppmuntra och begränsa berikningen av vin, och med beaktande av att undantaget i punkt A.3 i den bilagan ska vara av exceptionell natur, ska tillstånd för att höja gränsvärdena för berikning av vin endast ges för vinodlingsområden eller delar därav som har påverkats av ovanligt ogynnsamma väderförhållanden. Därför ska tillståndet beviljas i Frankrike endast för ett begränsat antal kommuner i departementet Gironde som har varit utsatta för sådana väderförhållanden. |
| --- | --- |

(4)

Med beaktande av syftet i bilaga XVa i förordning (EG) nr 1234/2007, nämligen att inte uppmuntra och begränsa berikningen av vin, och med beaktande av att undantaget i punkt A.3 i den bilagan ska vara av exceptionell natur, ska tillstånd för att höja gränsvärdena för berikning av vin endast ges för vinodlingsområden eller delar därav som har påverkats av ovanligt ogynnsamma väderförhållanden. Därför ska tillståndet beviljas i Frankrike endast för ett begränsat antal kommuner i departementet Gironde som har varit utsatta för sådana väderförhållanden.

| (5) | Det är därför lämpligt att tillåta en höjning av gränsvärdena för berikning av vin som framställs av druvor som skördats 2013 i vinodlingsområdena i Tjeckien, Tyskland, Frankrike, Kroatien, Luxemburg, Ungern, Österrike och Slovakien eller delar därav. |
| --- | --- |

(5)

Det är därför lämpligt att tillåta en höjning av gränsvärdena för berikning av vin som framställs av druvor som skördats 2013 i vinodlingsområdena i Tjeckien, Tyskland, Frankrike, Kroatien, Luxemburg, Ungern, Österrike och Slovakien eller delar därav.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I de vinodlingsområden eller delar därav som anges i bilagan till denna förordning får, genom undantag från bilaga XVa punkt A.2 till förordning (EG) nr 1234/2007, höjningen av den naturliga alkoholhalten i volymprocent i färska druvor skördade under 2013, druvmust, delvis jäst druvmust, och ungt, icke färdigjäst vin och vin som produceras med druvor som skördats 2013 inte överstiga följande gränsvärden:

| a) | 3,5 volymprocent i vinodlingszon A enligt tillägget till bilaga XIb till förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

a)

3,5 volymprocent i vinodlingszon A enligt tillägget till bilaga XIb till förordning (EG) nr 1234/2007.

| b) | 2,5 volymprocent i vinodlingszon B enligt tillägget till bilaga XIb till förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

b)

2,5 volymprocent i vinodlingszon B enligt tillägget till bilaga XIb till förordning (EG) nr 1234/2007.

| c) | 2,0 volymprocent i vinodlingszon C I och C II enligt tillägget till bilaga XIb till förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

c)

2,0 volymprocent i vinodlingszon C I och C II enligt tillägget till bilaga XIb till förordning (EG) nr 1234/2007.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 december 2013.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

---

BILAGA

Vinodlingsområden eller delar därav där en höjning av gränsvärdena för berikning är tillåten i enlighet med artikel 1

| Medlemsstat | Vinodlingsområden eller delar därav (vinodlingszon) |
| --- | --- |
| Tjeckien | Alla vinodlingsområden (zon A och B) |
| Tyskland | Alla vinodlingsområden (zon A och B) |
| Frankrike | Följande kommuner inom departementet Gironde: Arbanats, Ayguemorte-Les-Graves, Baurech, Beautiran, Belvès-de-Castillon, Blésignac, Branne, Cabara, Camiac-et-Saint-Denis, Capian, Cardan, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Civrac-sur-Dordogne, Daignac, Dardenac, Espiet, Faleyras, Francs, Gardegan-et-Tourtirac, Grézillac, Guillac, Haux, La Brède, Langoiran, Lestiac-sur-Garonne, Lugaignac, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Naujan-et-Postiac, Paillet, Podensac, Portets, Pujols, Rions, Saint-Aubin-de-Branne, Sainte-Colombe, Saint-Étienne-de-Lisse, Sainte-Florence, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Léon, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pey-d'Armens, Saint-Philippe-d'Aiguille, Saint-Selve, Sainte-Terre, Les Salles-de-Castillon, La Sauve, Tabanac, Tizac-de-Curton, Le Tourne, Vignonet, Villenave-de-Rions och Virelade (zon CI) |
| Kroatien | Alla vinodlingsområden (zon B, CI och CII) |
| Luxemburg | Alla vinodlingsområden (zon A) |
| Ungern | Alla vinodlingsområden (zon CI) |
| Österrike | Alla vinodlingsområden (zon B) |
| Slovakien | Alla vinodlingsområden (zon B och CI) |

Medlemsstat

Vinodlingsområden eller delar därav (vinodlingszon)

Tjeckien

Alla vinodlingsområden (zon A och B)

Tyskland

Alla vinodlingsområden (zon A och B)

Frankrike

Följande kommuner inom departementet Gironde: Arbanats, Ayguemorte-Les-Graves, Baurech, Beautiran, Belvès-de-Castillon, Blésignac, Branne, Cabara, Camiac-et-Saint-Denis, Capian, Cardan, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Civrac-sur-Dordogne, Daignac, Dardenac, Espiet, Faleyras, Francs, Gardegan-et-Tourtirac, Grézillac, Guillac, Haux, La Brède, Langoiran, Lestiac-sur-Garonne, Lugaignac, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Naujan-et-Postiac, Paillet, Podensac, Portets, Pujols, Rions, Saint-Aubin-de-Branne, Sainte-Colombe, Saint-Étienne-de-Lisse, Sainte-Florence, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Léon, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pey-d'Armens, Saint-Philippe-d'Aiguille, Saint-Selve, Sainte-Terre, Les Salles-de-Castillon, La Sauve, Tabanac, Tizac-de-Curton, Le Tourne, Vignonet, Villenave-de-Rions och Virelade (zon CI)

Kroatien

Alla vinodlingsområden (zon B, CI och CII)

Luxemburg

Alla vinodlingsområden (zon A)

Ungern

Alla vinodlingsområden (zon CI)

Österrike

Alla vinodlingsområden (zon B)

Slovakien

Alla vinodlingsområden (zon B och CI)

---

| 10.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/13

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1278/2013

av den 9 december 2013

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 december 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 45,1 |
| MA | 81,4 |
| TN | 86,4 |
| TR | 84,7 |
| ZZ | 74,4 |
| 0707 00 05 | AL | 59,9 |
| MA | 127,8 |
| TR | 122,5 |
| ZZ | 103,4 |
| 0709 93 10 | MA | 153,0 |
| TR | 161,8 |
| ZZ | 157,4 |
| 0805 10 20 | AR | 30,4 |
| AU | 88,3 |
| MA | 36,7 |
| TR | 61,1 |
| UY | 36,0 |
| ZA | 55,2 |
| ZW | 19,7 |
| ZZ | 46,8 |
| 0805 20 10 | AU | 135,6 |
| MA | 58,6 |
| ZZ | 97,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | TR | 66,3 |
| ZZ | 66,3 |
| 0805 50 10 | TR | 70,1 |
| ZZ | 70,1 |
| 0808 10 80 | BA | 42,7 |
| MK | 36,9 |
| NZ | 160,5 |
| US | 165,4 |
| ZA | 199,9 |
| ZZ | 121,1 |
| 0808 30 90 | TR | 130,9 |
| US | 211,2 |
| ZZ | 171,1 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

45,1

MA

81,4

TN

86,4

TR

84,7

ZZ

74,4

0707 00 05

AL

59,9

MA

127,8

TR

122,5

ZZ

103,4

0709 93 10

MA

153,0

TR

161,8

ZZ

157,4

0805 10 20

AR

30,4

AU

88,3

MA

36,7

TR

61,1

UY

36,0

ZA

55,2

ZW

19,7

ZZ

46,8

0805 20 10

AU

135,6

MA

58,6

ZZ

97,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

TR

66,3

ZZ

66,3

0805 50 10

TR

70,1

ZZ

70,1

0808 10 80

BA

42,7

MK

36,9

NZ

160,5

US

165,4

ZA

199,9

ZZ

121,1

0808 30 90

TR

130,9

US

211,2

ZZ

171,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

DIREKTIV

| 10.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/15

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2013/60/EU

av den 27 november 2013

om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/24/EG om vissa komponenter och karakteristiska egenskaper hos två- eller trehjuliga motorfordon, Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/24/EG om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/67/EG om montering av belysnings- och ljussignalanordningar på två- eller trehjuliga motorfordon

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/24/EG av den 17 juni 1997 om vissa komponenter och karakteristiska egenskaper hos två- eller trehjuliga motorfordon (1), särskilt artikel 7,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/24/EG av den 18 mars 2002 om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon (2), särskilt artikel 17,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/67/EG av den 13 juli 2009 om montering av belysnings- och ljussignalanordningar på två- eller trehjuliga motorfordon (3), särskilt artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Unionen är avtalspart i Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas (Unece) överenskommelse om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade på grundval av dessa föreskrifter (”Reviderad överenskommelse av år 1958”) (4). För att förenkla EU:s typgodkännandelagstiftning i överensstämmelse med rekommendationerna i slutrapporten CARS 21: A Competitive Automotive Regulatory System for the 21st century är det lämpligt att ändra EU-direktiven genom att ytterligare Unece-föreskrifter införlivas med den nuvarande EU-lagstiftningen och tillämpningen när det gäller typgodkännande av fordon i kategori L utan att skyddsnivån för den skull minskas. För att minska den administrativa börda som typgodkännandeförfarandet innebär bör fordonstillverkare tillåtas att ansöka om typgodkännande enligt tillämpliga Unece-föreskrifter som avses i artikel 1 i detta direktiv. |
| --- | --- |

(1)

Unionen är avtalspart i Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas (Unece) överenskommelse om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade på grundval av dessa föreskrifter (”Reviderad överenskommelse av år 1958”) (4). För att förenkla EU:s typgodkännandelagstiftning i överensstämmelse med rekommendationerna i slutrapporten CARS 21: A Competitive Automotive Regulatory System for the 21st century är det lämpligt att ändra EU-direktiven genom att ytterligare Unece-föreskrifter införlivas med den nuvarande EU-lagstiftningen och tillämpningen när det gäller typgodkännande av fordon i kategori L utan att skyddsnivån för den skull minskas. För att minska den administrativa börda som typgodkännandeförfarandet innebär bör fordonstillverkare tillåtas att ansöka om typgodkännande enligt tillämpliga Unece-föreskrifter som avses i artikel 1 i detta direktiv.

| (2) | Under övergångsperioden fram till dess att Unece-föreskrifter nr 41 om buller från motorcyklar (5) blir obligatoriska genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 av den 15 januari 2013 om godkännande av och marknadstillsyn för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar (6), är det lämpligt att ljudkraven för motorcyklar enligt kapitel 9 i direktiv 97/24/EG samt den fjärde ändringsserien till Unece-föreskrifter nr 41, inklusive de tillhörande ljudgränser som anges i bilaga 6 till de föreskrifterna, ska betraktas som likvärdiga när det gäller nya fordonstyper. |
| --- | --- |

(2)

Under övergångsperioden fram till dess att Unece-föreskrifter nr 41 om buller från motorcyklar (5) blir obligatoriska genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 av den 15 januari 2013 om godkännande av och marknadstillsyn för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar (6), är det lämpligt att ljudkraven för motorcyklar enligt kapitel 9 i direktiv 97/24/EG samt den fjärde ändringsserien till Unece-föreskrifter nr 41, inklusive de tillhörande ljudgränser som anges i bilaga 6 till de föreskrifterna, ska betraktas som likvärdiga när det gäller nya fordonstyper.

| (3) | Med tanke på att fordonskategorierna L1e, L2e och L6e (två- och trehjuliga mopeder och lätta fyrhjulingar) släpper ut en oproportionerligt hög andel kolväten och kolmonoxid, är det lämpligt med en översyn av typ I-miljöprovningar (avgasrörsutsläpp efter kallstart) genom att införa utsläppsmätningar direkt efter kallstart. På så sätt kan man bättre avspegla den faktiska användningen och den stora andelen föroreningsutsläpp som genereras direkt efter kallstart under tiden som motorn värms upp. Det förändrade laboratorietestförfarandet för utsläpp bör avspeglas i de administrativa bestämmelserna, särskilt när det gäller vilka uppgifter som ska anges i intyget om överensstämmelse samt i redovisningen av mätresultat i direktiv 2002/24/EG. |
| --- | --- |

(3)

Med tanke på att fordonskategorierna L1e, L2e och L6e (två- och trehjuliga mopeder och lätta fyrhjulingar) släpper ut en oproportionerligt hög andel kolväten och kolmonoxid, är det lämpligt med en översyn av typ I-miljöprovningar (avgasrörsutsläpp efter kallstart) genom att införa utsläppsmätningar direkt efter kallstart. På så sätt kan man bättre avspegla den faktiska användningen och den stora andelen föroreningsutsläpp som genereras direkt efter kallstart under tiden som motorn värms upp. Det förändrade laboratorietestförfarandet för utsläpp bör avspeglas i de administrativa bestämmelserna, särskilt när det gäller vilka uppgifter som ska anges i intyget om överensstämmelse samt i redovisningen av mätresultat i direktiv 2002/24/EG.

| (4) | För att säkerställa att samtliga tillverkare har likvärdiga förutsättningar samt att fordon i kategori L1e, L2e och L6e har samma miljöprestanda för vevhusgasutsläpp är det också lämpligt att begära att fordonstillverkaren i samband med ansökan om ett nytt typgodkännande uttryckligen ska ange att ventilationssystemet för vevhusgaser ger nollutsläpp för dessa fordonskategorier, vilket innebär att vevhuset är ordentligt förseglat samt att vevhusgaser inte ventileras direkt i atmosfären under fordonets livslängd i drift. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa att samtliga tillverkare har likvärdiga förutsättningar samt att fordon i kategori L1e, L2e och L6e har samma miljöprestanda för vevhusgasutsläpp är det också lämpligt att begära att fordonstillverkaren i samband med ansökan om ett nytt typgodkännande uttryckligen ska ange att ventilationssystemet för vevhusgaser ger nollutsläpp för dessa fordonskategorier, vilket innebär att vevhuset är ordentligt förseglat samt att vevhusgaser inte ventileras direkt i atmosfären under fordonets livslängd i drift.

| (5) | För att följa Unece-kraven för montering av belysningar och ljussignalanordningar på fordon i L-kategorin samt för att göra dem synligare bör nya typer av sådana fordon vara utrustade med lyktor som kopplas in automatiskt i överensstämmelse med Uneces föreskrifter nr 74 (L1e-fordon) (7) och nr 53 (L3e-motorcyklar) (8) eller med särskilda varsellyktor som uppfyller tillämpliga krav i Uneces föreskrifter nr 87 (9). För alla övriga underkategorier av fordon i L-kategorin ska det monteras en automatisk inkoppling av belysning eller, om tillverkaren hellre väljer detta, särskilda varsellyktor som automatiskt kopplas in. |
| --- | --- |

(5)

För att följa Unece-kraven för montering av belysningar och ljussignalanordningar på fordon i L-kategorin samt för att göra dem synligare bör nya typer av sådana fordon vara utrustade med lyktor som kopplas in automatiskt i överensstämmelse med Uneces föreskrifter nr 74 (L1e-fordon) (7) och nr 53 (L3e-motorcyklar) (8) eller med särskilda varsellyktor som uppfyller tillämpliga krav i Uneces föreskrifter nr 87 (9). För alla övriga underkategorier av fordon i L-kategorin ska det monteras en automatisk inkoppling av belysning eller, om tillverkaren hellre väljer detta, särskilda varsellyktor som automatiskt kopplas in.

| (6) | Genom detta direktiv bör Euro-nivån uttryckligen införas för fordon i kategori L1e, L2e och L6e som omfattas av direktiv 2002/24/EG. Intyg om överensstämmelse för fordon med ett utsläppsgodkännande i enlighet med tidigare bestämmelser bör även fortsättningsvis tillåtas ange Euro-nivå på frivillig basis. |
| --- | --- |

(6)

Genom detta direktiv bör Euro-nivån uttryckligen införas för fordon i kategori L1e, L2e och L6e som omfattas av direktiv 2002/24/EG. Intyg om överensstämmelse för fordon med ett utsläppsgodkännande i enlighet med tidigare bestämmelser bör även fortsättningsvis tillåtas ange Euro-nivå på frivillig basis.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för anpassning till teknisk utveckling. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för anpassning till teknisk utveckling.

| (8) | För att medlemsstaterna ska kunna anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv inom den tidsfrist som fastställs i direktivet, bör det träda i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(8)

För att medlemsstaterna ska kunna anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv inom den tidsfrist som fastställs i direktivet, bör det träda i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 97/24/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 4.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   I enlighet med bestämmelserna i artikel 11 i direktiv 2002/24/EG erkänns likvärdighet mellan föreskrifterna i kapitel 1 (däck), kapitel 2 (belysnings- och ljussignalanordningar), kapitel 4 (backspeglar), bilaga III till kapitel 9 (krav som avser godtagbar bullernivå och avgassystem för motorcyklar) och kapitel 11 (säkerhetsbälten) i bilagan till det här direktivet och dem i Uneces föreskrifter nr 30 (10), 54 (11), 64 (12) och 75 (13) när det gäller däck, 3 (14), 19 (15), 20 (16), 37 (17), 38 (18), 50 (19), 53 (20), 56 (21), 57 (22), 72 (23), 74 (24) och 82 (25) när det gäller belysnings- och ljussignalanordningar, 81 (26) när det gäller backspeglar, 16 (27) när det gäller säkerhetsbälten och 41 (28) när det gäller bulleremissioner från motorcyklar.

  (10)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 29."


  (11)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 53."


  (12)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 63."


  (13)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 74."


  (14)  E/ECE/TRANS/324/ADD 2."


  (15)  E/ECE/TRANS/324/REV 1/ADD 18."


  (16)  E/ECE/TRANS/324/REV 1/ADD 19."


  (17)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 36."


  (18)  E/ECE/TRANS/324/REV 1/ADD 37."


  (19)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 49."


  (20)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD52/Rev.2."


  (21)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 55."


  (22)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 56."


  (23)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 71."


  (24)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD73/Rev.2/Amend.1."


  (25)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 81."


  (26)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 80."


  (27)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 15."


  (28)  E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.40/Rev.2.”" |
| --- | --- |

1.

Artikel 4.1 ska ersättas med följande:

”1.   I enlighet med bestämmelserna i artikel 11 i direktiv 2002/24/EG erkänns likvärdighet mellan föreskrifterna i kapitel 1 (däck), kapitel 2 (belysnings- och ljussignalanordningar), kapitel 4 (backspeglar), bilaga III till kapitel 9 (krav som avser godtagbar bullernivå och avgassystem för motorcyklar) och kapitel 11 (säkerhetsbälten) i bilagan till det här direktivet och dem i Uneces föreskrifter nr 30 (10), 54 (11), 64 (12) och 75 (13) när det gäller däck, 3 (14), 19 (15), 20 (16), 37 (17), 38 (18), 50 (19), 53 (20), 56 (21), 57 (22), 72 (23), 74 (24) och 82 (25) när det gäller belysnings- och ljussignalanordningar, 81 (26) när det gäller backspeglar, 16 (27) när det gäller säkerhetsbälten och 41 (28) när det gäller bulleremissioner från motorcyklar.

(10)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 29."

(11)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 53."

(12)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 63."

(13)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 74."

(14)  E/ECE/TRANS/324/ADD 2."

(15)  E/ECE/TRANS/324/REV 1/ADD 18."

(16)  E/ECE/TRANS/324/REV 1/ADD 19."

(17)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 36."

(18)  E/ECE/TRANS/324/REV 1/ADD 37."

(19)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 49."

(20)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD52/Rev.2."

(21)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 55."

(22)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 56."

(23)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 71."

(24)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD73/Rev.2/Amend.1."

(25)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 81."

(26)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 80."

(27)  E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 15."

(28)  E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.40/Rev.2.”"

| 2. | Bilagorna I, II och IV till kapitel 5 i direktiv 97/24/EG ska ändras i enlighet med bilaga I till det här direktivet. |
| --- | --- |

2.

Bilagorna I, II och IV till kapitel 5 i direktiv 97/24/EG ska ändras i enlighet med bilaga I till det här direktivet.

Artikel 2

Bilagorna IV och VII till direktiv 2002/24/EG ska ändras i enlighet med bilaga II till det här direktivet.

Artikel 3

Bilagorna I–VI till direktiv 2009/67/EG ska ändras i enlighet med bilaga III till det här direktivet.

Artikel 4

1.   Med verkan från och med den 1 juli 2014 ska medlemsstaterna av skäl som avser åtgärder som motverkar luftförorening och funktionssäkerhet vägra att bevilja EG- typgodkännande för nya två- eller trehjuliga motorfordonstyper som inte uppfyller kraven i direktiv 2002/24/EG och 97/24/EG, ändrade genom detta direktiv.

2.   Med verkan från och med den 1 juli 2014 ska intyg om överensstämmelse utfärdas för fordon som uppfyller bestämmelserna i direktiv 97/24/EG, ändrat genom punkt 1 i bilaga II till detta direktiv.

Artikel 5

1.   Medlemsstaterna ska senast den 30 juni 2014 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 6

Detta direktiv träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 7

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 27 november 2013.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 226, 18.8.1997, s. 1.

1

(2)  EGT L 124, 9.5.2002, s. 1.

2

(3)  EUT L 222, 25.8.2009, s. 1.

3

(4)  EGT L 346, 17.12.1997, s. 81.

4

(5)  EUT L 317, 14.11.2012, s. 1.

5

(6)  EUT L 60, 2.3.2013, s. 52.

6

(7)  EUT L 166, 18.6.2013, s. 88.

7

(8)  EUT L 166, 18.6.2013, s. 55.

8

(9)  EUT L 164, 30.6.2010, s. 46.

9

---

BILAGA I

Bilagorna I, II och IV till kapitel 5 i direktiv 97/24/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 2.2–2.2.1.2.2 ska ersättas med följande:
  ”2.2   Beskrivning av provningen

  2.2.1   Fordon i kategori L1e, L2e eller L6e som uppfyller kraven för Euro 3-utsläpp ska genomgå typ I- och typ II-provningar, såsom beskrivs nedan:
  2.2.1.1   Typ I-provning (medelutsläpp av gasformiga föroreningar över stadskörcykel efter kallstart)






  2.2.1.1.1 | Det provade fordonet ska placeras på chassidynamometern som utrustats med broms och svänghjul. Följande provningsförfarande ska utföras:






  2.2.1.1.1.1 | En kallprovningsfas 1 som omfattar totalt 448 sekunder och fyra grundläggande cykler, ska utföras utan avbrott. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Bilaga I ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 2.2–2.2.1.2.2 ska ersättas med följande:

”2.2   Beskrivning av provningen

2.2.1   Fordon i kategori L1e, L2e eller L6e som uppfyller kraven för Euro 3-utsläpp ska genomgå typ I- och typ II-provningar, såsom beskrivs nedan:

2.2.1.1   Typ I-provning (medelutsläpp av gasformiga föroreningar över stadskörcykel efter kallstart)

2.2.1.1.1

Det provade fordonet ska placeras på chassidynamometern som utrustats med broms och svänghjul. Följande provningsförfarande ska utföras:

2.2.1.1.1.1

En kallprovningsfas 1 som omfattar totalt 448 sekunder och fyra grundläggande cykler, ska utföras utan avbrott.

| 2.2.1.1.1.2 | En varmprovningsfas 2 ska följa direkt efter kallprovningsfas 1, omfattande totalt 448 sekunder och fyra grundläggande cykler. Varmprovningsfas 2 ska utföras utan avbrott. |
| --- | --- |

2.2.1.1.1.2

En varmprovningsfas 2 ska följa direkt efter kallprovningsfas 1, omfattande totalt 448 sekunder och fyra grundläggande cykler. Varmprovningsfas 2 ska utföras utan avbrott.

| 2.2.1.1.1.3 | Varje grundläggande cykel i kallprovningsfas 1 eller i varmprovningsfas 2 ska omfatta sju moment (tomgång, acceleration, konstant hastighet, retardation, konstant drift, retardation, tomgång). Under såväl kall- som varmprovningsfaserna ska avgaserna spädas ut med frisk luft så att blandningens flödesvolym förblir konstant. |
| --- | --- |

2.2.1.1.1.3

Varje grundläggande cykel i kallprovningsfas 1 eller i varmprovningsfas 2 ska omfatta sju moment (tomgång, acceleration, konstant hastighet, retardation, konstant drift, retardation, tomgång). Under såväl kall- som varmprovningsfaserna ska avgaserna spädas ut med frisk luft så att blandningens flödesvolym förblir konstant.

| 2.2.1.1.1.4 | I Typ I-provningen:






  2.2.1.1.1.4.1 | Prover av avgas- och utspädningsluftsblandningen ska oavbrutet samlas upp i påse nr 1 som samlas upp under kallfas 1. Prover av avgas- och utspädningsluftsblandningen ska oavbrutet samlas upp i en separat påse nr 2 som samlas upp under varmfas 2. Koncentrationerna av kolmonoxid, totala kolväten, kväveoxider och koldioxid i påse nr 1 och påse nr 2 ska fastställas separat i tur och ordning. |
| --- | --- | --- |

2.2.1.1.1.4

I Typ I-provningen:

2.2.1.1.1.4.1

Prover av avgas- och utspädningsluftsblandningen ska oavbrutet samlas upp i påse nr 1 som samlas upp under kallfas 1. Prover av avgas- och utspädningsluftsblandningen ska oavbrutet samlas upp i en separat påse nr 2 som samlas upp under varmfas 2. Koncentrationerna av kolmonoxid, totala kolväten, kväveoxider och koldioxid i påse nr 1 och påse nr 2 ska fastställas separat i tur och ordning.

| 2.2.1.1.1.4.2 | Blandningens totala volym i varje påse ska mätas och adderas för att erhålla den totala påsvolymen. |
| --- | --- |

2.2.1.1.1.4.2

Blandningens totala volym i varje påse ska mätas och adderas för att erhålla den totala påsvolymen.

| 2.2.1.1.1.4.3 | Vid slutet av varje provningsfas ska den egentliga tillryggalagda sträckan upptecknas enligt slutvärdet på varvräknaren som drivs av rullen. |
| --- | --- |

2.2.1.1.1.4.3

Vid slutet av varje provningsfas ska den egentliga tillryggalagda sträckan upptecknas enligt slutvärdet på varvräknaren som drivs av rullen.

| 2.2.1.1.2 | Provningen ska utföras enligt det provningsförfarande som beskrivs i tillägg 1. Gaserna samlas in och analyseras enligt de fastställda metoderna. |
| --- | --- |

2.2.1.1.2

Provningen ska utföras enligt det provningsförfarande som beskrivs i tillägg 1. Gaserna samlas in och analyseras enligt de fastställda metoderna.

| 2.2.1.1.3 | I enlighet med bestämmelserna i punkt 2.2.1.1.4 ska provningen utföras tre gånger. Den totala mängden kolmonoxid, kolväten och kväveoxider som erhålls i varje provning ska vara mindre än de Euro 3-gränsvärden som anges i tabellen nedan.






  2.2.1.1.3.1 | Tabell 1


  Utsläppsgränser för Euro 3 för fordonskategorierna L1e, L2e och L6e







  Typgodkännande och produktionsöverensstämmelse för komponent |
| --- | --- | --- |
| CO (g/km) | HC + NOx (g/km) |
| L1 | L2 |
| 1 (1) | 1,2 |

2.2.1.1.3

I enlighet med bestämmelserna i punkt 2.2.1.1.4 ska provningen utföras tre gånger. Den totala mängden kolmonoxid, kolväten och kväveoxider som erhålls i varje provning ska vara mindre än de Euro 3-gränsvärden som anges i tabellen nedan.

2.2.1.1.3.1

Tabell 1

Utsläppsgränser för Euro 3 för fordonskategorierna L1e, L2e och L6e

Typgodkännande och produktionsöverensstämmelse för komponent

CO (g/km)

HC + NOx (g/km)

L1

L2

1 (1)

1,2

| 2.2.1.1.3.2 | Ett av de tre resultaten för var och en av de ovannämnda föroreningarna får dock överskrida de gränsvärden som föreskrivs för den ifrågavarande mopeden med högst 10 %, förutsatt att det aritmetiska medelvärdet av de tre resultaten ligger under det föreskrivna gränsvärdet. Om fler än en förorening överskrider de föreskrivna gränsvärdena är det betydelselöst om detta sker i samma provning eller i olika provningar. |
| --- | --- |

2.2.1.1.3.2

Ett av de tre resultaten för var och en av de ovannämnda föroreningarna får dock överskrida de gränsvärden som föreskrivs för den ifrågavarande mopeden med högst 10 %, förutsatt att det aritmetiska medelvärdet av de tre resultaten ligger under det föreskrivna gränsvärdet. Om fler än en förorening överskrider de föreskrivna gränsvärdena är det betydelselöst om detta sker i samma provning eller i olika provningar.

| 2.2.1.1.4 | Antalet provningar som fastställs i punkt 2.2.1.1.3 ska minskas under de förhållanden som beskrivs nedan, där V1 är resultatet av den första provningen och V2 är resultatet av den andra provningen för var och en av de föroreningar som hänvisas till i den punkten.






  2.2.1.1.4.1 | Endast en provning är nödvändig om V1 ≤ 0,70 L för alla ifrågavarande föroreningar. |
| --- | --- | --- |

2.2.1.1.4

Antalet provningar som fastställs i punkt 2.2.1.1.3 ska minskas under de förhållanden som beskrivs nedan, där V1 är resultatet av den första provningen och V2 är resultatet av den andra provningen för var och en av de föroreningar som hänvisas till i den punkten.

2.2.1.1.4.1

Endast en provning är nödvändig om V1 ≤ 0,70 L för alla ifrågavarande föroreningar.

| 2.2.1.1.4.2 | Endast två provningar är nödvändiga om V1 ≤ 0,85 L för alla ifrågavarande föroreningar och om V1> 0,70 L för åtminstone en förorening. För varje ifrågavarande förorening ska dessutom V2 vara sådant att V1 + V2 < 1,70 L och V2 < L. |
| --- | --- |

2.2.1.1.4.2

Endast två provningar är nödvändiga om V1 ≤ 0,85 L för alla ifrågavarande föroreningar och om V1> 0,70 L för åtminstone en förorening. För varje ifrågavarande förorening ska dessutom V2 vara sådant att V1 + V2 < 1,70 L och V2 < L.

| 2.2.1.1.5 | Ett fordon i kategori L1e, L2e eller L6e som uppfyller gränsvärdena för provningstyp I i fråga om Euro 3 enligt punkt 2.2.1.1.3.1 samt kraven för provningstyp I enligt denna bilaga ska anses uppfylla kraven i Euro 3. |
| --- | --- |

2.2.1.1.5

Ett fordon i kategori L1e, L2e eller L6e som uppfyller gränsvärdena för provningstyp I i fråga om Euro 3 enligt punkt 2.2.1.1.3.1 samt kraven för provningstyp I enligt denna bilaga ska anses uppfylla kraven i Euro 3.

2.2.1.2   Typ II-provning (utsläpp av kolmonoxid och oförbrända kolväten på tomgång).

| 2.2.1.2.1 | Mängden kolmonoxid samt mängden oförbrända kolväten som släpps ut med motorn på tomgång mäts under en minut. |
| --- | --- |

2.2.1.2.1

Mängden kolmonoxid samt mängden oförbrända kolväten som släpps ut med motorn på tomgång mäts under en minut.

| 2.2.1.2.2 | Denna provning ska utföras enligt det provningsförfarande som beskrivs i tillägg 2.” |
| --- | --- |

2.2.1.2.2

Denna provning ska utföras enligt det provningsförfarande som beskrivs i tillägg 2.”

| b) | I tillägg 1 ska punkterna 4.2–4.2.3 ersättas med följande:
  ”4.2   Gasuppsamlingsutrustning

  Gasuppsamlingsutrustningen ska bestå av följande delar (se deltillägg 2 och 3):






  4.2.1 | En anordning för uppsamling av alla avgaser som uppstår under provningen, medan den upprätthåller lufttryck vid mopedens avgasrör. |
| --- | --- | --- |

b)

I tillägg 1 ska punkterna 4.2–4.2.3 ersättas med följande:

”4.2   Gasuppsamlingsutrustning

Gasuppsamlingsutrustningen ska bestå av följande delar (se deltillägg 2 och 3):

4.2.1

En anordning för uppsamling av alla avgaser som uppstår under provningen, medan den upprätthåller lufttryck vid mopedens avgasrör.

| 4.2.2 | Ett rör som sammanbinder gasuppsamlingsutrustningen och avgasmätsystemet. Detta rör och gasuppsamlingssystemet ska vara tillverkade av rostfritt stål eller av något annat material som inte påverkar de uppsamlade gasernas sammansättning och som motstår deras temperatur. |
| --- | --- |

4.2.2

Ett rör som sammanbinder gasuppsamlingsutrustningen och avgasmätsystemet. Detta rör och gasuppsamlingssystemet ska vara tillverkade av rostfritt stål eller av något annat material som inte påverkar de uppsamlade gasernas sammansättning och som motstår deras temperatur.

| 4.2.3 | En anordning som suger upp de utspädda gaserna. Denna anordning ska garantera en konstant strömning av en tillräcklig gasmängd för att garantera att alla avgaser sugs upp.” |
| --- | --- |

4.2.3

En anordning som suger upp de utspädda gaserna. Denna anordning ska garantera en konstant strömning av en tillräcklig gasmängd för att garantera att alla avgaser sugs upp.”

| c) | I tillägg 1 ska punkterna 4.2.4–4.2.8 ersättas med följande:
  4.2.4   En provsond fäst utanpå gasuppsamlingsanordningen som under provningen kan samla upp en konstant mängd av utspädningsluften med pump, filter och strömningsmätare.
  4.2.5   En provsond riktad mot strömningen av de utspädda gaserna som under mätningen samlar upp gasblandningen med ett jämnt flöde, vid behov med användning av filter, strömningsmätare och pump. Gasernas minsta strömningshastighet i de två systemen som beskrivs ovan ska vara minst 150 l/h.
  4.2.6   Trevägsventiler i det ovan beskrivna omloppet för riktning av flödet antingen ut i luften eller i de två påsarna under provningen.
  4.2.7   Täta provpåsar för att samla upp avgas- och utspädningsluftsblandningen. Dessa ska inte påverkas av de ifrågavarande föroreningarna och ha tillräcklig kapacitet för att inte störa den normala provströmningen. Det ska finnas minst en separat provtagningspåse (påse nr 1) för kallprovningsfas 1 och en separat provtagningspåse (påse nr 2) för varmprovningsfas 2.






  4.2.7.1 | Var och en av dessa påsar ska ha en automatisk förseglingsanordning som kan stängas snabbt och tätt, antingen på uppsamlingsanordningen eller på analysanordningen vid provningens slut.






  4.2.7.1.1 | Förseglingsanordningen på påse nr 1 ska stängas 448 sekunder efter det att typ I-provningen har inletts. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

I tillägg 1 ska punkterna 4.2.4–4.2.8 ersättas med följande:

4.2.4   En provsond fäst utanpå gasuppsamlingsanordningen som under provningen kan samla upp en konstant mängd av utspädningsluften med pump, filter och strömningsmätare.

4.2.5   En provsond riktad mot strömningen av de utspädda gaserna som under mätningen samlar upp gasblandningen med ett jämnt flöde, vid behov med användning av filter, strömningsmätare och pump. Gasernas minsta strömningshastighet i de två systemen som beskrivs ovan ska vara minst 150 l/h.

4.2.6   Trevägsventiler i det ovan beskrivna omloppet för riktning av flödet antingen ut i luften eller i de två påsarna under provningen.

4.2.7   Täta provpåsar för att samla upp avgas- och utspädningsluftsblandningen. Dessa ska inte påverkas av de ifrågavarande föroreningarna och ha tillräcklig kapacitet för att inte störa den normala provströmningen. Det ska finnas minst en separat provtagningspåse (påse nr 1) för kallprovningsfas 1 och en separat provtagningspåse (påse nr 2) för varmprovningsfas 2.

4.2.7.1

Var och en av dessa påsar ska ha en automatisk förseglingsanordning som kan stängas snabbt och tätt, antingen på uppsamlingsanordningen eller på analysanordningen vid provningens slut.

4.2.7.1.1

Förseglingsanordningen på påse nr 1 ska stängas 448 sekunder efter det att typ I-provningen har inletts.

| 4.2.7.1.2 | Förseglingsanordningen på påse nr 2 ska öppna omedelbart efter det att påse nr 1 har förseglats och stänga igen 896 sekunder efter det att typ I-provningen har inletts. |
| --- | --- |

4.2.7.1.2

Förseglingsanordningen på påse nr 2 ska öppna omedelbart efter det att påse nr 1 har förseglats och stänga igen 896 sekunder efter det att typ I-provningen har inletts.

4.2.8   Det ska finnas en metod för att mäta den totala mängden av utspädda gaser som går igenom uppsamlingsanordningen under provningen. Avgasutspädningssystemet ska uppfylla kraven i tillägg 2 till kapitel 6 i bilaga I till Uneces föreskrifter nr 83.

Figur 1

Provtagning av avgasutsläpp för Euro 3 i förhållande till Euro 2 för ett fordon i kategori L1e, L2e eller L6e

| d) | I tillägg 1 ska följande punkt 4.3.3 införas:






  ”4.3.3 | Analysutrustningen ska kunna utföra en oberoende mätning av det blandningsprov av avgaser och utspädningsluft som samlats upp i påse nr 1 och 2.” |
| --- | --- | --- |

d)

I tillägg 1 ska följande punkt 4.3.3 införas:

”4.3.3

Analysutrustningen ska kunna utföra en oberoende mätning av det blandningsprov av avgaser och utspädningsluft som samlats upp i påse nr 1 och 2.”

| e) | I tillägg 1 ska punkterna 5.4–5.4.3 ersättas med följande:
  ”5.4   Konditionering av det provade fordonet









  5.4.1 | Däcktrycket på det provade fordonet ska vara det som anges av tillverkaren för normalt bruk. Om rullens diameter understiger 500 mm får dock däcktrycket ökas med 30–50 %. |
| --- | --- | --- |

e)

I tillägg 1 ska punkterna 5.4–5.4.3 ersättas med följande:

”5.4   Konditionering av det provade fordonet

5.4.1

Däcktrycket på det provade fordonet ska vara det som anges av tillverkaren för normalt bruk. Om rullens diameter understiger 500 mm får dock däcktrycket ökas med 30–50 %.

| 5.4.2 | Bränsletanken/bränsletankarna ska tömmas genom den eller de avtappningsanordningar som tillhandahålls och fyllas med det provbränsle som anges i bilaga IV. |
| --- | --- |

5.4.2

Bränsletanken/bränsletankarna ska tömmas genom den eller de avtappningsanordningar som tillhandahålls och fyllas med det provbränsle som anges i bilaga IV.

| 5.4.3 | Det provade fordonet ska förflyttas till provningsområdet och följande moment ska utföras:” |
| --- | --- |

5.4.3

Det provade fordonet ska förflyttas till provningsområdet och följande moment ska utföras:”

| f) | I tillägg 1 ska följande punkter 5.4.3.1–5.4.3.5 införas:






  ”5.4.3.1 | Det provade fordonet ska köras eller skjutas upp på en chassidynamometer samt genomgå den provningscykel som anges i punkt 2.1. Det provade fordonet behöver inte vara kallt och får användas för att ställa dynamometereffekten. |
| --- | --- | --- |

f)

I tillägg 1 ska följande punkter 5.4.3.1–5.4.3.5 införas:

”5.4.3.1

Det provade fordonet ska köras eller skjutas upp på en chassidynamometer samt genomgå den provningscykel som anges i punkt 2.1. Det provade fordonet behöver inte vara kallt och får användas för att ställa dynamometereffekten.

| 5.4.3.2 | Belastningen på drivhjulet ska vara inom ± 3 kg av belastningen på fordonet i normal användning på landsvägen, med en förare som väger 75 kg ± 5 kg, och som sitter i upprätt ställning. |
| --- | --- |

5.4.3.2

Belastningen på drivhjulet ska vara inom ± 3 kg av belastningen på fordonet i normal användning på landsvägen, med en förare som väger 75 kg ± 5 kg, och som sitter i upprätt ställning.

| 5.4.3.3 | Provkörningar under den provningscykel som anges i punkt 2.1 får utföras på provningspunkterna, förutsatt att det inte tas något utsläppsprov, för att fastställa det minsta gaspådrag som krävs för att upprätthålla rätt förhållande mellan hastighet och tid. |
| --- | --- |

5.4.3.3

Provkörningar under den provningscykel som anges i punkt 2.1 får utföras på provningspunkterna, förutsatt att det inte tas något utsläppsprov, för att fastställa det minsta gaspådrag som krävs för att upprätthålla rätt förhållande mellan hastighet och tid.

| 5.4.3.4 | Innan det provade fordonet placeras i stabiliseringsområdet ska det genomgå fyra på varandra följande driftserier enligt punkt 2.1, som var och en räcker 112 sekunder. Denna förkonditionerande provningscykel ska utföras med de dynamometerinställningar som anges i punkterna 5.1 och 5.2. För denna förkonditionerande provningscykel är det inte nödvändigt att mäta avgasrörsutsläppen. |
| --- | --- |

5.4.3.4

Innan det provade fordonet placeras i stabiliseringsområdet ska det genomgå fyra på varandra följande driftserier enligt punkt 2.1, som var och en räcker 112 sekunder. Denna förkonditionerande provningscykel ska utföras med de dynamometerinställningar som anges i punkterna 5.1 och 5.2. För denna förkonditionerande provningscykel är det inte nödvändigt att mäta avgasrörsutsläppen.

| 5.4.3.5 | Inom fem minuter efter slutförd förkonditionering ska det provade fordonet avlägsnas från dynamometern och köras eller skjutas till stabiliseringsområdet för att uppställas där. Omgivningstemperaturen i stabiliseringsområdet ska hållas på 298 K ± 5 K. Fordonet ska förvaras i minst sex timmar och högst 36 timmar före kallstartsprovningen av typ I eller till dess att motoroljetemperaturen TOil, kylvätsketemperaturen TCoolant eller temperaturen på tändstiftsfäste/tändstiftspackning TSP (endast för luftkylda motorer) motsvarar stabiliseringsområdets lufttemperatur. Av provutlåtandet ska det framgå vilka kriterier som har valts.” |
| --- | --- |

5.4.3.5

Inom fem minuter efter slutförd förkonditionering ska det provade fordonet avlägsnas från dynamometern och köras eller skjutas till stabiliseringsområdet för att uppställas där. Omgivningstemperaturen i stabiliseringsområdet ska hållas på 298 K ± 5 K. Fordonet ska förvaras i minst sex timmar och högst 36 timmar före kallstartsprovningen av typ I eller till dess att motoroljetemperaturen TOil, kylvätsketemperaturen TCoolant eller temperaturen på tändstiftsfäste/tändstiftspackning TSP (endast för luftkylda motorer) motsvarar stabiliseringsområdets lufttemperatur. Av provutlåtandet ska det framgå vilka kriterier som har valts.”

| g) | I tillägg 1 ska punkterna 7.1–7.1.3 ersättas med följande:
  ”7.1   Stickprovsförfarande









  7.1.1 | Provtagningen ska börja genast när provningen börjar, på så sätt som anges i punkt 6.2.2. |
| --- | --- | --- |

g)

I tillägg 1 ska punkterna 7.1–7.1.3 ersättas med följande:

”7.1   Stickprovsförfarande

7.1.1

Provtagningen ska börja genast när provningen börjar, på så sätt som anges i punkt 6.2.2.

| 7.1.2 | Påsarna nr 1 and 2 ska stängas hermetiskt och enligt den förseglingssekvens som anges i punkt 4.2.7.1. De får inte anslutas under kallprovningsfas 1 eller varmprovningsfas 2. |
| --- | --- |

7.1.2

Påsarna nr 1 and 2 ska stängas hermetiskt och enligt den förseglingssekvens som anges i punkt 4.2.7.1. De får inte anslutas under kallprovningsfas 1 eller varmprovningsfas 2.

| 7.1.3 | Vid slutet av den sista cykeln ska uppsamlingsanordningen för de utspädda avgaserna och utspädningsluften stängas och de gaser som produceras i motorn ska riktas ut i luften.” |
| --- | --- |

7.1.3

Vid slutet av den sista cykeln ska uppsamlingsanordningen för de utspädda avgaserna och utspädningsluften stängas och de gaser som produceras i motorn ska riktas ut i luften.”

| h) | I tillägg 1 ska punkt 7.2.4 ersättas med följande:






  ”7.2.4 | HC-, CO-, NOx- och CO2-halterna i proven av utspädda avgaser och i uppsamlingspåsarna ska bestämmas enligt de värden som visas eller uppmäts av mätutrustningen efter tillämpning av de relevanta kalibreringskurvorna.” |
| --- | --- | --- |

h)

I tillägg 1 ska punkt 7.2.4 ersättas med följande:

”7.2.4

HC-, CO-, NOx- och CO2-halterna i proven av utspädda avgaser och i uppsamlingspåsarna ska bestämmas enligt de värden som visas eller uppmäts av mätutrustningen efter tillämpning av de relevanta kalibreringskurvorna.”

| i) | I tillägg 1 ska punkterna 8–8.4.1 ersättas med följande:
  ”8.   BESTÄMNING AV MÄNGDEN UTSLÄPPTA GASFORMIGA FÖRORENINGAR








  8.1 | Mängderna av CO2 och gasformiga föroreningar CO, HC, NOx ska fastställas separat för påsarna nr 1 och 2 i enlighet med punkterna 8.2–8.6. |
| --- | --- | --- |

i)

I tillägg 1 ska punkterna 8–8.4.1 ersättas med följande:

”8.   BESTÄMNING AV MÄNGDEN UTSLÄPPTA GASFORMIGA FÖRORENINGAR

8.1

Mängderna av CO2 och gasformiga föroreningar CO, HC, NOx ska fastställas separat för påsarna nr 1 och 2 i enlighet med punkterna 8.2–8.6.

| 8.2 | Mängden kolmonoxid som släpps ut under provningen ska bestämmas enligt formeln:



  där






  8.2.1 | COm är mängden kolmonoxid som släpps ut under provningen, uttryckt i g/km, ska beräknas separat för varje fas, |
| --- | --- | --- |

8.2

Mängden kolmonoxid som släpps ut under provningen ska bestämmas enligt formeln:

Formula

där

8.2.1

COm är mängden kolmonoxid som släpps ut under provningen, uttryckt i g/km, ska beräknas separat för varje fas,

| 8.2.2 | SX är den i verkligheten tillryggalagda sträckan uttryckt i km, som erhålls genom att multiplicera det totala varvantalet på varvräknaren med rullens omkrets,
  där







  X | = | 1 för kallfas 1, |
| --- | --- | --- | --- |
| X | = | 2 för varmfas 2. |

8.2.2

SX är den i verkligheten tillryggalagda sträckan uttryckt i km, som erhålls genom att multiplicera det totala varvantalet på varvräknaren med rullens omkrets,

där

X

=

1 för kallfas 1,

X

=

2 för varmfas 2.

| 8.2.3 | dCO är kolmonoxidens täthet vid temperaturen 0 °C (273,2 K) och trycket

  , |
| --- | --- |

8.2.3

Formula

| 8.2.4 | COc är kolmonoxidens volymkoncentration i de utspädda gaserna, uttryckt i miljondelar (ppm) och korrigerad så att föroreningarna i utspädningsluften beaktas:

  där






  8.2.4.1 | COe är koncentrationen av kolmonoxid, mätt i ppm, i det prov av utspädda gaser som samlats i påse Sa. |
| --- | --- | --- |

8.2.4

COc är kolmonoxidens volymkoncentration i de utspädda gaserna, uttryckt i miljondelar (ppm) och korrigerad så att föroreningarna i utspädningsluften beaktas:

där

8.2.4.1

COe är koncentrationen av kolmonoxid, mätt i ppm, i det prov av utspädda gaser som samlats i påse Sa.

| 8.2.4.2 | COd är koncentrationen av kolmonoxid, mätt i ppm, i det prov av utspädda gaser som samlats i påse Sb. |
| --- | --- |

8.2.4.2

COd är koncentrationen av kolmonoxid, mätt i ppm, i det prov av utspädda gaser som samlats i påse Sb.

| 8.2.4.3 | DF är koefficienten definierad i punkt 8.6. |
| --- | --- |

8.2.4.3

DF är koefficienten definierad i punkt 8.6.

| 8.2.5 | V är volymen, uttryckt i m3/fas, av de utspädda gaserna vid referenstemperaturen 0 °C (273,2 K) och referenstrycket 101,3 kPa:

  där






  8.2.5.1 | V0 är den gasvolym som överflyttas av pumpen P1 under en rotation uttryckt i m3/varv. Denna volym är en funktion av differentialtrycken mellan själva pumpens intag och uttag. |
| --- | --- | --- |

8.2.5

V är volymen, uttryckt i m3/fas, av de utspädda gaserna vid referenstemperaturen 0 °C (273,2 K) och referenstrycket 101,3 kPa:

där

8.2.5.1

V0 är den gasvolym som överflyttas av pumpen P1 under en rotation uttryckt i m3/varv. Denna volym är en funktion av differentialtrycken mellan själva pumpens intag och uttag.

| 8.2.5.2 | N är antalet rotationer av pumpen P1 under de fyra grundläggande provningscyklerna i varje fas, |
| --- | --- |

8.2.5.2

N är antalet rotationer av pumpen P1 under de fyra grundläggande provningscyklerna i varje fas,

| 8.2.5.3 | Pa är lufttrycket uttryckt i kPa, |
| --- | --- |

8.2.5.3

Pa är lufttrycket uttryckt i kPa,

| 8.2.5.4 | Pi är medelvärdet, uttryckt i kPa, under sänkningen i trycket vid intaget till pump P1, |
| --- | --- |

8.2.5.4

Pi är medelvärdet, uttryckt i kPa, under sänkningen i trycket vid intaget till pump P1,

| 8.2.5.5 | Tp (°C) är värdet av de utspädda gasernas temperatur vid intaget till pumpen P1. |
| --- | --- |

8.2.5.5

Tp (°C) är värdet av de utspädda gasernas temperatur vid intaget till pumpen P1.

| 8.3 | Mängden av oförbrända kolväten som mopedens avgassystem släpper ut under provningen ska beräknas med hjälp av formeln:



  där






  8.3.1 | HCm är mängden kolväten som släpps ut under provningen, uttryckt i g/min, ska beräknas separat för varje fas, |
| --- | --- | --- |

8.3

Mängden av oförbrända kolväten som mopedens avgassystem släpper ut under provningen ska beräknas med hjälp av formeln:

Formula

där

8.3.1

HCm är mängden kolväten som släpps ut under provningen, uttryckt i g/min, ska beräknas separat för varje fas,

| 8.3.2 | SX är avståndet definierat i punkt 8.2.2, |
| --- | --- |

8.3.2

SX är avståndet definierat i punkt 8.2.2,

| 8.3.3 | dHC är kolvätenas täthet vid temperaturen 0 °C (273,2 K) och trycket 101,3 kPa (för bensin (E5) (C1H1,89O0,016)) (= 631 g/m3), |
| --- | --- |

8.3.3

dHC är kolvätenas täthet vid temperaturen 0 °C (273,2 K) och trycket 101,3 kPa (för bensin (E5) (C1H1,89O0,016)) (= 631 g/m3),

| 8.3.4 | HCc är koncentrationen av de utspädda gaserna uttryckt i miljondelar av kolekvivalent och korrigerad för utspädningsluften:

  där






  8.3.4.1 | HCe är kolvätekoncentrationen, uttryckt i miljondelar av kolekvivalent, i det prov av utspädda gaser som samlats i påse Sa, |
| --- | --- | --- |

8.3.4

HCc är koncentrationen av de utspädda gaserna uttryckt i miljondelar av kolekvivalent och korrigerad för utspädningsluften:

där

8.3.4.1

HCe är kolvätekoncentrationen, uttryckt i miljondelar av kolekvivalent, i det prov av utspädda gaser som samlats i påse Sa,

| 8.3.4.2 | HCd är kolvätekoncentrationen, uttryckt i miljondelar av kolekvivalent, i det prov av den utspädningsluft som samlats i påse Sb, |
| --- | --- |

8.3.4.2

HCd är kolvätekoncentrationen, uttryckt i miljondelar av kolekvivalent, i det prov av den utspädningsluft som samlats i påse Sb,

| 8.3.4.3 | DF är koefficienten definierad i punkt 8.6. |
| --- | --- |

8.3.4.3

DF är koefficienten definierad i punkt 8.6.

| 8.3.5 | V är volymen definierad i punkt 8.2.5. |
| --- | --- |

8.3.5

V är volymen definierad i punkt 8.2.5.

| 8.4 | Mängden kväveoxider som mopedens avgassystem släpper ut under provningen ska beräknas enligt formeln:



  där






  8.4.1 | NOxm är den mängd kväveoxider som släpps ut under provningen, uttryckt i g, ska beräknas separat för varje fas.” |
| --- | --- | --- |

8.4

Mängden kväveoxider som mopedens avgassystem släpper ut under provningen ska beräknas enligt formeln:

Formula

där

8.4.1

NOxm är den mängd kväveoxider som släpps ut under provningen, uttryckt i g, ska beräknas separat för varje fas.”

| j) | I tillägg 1 ska följande punkter 8.4.2–8.6.3 införas:






  ”8.4.2 | SX är avståndet definierat i punkt 8.2.2, |
| --- | --- | --- |

j)

I tillägg 1 ska följande punkter 8.4.2–8.6.3 införas:

”8.4.2

SX är avståndet definierat i punkt 8.2.2,

| 8.4.3 | dNO2 är tätheten av kväveoxiderna i avgaserna, i NO2-ekvivalent, vid temperaturen 0 °C (273,2 K) och trycket 101,3 kPa (= 2,050 103 g/m3), |
| --- | --- |

8.4.3

dNO2 är tätheten av kväveoxiderna i avgaserna, i NO2-ekvivalent, vid temperaturen 0 °C (273,2 K) och trycket 101,3 kPa (= 2,050 103 g/m3),

| 8.4.4 | NOxc är koncentrationen av kväveoxider i de utspädda gaserna, uttryckt i miljondelar och korrigerad så att utspädningsluften beaktas:

  där






  8.4.4.1 | NOxe är koncentrationen av kväveoxider, uttryckt i miljondelar, i det prov av utspädda gaser som samlats i påse Sa, |
| --- | --- | --- |

8.4.4

NOxc är koncentrationen av kväveoxider i de utspädda gaserna, uttryckt i miljondelar och korrigerad så att utspädningsluften beaktas:

där

8.4.4.1

NOxe är koncentrationen av kväveoxider, uttryckt i miljondelar, i det prov av utspädda gaser som samlats i påse Sa,

| 8.4.4.2 | NOxd är koncentrationen av kväveoxider, uttryckt i miljondelar, i det prov av utspädningsluft som samlats i påse Sb, |
| --- | --- |

8.4.4.2

NOxd är koncentrationen av kväveoxider, uttryckt i miljondelar, i det prov av utspädningsluft som samlats i påse Sb,

| 8.4.4.3 | DF är koefficienten definierad i punkt 8.6. |
| --- | --- |

8.4.4.3

DF är koefficienten definierad i punkt 8.6.

| 8.4.5 | Kh är korrektionsfaktorn för luftfuktighet

  där






  8.4.5.1 | H är den absoluta luftfuktigheten i gram vatten per kg torr luft (i g/kg)

  där






  8.4.5.1.1 | U är luftfuktighetshalten uttryckt i procent, |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.5

Kh är korrektionsfaktorn för luftfuktighet

där

8.4.5.1

H är den absoluta luftfuktigheten i gram vatten per kg torr luft (i g/kg)

där

8.4.5.1.1

U är luftfuktighetshalten uttryckt i procent,

| 8.4.5.1.2 | Pd är den mättade vattenångans tryck, uttryckt i kPa, vid provtemperaturen, |
| --- | --- |

8.4.5.1.2

Pd är den mättade vattenångans tryck, uttryckt i kPa, vid provtemperaturen,

| 8.4.5.1.3 | Pa är lufttrycket i kPa, |
| --- | --- |

8.4.5.1.3

Pa är lufttrycket i kPa,

| 8.4.6 | V är volymen definierad i punkt 8.2.5. |
| --- | --- |

8.4.6

V är volymen definierad i punkt 8.2.5.

8.5   Koldioxid (CO2)

Mängden av koldioxid som fordonets avgassystem släpper ut under provningen ska beräknas med hjälp av formeln:

Formula

där

| 8.5.1 | CO2m är mängden koldioxid som släpps ut under provningsdelen, i g, ska beräknas separat för varje fas, |
| --- | --- |

8.5.1

CO2m är mängden koldioxid som släpps ut under provningsdelen, i g, ska beräknas separat för varje fas,

| 8.5.2 | SX är sträckan definierad i punkt 8.2.2, |
| --- | --- |

8.5.2

SX är sträckan definierad i punkt 8.2.2,

| 8.5.3 | V är volymen definierad i punkt 8.2.5, |
| --- | --- |

8.5.3

V är volymen definierad i punkt 8.2.5,

| 8.5.4 | dCO2
  är koldioxidens täthet vid temperaturen 0 °C (273,2 K) och trycket 101,3 kPa,

  , |
| --- | --- |

8.5.4

Formula

| 8.5.5 | CO2c är koncentrationen av de utspädda gaserna uttryckt i procent koldioxidekvivalent, korrigerad för utspädningsluften genom följande ekvation:

  där






  8.5.5.1 | CO2e är koncentrationen av koldioxid, uttryckt i procent, i det prov av utspädda gaser som samlats i påsen/påsarna SA, |
| --- | --- | --- |

8.5.5

CO2c är koncentrationen av de utspädda gaserna uttryckt i procent koldioxidekvivalent, korrigerad för utspädningsluften genom följande ekvation:

där

8.5.5.1

CO2e är koncentrationen av koldioxid, uttryckt i procent, i det prov av utspädda gaser som samlats i påsen/påsarna SA,

| 8.5.5.2 | CO2d är koncentrationen av koldioxid, uttryckt i procent, i det prov av utspädningsluft som samlats i påsen/påsarna SB, |
| --- | --- |

8.5.5.2

CO2d är koncentrationen av koldioxid, uttryckt i procent, i det prov av utspädningsluft som samlats i påsen/påsarna SB,

| 8.5.5.3 | DF är koefficienten definierad i punkt 8.6. |
| --- | --- |

8.5.5.3

DF är koefficienten definierad i punkt 8.6.

8.6   DF är en koefficient uttryckt med formeln:

Formula för bensin (E5)

där

| 8.6.1 | CCO2
  = koncentrationen av CO2 i den utspädda avgas som finns i provtagningspåsarna, uttryckt i volymprocent, |
| --- | --- |

8.6.1

CCO2
  = koncentrationen av CO2 i den utspädda avgas som finns i provtagningspåsarna, uttryckt i volymprocent,

| 8.6.2 | CHC = koncentrationen av kolväten i den utspädda avgas som finns i provtagningspåsarna, uttryckt i ppm kolekvivalenter, |
| --- | --- |

8.6.2

CHC = koncentrationen av kolväten i den utspädda avgas som finns i provtagningspåsarna, uttryckt i ppm kolekvivalenter,

| 8.6.3 | CCO = koncentrationen av CO i den utspädda avgas som finns i provtagningspåsarna, uttryckt i ppm.” |
| --- | --- |

8.6.3

CCO = koncentrationen av CO i den utspädda avgas som finns i provtagningspåsarna, uttryckt i ppm.”

| k) | I tillägg 1 ska punkt 9 ersättas med följande:
  9.   Resultatredovisning:
  Kallfasens (medel)resultat anges som RX1 (i g), varmfasens (medel)resultat anges som RX2 (i g). På grundval av dessa utsläppsresultat ska det slutliga typ I-provningsresultatet RX (i g/km) beräknas genom följande ekvation:

  i g/km
  där | X = HC, CO, NOx eller CO2 |
| --- | --- | --- |

k)

I tillägg 1 ska punkt 9 ersättas med följande:

9.   Resultatredovisning:

Kallfasens (medel)resultat anges som RX1 (i g), varmfasens (medel)resultat anges som RX2 (i g). På grundval av dessa utsläppsresultat ska det slutliga typ I-provningsresultatet RX (i g/km) beräknas genom följande ekvation:

Formula i g/km

där

X = HC, CO, NOx eller CO2

| | RHC_Cold = HCmass_cold_phase_1 (i g) och RHC_Warm = HCmass_warm_phase_2 (i g), se formel i punkt 8.3 |
| --- | --- |

RHC_Cold = HCmass_cold_phase_1 (i g) och RHC_Warm = HCmass_warm_phase_2 (i g), se formel i punkt 8.3

| | RCO_Cold = COmass_cold_phase_1 (i g) och RCO_Warm = CO mass_warm_phase_2 (i g), se formel i punkt 8.2 |
| --- | --- |

RCO_Cold = COmass_cold_phase_1 (i g) och RCO_Warm = CO mass_warm_phase_2 (i g), se formel i punkt 8.2

| | RNOx_Cold = NOxmass_cold_phase_1 (i g) och RNOx_Warm = NOxmass_warm_phase_2 (i g), se formel i punkt 8.4 |
| --- | --- |

RNOx_Cold = NOxmass_cold_phase_1 (i g) och RNOx_Warm = NOxmass_warm_phase_2 (i g), se formel i punkt 8.4

| | RCO2_Cold = CO2mass_cold_phase_1 (i g) och RCO2_Warm = CO2 mass_warm_phase_2 (i g): se formel i punkt 8.5 |
| --- | --- |

RCO2_Cold = CO2mass_cold_phase_1 (i g) och RCO2_Warm = CO2 mass_warm_phase_2 (i g): se formel i punkt 8.5

| | ST: som det provade fordonet i kategori L1e, L2e eller L6e i verklighet tillryggalägger under kallfas 1 och under varmfas 2 i hela provningscykeln.” |
| --- | --- |

ST: Formula som det provade fordonet i kategori L1e, L2e eller L6e i verklighet tillryggalägger under kallfas 1 och under varmfas 2 i hela provningscykeln.”

| l) | I tillägg 1 ska följande punkt 10 införas:
  ”10.   Bränsleförbrukning
  Bränsleförbrukningen ska beräknas med hjälp av provningsresultaten från punkt 9 enligt följande:



  där







  FC | = | bränsleförbrukningen i liter per 100 km, |
| --- | --- | --- | --- |
| D | = | provbränslets täthet i kg/l vid 15 °C (288,2 K).” |

l)

I tillägg 1 ska följande punkt 10 införas:

”10.   Bränsleförbrukning

Bränsleförbrukningen ska beräknas med hjälp av provningsresultaten från punkt 9 enligt följande:

Formula

där

FC

=

bränsleförbrukningen i liter per 100 km,

D

=

provbränslets täthet i kg/l vid 15 °C (288,2 K).”

| m) | Följande tillägg 3 ska införas:

  ”Tillägg 3

  Vevhusgasutsläpp samt tolkning av provningsresultat för koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning









  1. | Nollutsläpp av vevhusgaser från typgodkänt fordon i kategorierna L1e, L2e och L6e. Vevhusgasutsläpp får inte ventileras direkt i atmosfären från något fordon i kategori L under hela dess livslängd i drift. |
| --- | --- | --- |

m)

Följande tillägg 3 ska införas:

”Tillägg 3

Vevhusgasutsläpp samt tolkning av provningsresultat för koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning

1.

Nollutsläpp av vevhusgaser från typgodkänt fordon i kategorierna L1e, L2e och L6e. Vevhusgasutsläpp får inte ventileras direkt i atmosfären från något fordon i kategori L under hela dess livslängd i drift.

| 2. | Tolkning av koldioxidutsläpps- och bränsleförbrukningsresultat vid typ I-provningar för fordon i kategori L1e, L2e och L6e |
| --- | --- |

2.

Tolkning av koldioxidutsläpps- och bränsleförbrukningsresultat vid typ I-provningar för fordon i kategori L1e, L2e och L6e

| 2.1 | Det värde för koldioxid och bränsleförbrukning som antas som typgodkännandevärde ska vara det värde som uppgetts av tillverkaren, om det värde som uppmätts av den tekniska tjänsten inte överskrider det uppgivna värdet med mer än 4 %. Det uppmätta värdet kan vara lägre utan några begränsningar. |
| --- | --- |

2.1

Det värde för koldioxid och bränsleförbrukning som antas som typgodkännandevärde ska vara det värde som uppgetts av tillverkaren, om det värde som uppmätts av den tekniska tjänsten inte överskrider det uppgivna värdet med mer än 4 %. Det uppmätta värdet kan vara lägre utan några begränsningar.

| 2.2 | Om det uppmätta värdet för koldioxid och bränsleförbrukning överskrider de värden för koldioxid och bränsleförbrukning som uppgetts av tillverkaren med mer än 4 % ska ytterligare en provning utföras med samma fordon. |
| --- | --- |

2.2

Om det uppmätta värdet för koldioxid och bränsleförbrukning överskrider de värden för koldioxid och bränsleförbrukning som uppgetts av tillverkaren med mer än 4 % ska ytterligare en provning utföras med samma fordon.

| 2.3 | Om medelvärdet för de två provningsresultaten inte överskrider det värde som uppgetts av tillverkaren med mer än 4 % antas det värde som uppgetts av tillverkaren som typgodkännandevärde. |
| --- | --- |

2.3

Om medelvärdet för de två provningsresultaten inte överskrider det värde som uppgetts av tillverkaren med mer än 4 % antas det värde som uppgetts av tillverkaren som typgodkännandevärde.

| 2.4 | Om medelvärdet fortfarande överstiger det uppgivna värdet med mer än 4 % ska en slutlig provning utföras på samma fordon. Medelvärdet av de tre provningsresultaten antas som typgodkännandevärde.” |
| --- | --- |

2.4

Om medelvärdet fortfarande överstiger det uppgivna värdet med mer än 4 % ska en slutlig provning utföras på samma fordon. Medelvärdet av de tre provningsresultaten antas som typgodkännandevärde.”

| 2. | Punkt 2.2.1.1.7 i bilaga II ska ändras på följande sätt:






  ”2.2.1.1.7 | De angivna uppgifterna ska föras in i därför avsedda fält i det dokument som återges i bilaga VII till direktiv 2002/24/EG. Lämplig Euro-nivå ska anges i punkt 46.2 i bilaga IV till direktiv 2002/24/EG i enlighet med de regler som fastställs i fotnoten till denna punkt.” |
| --- | --- | --- |

2.

Punkt 2.2.1.1.7 i bilaga II ska ändras på följande sätt:

”2.2.1.1.7

De angivna uppgifterna ska föras in i därför avsedda fält i det dokument som återges i bilaga VII till direktiv 2002/24/EG. Lämplig Euro-nivå ska anges i punkt 46.2 i bilaga IV till direktiv 2002/24/EG i enlighet med de regler som fastställs i fotnoten till denna punkt.”

| 3. | Bilaga IV ska ersättas med följande:

  ”BILAGA IV

  SPECIFIKATIONER RÖRANDE REFERENSBRÄNSLE

  Referensbränslena för bensin (E5) och diesel (B5) ska anges i enlighet med avsnitt A i bilaga IX till kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 (2). |
| --- | --- |

3.

Bilaga IV ska ersättas med följande:

”BILAGA IV

SPECIFIKATIONER RÖRANDE REFERENSBRÄNSLE

Referensbränslena för bensin (E5) och diesel (B5) ska anges i enlighet med avsnitt A i bilaga IX till kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 (2).

---

(1)  Gränsvärdet för mängden CO ska vara 3,5 g/km för trehjuliga mopeder (L2e) och lätta fyrhjulingar (L6e).

1

(2)  EUT L 199, 28.7.2008, s. 1.”

2

---

BILAGA II

| 1. | Bilaga IV till direktiv 2002/24/EG ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 46 ska ändras på följande sätt:
  ”46.   Avgasutsläpp (11)








  46.1 | Euro-nivå: ...(1, 2 eller 3) (12) |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Bilaga IV till direktiv 2002/24/EG ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 46 ska ändras på följande sätt:

”46.   Avgasutsläpp (11)

46.1

Euro-nivå: ...(1, 2 eller 3) (12)

| 46.2 | Typ I-provning: CO: ... g/km HC: ... g/km NOx ... g/km HC + NOx: ... g/km (13) |
| --- | --- |

46.2

Typ I-provning: CO: ... g/km HC: ... g/km NOx ... g/km HC + NOx: ... g/km (13)

| 46.3 | Typ II-provning: CO (13): ... g/min HC (13): ... g/min
  CO (14): ... % vol
  Synlig luftförorening förorsakad av en motor med kompressionständning:
  korrigerat värde för absorptionskoefficienten: ... m–1” |
| --- | --- |

46.3

Typ II-provning: CO (13): ... g/min HC (13): ... g/min

CO (14): ... % vol

Synlig luftförorening förorsakad av en motor med kompressionständning:

korrigerat värde för absorptionskoefficienten: ... m–1”

| b) | Fotnoterna 12, 13 och 14 ska läggas till:






  ”(12) | Beroende på det relevanta direktivets nummer och den senaste ändringsakt som gäller för typgodkännandet ska överensstämmelsen med Euro-nivå 1, 2 eller 3 fastställas på följande sätt:
  Om typgodkännandemyndigheten väljer detta: angivelse av Euro-nivå för typgodkännanden som beviljats före följande datum: den 11 december 2013.
  I tabell 2.2.1.1.3 i bilaga I till kapitel 5 i direktiv 97/24/EG ska överensstämmelse med den första raden med gränsvärden innebära att kraven är uppfyllda för Euro 1-nivån samt överensstämmelse med den andra raden med gränsvärden innebära att kraven är uppfyllda för Euro 2-nivån.
  Full överensstämmelse med bilaga I till kapitel 5 i direktiv 97/24/EG, vilket inbegriper att kraven är uppfyllda för Euro 2-nivån kombinerat med den provningsmetod som anges i bilaga I till kommissionens direktiv 2013/60/EU (EUT L 329, 10.12.2013, s. 15) ska innebära att kraven är uppfyllda för Euro 3-nivån.
  I tabell 2.2.1.1.5 i bilaga II till kapitel 5 i direktiv 97/24/EG ska överensstämmelse med






  — | raderna med gränsvärden i del A i tabell 2.2.1.1.5 gällande klass I (< 150 cm3) och klass II (≥ 150 cm3) innebära att kraven är uppfyllda för Euro 2-nivån, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Fotnoterna 12, 13 och 14 ska läggas till:

”(12)

Beroende på det relevanta direktivets nummer och den senaste ändringsakt som gäller för typgodkännandet ska överensstämmelsen med Euro-nivå 1, 2 eller 3 fastställas på följande sätt:

Om typgodkännandemyndigheten väljer detta: angivelse av Euro-nivå för typgodkännanden som beviljats före följande datum: den 11 december 2013.

I tabell 2.2.1.1.3 i bilaga I till kapitel 5 i direktiv 97/24/EG ska överensstämmelse med den första raden med gränsvärden innebära att kraven är uppfyllda för Euro 1-nivån samt överensstämmelse med den andra raden med gränsvärden innebära att kraven är uppfyllda för Euro 2-nivån.

Full överensstämmelse med bilaga I till kapitel 5 i direktiv 97/24/EG, vilket inbegriper att kraven är uppfyllda för Euro 2-nivån kombinerat med den provningsmetod som anges i bilaga I till kommissionens direktiv 2013/60/EU (EUT L 329, 10.12.2013, s. 15) ska innebära att kraven är uppfyllda för Euro 3-nivån.

I tabell 2.2.1.1.5 i bilaga II till kapitel 5 i direktiv 97/24/EG ska överensstämmelse med

—

raderna med gränsvärden i del A i tabell 2.2.1.1.5 gällande klass I (< 150 cm3) och klass II (≥ 150 cm3) innebära att kraven är uppfyllda för Euro 2-nivån,

| — | raderna med gränsvärden i del B i tabell 2.2.1.1.5 gällande klass I (< 150 cm3) och klass II (≥ 150 cm3) innebära att kraven är uppfyllda för Euro 3-nivån, |
| --- | --- |

—

raderna med gränsvärden i del B i tabell 2.2.1.1.5 gällande klass I (< 150 cm3) och klass II (≥ 150 cm3) innebära att kraven är uppfyllda för Euro 3-nivån,

| — | raderna med gränsvärden i del C i tabell 2.2.1.1.5 gällande klass I (vmax < 130 km/tim) och klass II (vmax ≥ 130 km/tim) innebära att kraven är uppfyllda för Euro 3-nivån. |
| --- | --- |

—

raderna med gränsvärden i del C i tabell 2.2.1.1.5 gällande klass I (vmax < 130 km/tim) och klass II (vmax ≥ 130 km/tim) innebära att kraven är uppfyllda för Euro 3-nivån.

| (13) | Endast för fordon i kategori L1e, L2e och L6e som uppfyller bestämmelserna i direktiv 97/24/EG, ändrat genom 2013/60/EU. |
| --- | --- |

(13)

Endast för fordon i kategori L1e, L2e och L6e som uppfyller bestämmelserna i direktiv 97/24/EG, ändrat genom 2013/60/EU.

| (14) | För fordon i kategori L som omfattas av artikel 1 i direktiv 2002/24/EG, med undantag för fordon i kategori L1e, L2e och L6e.” |
| --- | --- |

(14)

För fordon i kategori L som omfattas av artikel 1 i direktiv 2002/24/EG, med undantag för fordon i kategori L1e, L2e och L6e.”

| 2. | Bilaga VII till direktiv 2002/24/EG ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 2–2.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Resultat av utsläppsprovningar
  Nummer på relevant direktiv och de ändringsrättsakter som gäller för typgodkännandet. I fråga om ett direktiv med två eller flera genomförandestadier, ange även vilket genomförandestadium och vilken Euro-nivå som är aktuella: | Variant/version: ... |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Bilaga VII till direktiv 2002/24/EG ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 2–2.2 ska ersättas med följande:

”2.   Resultat av utsläppsprovningar

Nummer på relevant direktiv och de ändringsrättsakter som gäller för typgodkännandet. I fråga om ett direktiv med två eller flera genomförandestadier, ange även vilket genomförandestadium och vilken Euro-nivå som är aktuella:

Variant/version: ...

| | Euro-nivå (1): ... |
| --- | --- |

Euro-nivå (1): ...

2.1   Typ I-provning

CO: ... g/km

HC (3): ... g/km

NOx (3). ... g/km

HC + NOx (2): ... g/km

CO2 (2): ... g/km

Bränsleförbrukning (2): ... l/100km

2.2   Typ II

CO (g/min) (2) ...

HC (g/min) (2) ...

CO (% vol) (3) vid normalt tomgångsvarvtal ...

Ange tomgångsvarvtal (3) (4): ...

CO (% vol) (3) vid högt tomgångsvarvtal ...

Ange tomgångsvarvtal (3) (4): ...

Motoroljetemperatur (3) (5): ...”

| b) | Fotnoterna ska ändras på följande sätt:






  ”(1) | Se fotnot 12 i bilaga IV. |
| --- | --- | --- |

b)

Fotnoterna ska ändras på följande sätt:

”(1)

Se fotnot 12 i bilaga IV.

| (2) | Endast för fordon i kategori L1e, L2e och L6e. |
| --- | --- |

(2)

Endast för fordon i kategori L1e, L2e och L6e.

| (3) | För fordon i kategori L som omfattas av artikel 1 i direktiv 2002/24/EG, med undantag för fordon i kategori L1e, L2e och L6e. |
| --- | --- |

(3)

För fordon i kategori L som omfattas av artikel 1 i direktiv 2002/24/EG, med undantag för fordon i kategori L1e, L2e och L6e.

| (4) | Ange toleransgräns. |
| --- | --- |

(4)

Ange toleransgräns.

| (5) | Gäller endast fyrtaktsmotorer.” |
| --- | --- |

(5)

Gäller endast fyrtaktsmotorer.”

---

BILAGA III

Bilagorna I–VI till direktiv 2009/67/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Förteckningen över bilagor ska ändras på följande sätt:






  a) | Hänvisningarna till tillägg 1 och 2 i bilaga II ska strykas. |
| --- | --- | --- |

1.

Förteckningen över bilagor ska ändras på följande sätt:

a)

Hänvisningarna till tillägg 1 och 2 i bilaga II ska strykas.

| b) | Hänvisningarna till tillägg 1 och 2 i bilaga IV ska strykas. |
| --- | --- |

b)

Hänvisningarna till tillägg 1 och 2 i bilaga IV ska strykas.

| 2. | Bilaga I ska ändras på följande sätt:






  a) | I del A ska följande punkter läggas till som punkterna 16–18:






  ”16. | varsellykta

  en framåtriktad lykta som är avsedd att göra fordonet lättare synligt när det körs under dagtid. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Bilaga I ska ändras på följande sätt:

a)

I del A ska följande punkter läggas till som punkterna 16–18:

”16.

varsellykta

en framåtriktad lykta som är avsedd att göra fordonet lättare synligt när det körs under dagtid.

| 17. | stopp-start-system

  när motorn stannar och startar automatiskt i syfte att minska mängden tomgångskörning, vilket på så sätt minskar bränsleförbrukningen samt utsläppen av föroreningar och koldioxid. |
| --- | --- |

17.

stopp-start-system

när motorn stannar och startar automatiskt i syfte att minska mängden tomgångskörning, vilket på så sätt minskar bränsleförbrukningen samt utsläppen av föroreningar och koldioxid.

| 18. | fordonets huvudströmbrytare

  den anordning med vilken fordonets elektroniska ombordsystem ställs om från avstängt läge, vilket är fallet när fordonet är parkerat utan att föraren är närvarande, till normalt driftläge.” |
| --- | --- |

18.

fordonets huvudströmbrytare

den anordning med vilken fordonets elektroniska ombordsystem ställs om från avstängt läge, vilket är fallet när fordonet är parkerat utan att föraren är närvarande, till normalt driftläge.”

| b) | I del B ska punkt 10 ersättas med följande:
  10.   De elektriska kopplingarna ska vara sådana att den främre positionslyktan eller halvljusstrålkastaren om det inte finns någon främre positionslykta, den bakre positionslyktan och den bakre registreringsskyltlyktan endast kan tändas och släckas samtidigt.
  Fordonen ska vara utrustade med






  — | varsellyktor eller |
| --- | --- | --- |

b)

I del B ska punkt 10 ersättas med följande:

10.   De elektriska kopplingarna ska vara sådana att den främre positionslyktan eller halvljusstrålkastaren om det inte finns någon främre positionslykta, den bakre positionslyktan och den bakre registreringsskyltlyktan endast kan tändas och släckas samtidigt.

Fordonen ska vara utrustade med

—

varsellyktor eller

| — | halvljusstrålkastare som tänds automatiskt när fordonets huvudströmbrytare har aktiverats.” |
| --- | --- |

—

halvljusstrålkastare som tänds automatiskt när fordonets huvudströmbrytare har aktiverats.”

| c) | I del B ska punkt 11 ersättas med följande:
  11.   I avsaknad av särskilda krav ska de elektriska kopplingarna vara sådana att helljusstrålkastaren, halvljusstrålkastaren och dimstrålkastaren inte kan tändas förrän de lyktor som avses i punkt 10 första stycket också tänds. Detta krav ska dock inte gälla för helljus- och halvljusstrålkastare när deras ljusvarningssignal består i att helljusstrålkastaren tänds upprepat med korta mellanrum eller i att halvljusstrålkastaren tänds upprepat med korta mellanrum eller i att helljus- och halvljusstrålkastarna tänds växelvis med korta mellanrum.” |
| --- | --- |

c)

I del B ska punkt 11 ersättas med följande:

11.   I avsaknad av särskilda krav ska de elektriska kopplingarna vara sådana att helljusstrålkastaren, halvljusstrålkastaren och dimstrålkastaren inte kan tändas förrän de lyktor som avses i punkt 10 första stycket också tänds. Detta krav ska dock inte gälla för helljus- och halvljusstrålkastare när deras ljusvarningssignal består i att helljusstrålkastaren tänds upprepat med korta mellanrum eller i att halvljusstrålkastaren tänds upprepat med korta mellanrum eller i att helljus- och halvljusstrålkastarna tänds växelvis med korta mellanrum.”

| d) | I del B ska följande punkter läggas till som punkterna 15–17:
  15.   Fordon i kategori L1e och L3e får vara utrustade med ytterligare reflekterande anordningar och material baktill och på sidorna, förutsatt att dessa inte försämrar de obligatoriska belysnings- och ljussignalanordningarnas prestanda. Framför allt stuvutrymmen och sadelväskor får vara utrustade med reflekterande material, förutsatt att dessa är av samma färg som belysningsanordningen på denna plats.
  16.   Inget fordon får vara utrustat med extra ljuskällor som avger sådant ljus som kan observeras direkt och/eller indirekt under normala körförhållanden, om de inte avser belysta kontrollanordningar, kontrollampor och visare eller passagerarutrymmet.
  17.   När aktiveringen av automatiskt tända strålkastare eller varsellyktor är kopplad till att motorn ska vara i gång, ska detta tolkas som att det är kopplat till att huvudströmbrytaren aktiveras. Detta gäller i synnerhet för fordon med elektriska eller andra alternativa framdrivningssystem samt fordon utrustade med ett automatiskt stopp-start-system för motorn.” |
| --- | --- |

d)

I del B ska följande punkter läggas till som punkterna 15–17:

15.   Fordon i kategori L1e och L3e får vara utrustade med ytterligare reflekterande anordningar och material baktill och på sidorna, förutsatt att dessa inte försämrar de obligatoriska belysnings- och ljussignalanordningarnas prestanda. Framför allt stuvutrymmen och sadelväskor får vara utrustade med reflekterande material, förutsatt att dessa är av samma färg som belysningsanordningen på denna plats.

16.   Inget fordon får vara utrustat med extra ljuskällor som avger sådant ljus som kan observeras direkt och/eller indirekt under normala körförhållanden, om de inte avser belysta kontrollanordningar, kontrollampor och visare eller passagerarutrymmet.

17.   När aktiveringen av automatiskt tända strålkastare eller varsellyktor är kopplad till att motorn ska vara i gång, ska detta tolkas som att det är kopplat till att huvudströmbrytaren aktiveras. Detta gäller i synnerhet för fordon med elektriska eller andra alternativa framdrivningssystem samt fordon utrustade med ett automatiskt stopp-start-system för motorn.”

| 3. | Bilaga II ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 1–1.2 ska ersättas med följande:
  1.   Fordon i kategori L1e ska uppfylla samtliga relevanta krav i Uneces föreskrifter nr 74. Fordon vars högsta konstruktionshastighet är ≤ 25 km/tim ska uppfylla samtliga relevanta krav som föreskrivs för fordon vars högsta konstruktionshastighet är > 25 km/tim.
  1.1   I avsaknad av särskilda krav för fordon i kategori L1e ska fordon i den kategorin vara utrustade med en lykta för bakre registreringsskylt.
  1.2   I avsaknad av särskilda krav i Uneces föreskrifter nr 74 får fordon i kategori L1e vara utrustade med varsellyktor som aktiveras i stället för automatiskt tända strålkastare och som uppfyller kraven i punkterna 6.15–6.15.7 i bilaga III.” |
| --- | --- | --- |

3.

Bilaga II ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 1–1.2 ska ersättas med följande:

1.   Fordon i kategori L1e ska uppfylla samtliga relevanta krav i Uneces föreskrifter nr 74. Fordon vars högsta konstruktionshastighet är ≤ 25 km/tim ska uppfylla samtliga relevanta krav som föreskrivs för fordon vars högsta konstruktionshastighet är > 25 km/tim.

1.1   I avsaknad av särskilda krav för fordon i kategori L1e ska fordon i den kategorin vara utrustade med en lykta för bakre registreringsskylt.

1.2   I avsaknad av särskilda krav i Uneces föreskrifter nr 74 får fordon i kategori L1e vara utrustade med varsellyktor som aktiveras i stället för automatiskt tända strålkastare och som uppfyller kraven i punkterna 6.15–6.15.7 i bilaga III.”

| b) | Tillägg 1 och 2 ska strykas. |
| --- | --- |

b)

Tillägg 1 och 2 ska strykas.

| c) | Tillägg 3 ska numreras om till tillägg 1 och hänvisningen till tillägget i förteckningen över bilagor ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

c)

Tillägg 3 ska numreras om till tillägg 1 och hänvisningen till tillägget i förteckningen över bilagor ändras i enlighet med detta.

| d) | Tillägg 4 ska numreras om till tillägg 2 och hänvisningen till tillägget i förteckningen över bilagor ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

d)

Tillägg 4 ska numreras om till tillägg 2 och hänvisningen till tillägget i förteckningen över bilagor ändras i enlighet med detta.

| e) | I tillägg 2 ska följande punkt 5.7 läggas till:






  ”5.7 | Lykta för bakre registreringsskylt” |
| --- | --- | --- |

e)

I tillägg 2 ska följande punkt 5.7 läggas till:

”5.7

Lykta för bakre registreringsskylt”

| f) | I tillägg 2 ska punkt 6.3 ersättas med följande:






  ”6.3 | Varsellykta: ja/nej (*)” |
| --- | --- | --- |

f)

I tillägg 2 ska punkt 6.3 ersättas med följande:

”6.3

Varsellykta: ja/nej (*)”

| 4. | Bilaga III ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkt 1.8 ska läggas till:
  1.8   Lykta för bakre registreringsskylt” |
| --- | --- | --- |

4.

Bilaga III ska ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt 1.8 ska läggas till:

1.8   Lykta för bakre registreringsskylt”

| b) | Punkt 2.3 ska ersättas med följande:
  2.3   Varsellykta” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2.3 ska ersättas med följande:

2.3   Varsellykta”

| c) | Punkt 6.1.10 ska ersättas med följande:
  6.1.10   Kontrollampa: obligatorisk om helljusstrålkastaren är monterad (icke blinkande blå kontrollampa).” |
| --- | --- |

c)

Punkt 6.1.10 ska ersättas med följande:

6.1.10   Kontrollampa: obligatorisk om helljusstrålkastaren är monterad (icke blinkande blå kontrollampa).”

| d) | Följande punkt 6.1.11 ska läggas till:
  6.1.11   Övriga krav:






  — | Helljusstrålkastare på fordon som har en benägenhet att luta i kurvor får vara utrustade med ett system för horisontell lutningsjustering (HIAS) enligt definitionen i punkt 2.25 i Uneces föreskrifter nr 53, förutsatt att samtliga relevanta HIAS-relaterade krav i de föreskrifterna är uppfyllda. |
| --- | --- | --- |

d)

Följande punkt 6.1.11 ska läggas till:

6.1.11   Övriga krav:

—

Helljusstrålkastare på fordon som har en benägenhet att luta i kurvor får vara utrustade med ett system för horisontell lutningsjustering (HIAS) enligt definitionen i punkt 2.25 i Uneces föreskrifter nr 53, förutsatt att samtliga relevanta HIAS-relaterade krav i de föreskrifterna är uppfyllda.

| — | Det sammanlagda värdet i fråga om den maximala intensiteten för samtliga helljusstrålkastare som kan aktiveras samtidigt får inte överskrida 430 000 cd, vilket motsvarar ett referensvärde på 100.” |
| --- | --- |

—

Det sammanlagda värdet i fråga om den maximala intensiteten för samtliga helljusstrålkastare som kan aktiveras samtidigt får inte överskrida 430 000 cd, vilket motsvarar ett referensvärde på 100.”

| e) | Punkt 6.2.3.1 ska ersättas med följande:






  ”6.2.3.1 | I sidled:






  — | En separat halvljusstrålkastare får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska halvljusstrålkastarens referenscentrum vara placerat inom fordonets symmetrilängdplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Punkt 6.2.3.1 ska ersättas med följande:

”6.2.3.1

I sidled:

—

En separat halvljusstrålkastare får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska halvljusstrålkastarens referenscentrum vara placerat inom fordonets symmetrilängdplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | En separat halvljusstrålkastare som bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets symmetrilängdplan. Om fordonet även är utrustat med en annan framlykta bredvid halvljusstrålkastaren, ska deras referenscentrum vara symmetriskt i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- |

—

En separat halvljusstrålkastare som bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets symmetrilängdplan. Om fordonet även är utrustat med en annan framlykta bredvid halvljusstrålkastaren, ska deras referenscentrum vara symmetriskt i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | Två halvljusstrålkastare av vilka ingen, den ena eller båda bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- |

—

Två halvljusstrålkastare av vilka ingen, den ena eller båda bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | Om det finns två halvljusstrålkastare får avståndet mellan den yttersta kanten på de ljusavgivande ytorna och fordonets totala bredd inte överstiga 400 mm.” |
| --- | --- |

—

Om det finns två halvljusstrålkastare får avståndet mellan den yttersta kanten på de ljusavgivande ytorna och fordonets totala bredd inte överstiga 400 mm.”

| f) | Punkt 6.1.11 ska ersättas med följande:
  6.2.11   Övriga krav:






  — | Halvljusstrålkastare på fordon som har en benägenhet att luta i kurvor får vara utrustade med ett system för horisontell lutningsjustering (HIAS) enligt definitionen i punkt 2.25 i Uneces föreskrifter nr 53, förutsatt att samtliga relevanta HIAS-relaterade krav i de föreskrifterna är uppfyllda. |
| --- | --- | --- |

f)

Punkt 6.1.11 ska ersättas med följande:

6.2.11   Övriga krav:

—

Halvljusstrålkastare på fordon som har en benägenhet att luta i kurvor får vara utrustade med ett system för horisontell lutningsjustering (HIAS) enligt definitionen i punkt 2.25 i Uneces föreskrifter nr 53, förutsatt att samtliga relevanta HIAS-relaterade krav i de föreskrifterna är uppfyllda.

| — | Halvljusstrålkastare där den lägsta punkten på den ljusavgivande ytan är högst 0,8 m över marken ska ställas in på en grundinriktning mellan –1,0 % och –1,5 %. Det exakta värdet får uppges av tillverkaren. |
| --- | --- |

—

Halvljusstrålkastare där den lägsta punkten på den ljusavgivande ytan är högst 0,8 m över marken ska ställas in på en grundinriktning mellan –1,0 % och –1,5 %. Det exakta värdet får uppges av tillverkaren.

| — | Halvljusstrålkastare där den lägsta punkten på den ljusavgivande ytan är mellan 0,8 m och 1,0 m över marken ska ställas in på en grundinriktning mellan –1,0 % och –2,0 %. Det exakta värdet får uppges av tillverkaren. |
| --- | --- |

—

Halvljusstrålkastare där den lägsta punkten på den ljusavgivande ytan är mellan 0,8 m och 1,0 m över marken ska ställas in på en grundinriktning mellan –1,0 % och –2,0 %. Det exakta värdet får uppges av tillverkaren.

| — | Halvljusstrålkastare där den lägsta punkten på den ljusavgivande ytan är lägst 1,0 m över marken ska ställas in på en grundinriktning mellan –1,5 % och –2,0 %. Det exakta värdet får uppges av tillverkaren. |
| --- | --- |

—

Halvljusstrålkastare där den lägsta punkten på den ljusavgivande ytan är lägst 1,0 m över marken ska ställas in på en grundinriktning mellan –1,5 % och –2,0 %. Det exakta värdet får uppges av tillverkaren.

| — | För halvljusstrålkastare som har en ljuskälla med ett objektivt ljusflöde som inte överstiger 2 000 lumen och en grundinriktning mellan –1,0 % och –1,5 %, ska den vertikala lutningen förbli mellan –0,5 % och –2,5 % oavsett lastvillkor. Den vertikala lutningen ska förbli mellan –1,0 % och –3,0 % om grundinriktningen är inställd på mellan –1,5 % och 2,0 %. En extern inställningsanordning får användas för att uppfylla kraven, förutsatt att det inte behövs några andra verktyg än de som medföljer fordonet. |
| --- | --- |

—

För halvljusstrålkastare som har en ljuskälla med ett objektivt ljusflöde som inte överstiger 2 000 lumen och en grundinriktning mellan –1,0 % och –1,5 %, ska den vertikala lutningen förbli mellan –0,5 % och –2,5 % oavsett lastvillkor. Den vertikala lutningen ska förbli mellan –1,0 % och –3,0 % om grundinriktningen är inställd på mellan –1,5 % och 2,0 %. En extern inställningsanordning får användas för att uppfylla kraven, förutsatt att det inte behövs några andra verktyg än de som medföljer fordonet.

| — | För halvljusstrålkastare som har en ljuskälla med ett objektivt ljusflöde som överstiger 2 000 lumen och en grundinriktning mellan –1,0 % och –1,5 %, ska den vertikala lutningen förbli mellan –0,5 % och –2,5 % oavsett lastvillkor. Den vertikala lutningen ska förbli mellan –1,0 % och –3,0 % om grundinriktningen är inställd på mellan –1,5 % och –2,0 %. En nivåregleringsanordning för strålkastare får användas för att uppfylla kraven i denna punkt, förutsatt att den är helt automatisk och att reaktionstiden understiger 30 sekunder.” |
| --- | --- |

—

För halvljusstrålkastare som har en ljuskälla med ett objektivt ljusflöde som överstiger 2 000 lumen och en grundinriktning mellan –1,0 % och –1,5 %, ska den vertikala lutningen förbli mellan –0,5 % och –2,5 % oavsett lastvillkor. Den vertikala lutningen ska förbli mellan –1,0 % och –3,0 % om grundinriktningen är inställd på mellan –1,5 % och –2,0 %. En nivåregleringsanordning för strålkastare får användas för att uppfylla kraven i denna punkt, förutsatt att den är helt automatisk och att reaktionstiden understiger 30 sekunder.”

| g) | Följande punkt 6.2.11.1 ska läggas till:






  ”6.2.11.1 | Provningsförhållanden:






  — | På följande sätt:






  — | Fordonet med sin vikt i bruksskick och en vikt på 75 kg som simulerar föraren. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

g)

Följande punkt 6.2.11.1 ska läggas till:

”6.2.11.1

Provningsförhållanden:

—

På följande sätt:

—

Fordonet med sin vikt i bruksskick och en vikt på 75 kg som simulerar föraren.

| — | Fullastat fordon med vikten fördelad för att uppnå maximal axelbelastning enligt tillverkarens uppgift för detta lastvillkor. |
| --- | --- |

—

Fullastat fordon med vikten fördelad för att uppnå maximal axelbelastning enligt tillverkarens uppgift för detta lastvillkor.

| — | Fordon med en vikt på 75 kg som simulerar föraren och dessutom lastat för att uppnå maximal tillåten bakaxelbelastning enligt tillverkarens uppgift. I det här fallet ska emellertid framaxelbelastningen vara så låg som möjligt. |
| --- | --- |

—

Fordon med en vikt på 75 kg som simulerar föraren och dessutom lastat för att uppnå maximal tillåten bakaxelbelastning enligt tillverkarens uppgift. I det här fallet ska emellertid framaxelbelastningen vara så låg som möjligt.

| — | Innan någon mätning görs ska fordonet gungas tre gånger och därefter flyttas bakåt och framåt under minst ett helt hjulvarv.” |
| --- | --- |

—

Innan någon mätning görs ska fordonet gungas tre gånger och därefter flyttas bakåt och framåt under minst ett helt hjulvarv.”

| h) | Punkt 6.4.1 ska ersättas med följande:
  6.4.1   Antal:






  — | En eller två, för fordon vars maximala bredd inte överskrider 1 300 mm. |
| --- | --- | --- |

h)

Punkt 6.4.1 ska ersättas med följande:

6.4.1   Antal:

—

En eller två, för fordon vars maximala bredd inte överskrider 1 300 mm.

| — | Två, för fordon vars maximala bredd överskrider 1 300 mm. |
| --- | --- |

—

Två, för fordon vars maximala bredd överskrider 1 300 mm.

| — | en ytterligare bromslykta i kategori S3 eller S4 (dvs. en högt placerad bromslykta i mitten) får monteras, förutsatt att alla relevanta krav i Uneces föreskrifter nr 48 avseende montering av sådana bromslyktor på fordon i kategori M1 är uppfyllda.” |
| --- | --- |

—

en ytterligare bromslykta i kategori S3 eller S4 (dvs. en högt placerad bromslykta i mitten) får monteras, förutsatt att alla relevanta krav i Uneces föreskrifter nr 48 avseende montering av sådana bromslyktor på fordon i kategori M1 är uppfyllda.”

| i) | Punkt 6.5.3.1 ska ersättas med följande:






  ”6.5.3.1 | I sidled:






  — | En separat främre positionslykta får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska den främre positionslyktans referenscentrum vara placerat inom fordonets symmetrilängdplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Punkt 6.5.3.1 ska ersättas med följande:

”6.5.3.1

I sidled:

—

En separat främre positionslykta får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska den främre positionslyktans referenscentrum vara placerat inom fordonets symmetrilängdplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | En separat främre positionslykta som bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets symmetrilängdplan. Om fordonet även är utrustat med en annan framlykta bredvid den främre positionslyktan, ska deras referenscentrum vara symmetriskt i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- |

—

En separat främre positionslykta som bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets symmetrilängdplan. Om fordonet även är utrustat med en annan framlykta bredvid den främre positionslyktan, ska deras referenscentrum vara symmetriskt i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | Två främre positionslyktor av vilka ingen, den ena eller båda bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- |

—

Två främre positionslyktor av vilka ingen, den ena eller båda bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | Om det finns två främre positionslyktor får avståndet mellan den yttersta kanten på de ljusavgivande ytorna och fordonets totala bredd inte överstiga 400 mm.” |
| --- | --- |

—

Om det finns två främre positionslyktor får avståndet mellan den yttersta kanten på de ljusavgivande ytorna och fordonets totala bredd inte överstiga 400 mm.”

| j) | Punkt 6.6.3.1 ska ersättas med följande:






  ”6.6.3.1 | I sidled:






  — | En separat bakre positionslykta ska monteras på fordonet så att den bakre positionslyktans referenscentrum ligger inom fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- | --- | --- |

j)

Punkt 6.6.3.1 ska ersättas med följande:

”6.6.3.1

I sidled:

—

En separat bakre positionslykta ska monteras på fordonet så att den bakre positionslyktans referenscentrum ligger inom fordonets symmetrilängdplan.

| — | Två bakre positionslyktor ska monteras på fordonet så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- |

—

Två bakre positionslyktor ska monteras på fordonet så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | För fordon med två bakhjul och en maximal bredd som överstiger 1 300 mm får avståndet mellan den yttersta kanten på de ljusavgivande ytorna och fordonets totala bredd inte överstiga 400 mm.” |
| --- | --- |

—

För fordon med två bakhjul och en maximal bredd som överstiger 1 300 mm får avståndet mellan den yttersta kanten på de ljusavgivande ytorna och fordonets totala bredd inte överstiga 400 mm.”

| k) | Punkt 6.7.3.1 ska ersättas med följande:






  ”6.7.3.1 | I sidled:






  — | Om det finns en enda bakre reflexanordning, ska denna monteras på fordonet så att dess referenscentrum ligger inom symmetrilängdplanet. |
| --- | --- | --- | --- |

k)

Punkt 6.7.3.1 ska ersättas med följande:

”6.7.3.1

I sidled:

—

Om det finns en enda bakre reflexanordning, ska denna monteras på fordonet så att dess referenscentrum ligger inom symmetrilängdplanet.

| — | Om det finns två bakre reflexanordningar, ska dessa monteras på fordonet så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till deras symmetrilängdplan. |
| --- | --- |

—

Om det finns två bakre reflexanordningar, ska dessa monteras på fordonet så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till deras symmetrilängdplan.

| — | Om det finns två bakre reflektorer får avståndet mellan den yttersta kanten på de ljusavgivande ytorna och fordonets totala bredd inte överstiga 400 mm.” |
| --- | --- |

—

Om det finns två bakre reflektorer får avståndet mellan den yttersta kanten på de ljusavgivande ytorna och fordonets totala bredd inte överstiga 400 mm.”

| l) | Följande punkter 6.15–6.15.7 ska läggas till:
  ”6.15   Varsellykta
  6.15.1   Antal:






  — | En eller två, för fordon vars maximala bredd inte överskrider 1 300 mm. |
| --- | --- | --- |

l)

Följande punkter 6.15–6.15.7 ska läggas till:

”6.15   Varsellykta

6.15.1   Antal:

—

En eller två, för fordon vars maximala bredd inte överskrider 1 300 mm.

| — | Två, för fordon vars maximala bredd överskrider 1 300 mm. |
| --- | --- |

—

Två, för fordon vars maximala bredd överskrider 1 300 mm.

6.15.2   Placering:

| — | Inga särskilda föreskrifter. |
| --- | --- |

—

Inga särskilda föreskrifter.

6.15.3   Position:

| 6.15.3.1 | I sidled:






  — | En separat varsellykta får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska varsellyktans referenscentrum vara placerat inom fordonets symmetrilängdplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- | --- |

6.15.3.1

I sidled:

—

En separat varsellykta får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska varsellyktans referenscentrum vara placerat inom fordonets symmetrilängdplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | En varsellykta som bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets symmetrilängdplan. Om fordonet även är utrustat med en annan framlykta bredvid varsellyktan, ska deras referenscentrum vara symmetriskt i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- |

—

En varsellykta som bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets symmetrilängdplan. Om fordonet även är utrustat med en annan framlykta bredvid varsellyktan, ska deras referenscentrum vara symmetriskt i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | Två varsellyktor av vilka ingen, den ena eller båda bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- |

—

Två varsellyktor av vilka ingen, den ena eller båda bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | Innerkanterna på de ljusavgivande ytorna ska vara minst 500 mm från varandra för fordon vars maximala bredd överskrider 1 300 mm. |
| --- | --- |

—

Innerkanterna på de ljusavgivande ytorna ska vara minst 500 mm från varandra för fordon vars maximala bredd överskrider 1 300 mm.

| 6.15.3.2 | I höjdled:






  — | Inte mindre än 250 mm och inte mer än 1 500 mm över marken. |
| --- | --- | --- |

6.15.3.2

I höjdled:

—

Inte mindre än 250 mm och inte mer än 1 500 mm över marken.

| 6.15.3.3 | I längdled:






  — | Framtill på fordonet. Detta krav ska anses uppfyllt om det avgivna ljuset inte orsakar föraren obehag, vare sig direkt eller indirekt genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på fordonet. |
| --- | --- | --- |

6.15.3.3

I längdled:

—

Framtill på fordonet. Detta krav ska anses uppfyllt om det avgivna ljuset inte orsakar föraren obehag, vare sig direkt eller indirekt genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på fordonet.

| 6.15.3.4 | Avstånd:






  — | Om avståndet mellan den främre körriktningsvisaren och varsellyktan är högst 40 mm, ska de elektriska kopplingarna för varsellyktan på fordonets relevanta sida vara sådana att






  — | den släcks eller |
| --- | --- | --- | --- |

6.15.3.4

Avstånd:

—

Om avståndet mellan den främre körriktningsvisaren och varsellyktan är högst 40 mm, ska de elektriska kopplingarna för varsellyktan på fordonets relevanta sida vara sådana att

—

den släcks eller

| — | dess ljusstyrka sänks till en nivå på max 140 cd, |
| --- | --- |

—

dess ljusstyrka sänks till en nivå på max 140 cd,

under hela perioden (både på och utanför cykeln) då den relevanta främre körriktningvisaren är aktiverad.

6.15.4   Geometrisk synbarhet:

| — | α = 10° uppåt och 10° nedåt, |
| --- | --- |

—

α = 10° uppåt och 10° nedåt,

| — | β = 20° till vänster och till höger om det endast finns en varsellykta, |
| --- | --- |

—

β = 20° till vänster och till höger om det endast finns en varsellykta,

| — | β = 20° utåt och 20° inåt om det finns två varsellyktor. |
| --- | --- |

—

β = 20° utåt och 20° inåt om det finns två varsellyktor.

6.15.5   Riktning:

| — | Framåt, får vridas med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel. |
| --- | --- |

—

Framåt, får vridas med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel.

6.15.6   Elektriska kopplingar:

| — | Alla varsellyktor ska tändas när huvudströmbrytaren har aktiverats. De får emellertid förbli släckta under följande förutsättningar:






  — | Den automatiska växelspaken är i parkeringsläge. |
| --- | --- | --- |

—

Alla varsellyktor ska tändas när huvudströmbrytaren har aktiverats. De får emellertid förbli släckta under följande förutsättningar:

—

Den automatiska växelspaken är i parkeringsläge.

| — | Parkeringsbromsen är aktiverad. |
| --- | --- |

—

Parkeringsbromsen är aktiverad.

| — | Innan fordonet sätts i rörelse för första gången efter varje manuell aktivering av huvudströmbrytaren och fordonets framdrivningssystem. |
| --- | --- |

—

Innan fordonet sätts i rörelse för första gången efter varje manuell aktivering av huvudströmbrytaren och fordonets framdrivningssystem.

| — | Varsellyktorna får avaktiveras manuellt. Detta ska emellertid endast vara möjligt om fordonets hastighet inte överstiger 10 km/tim. Lyktorna ska återaktiveras automatiskt när fordonshastigheten överstiger 10 km/tim eller när fordonet har tillryggalagt mer än 100 m. |
| --- | --- |

—

Varsellyktorna får avaktiveras manuellt. Detta ska emellertid endast vara möjligt om fordonets hastighet inte överstiger 10 km/tim. Lyktorna ska återaktiveras automatiskt när fordonshastigheten överstiger 10 km/tim eller när fordonet har tillryggalagt mer än 100 m.

| — | Varsellyktorna ska avaktiveras automatiskt när






  — | fordonet stängs av med hjälp av huvudströmbrytaren, |
| --- | --- | --- |

—

Varsellyktorna ska avaktiveras automatiskt när

—

fordonet stängs av med hjälp av huvudströmbrytaren,

| — | de främre dimlyktorna aktiveras, |
| --- | --- |

—

de främre dimlyktorna aktiveras,

| — | strålkastarna aktiveras, utom då de används för att med korta mellanrum avge upprepade ljusvarningssignaler samt |
| --- | --- |

—

strålkastarna aktiveras, utom då de används för att med korta mellanrum avge upprepade ljusvarningssignaler samt

| — | den omgivande ljusstyrkan understiger 1 000 lux och den angivna hastigheten på fordonets hastighetsmätare fortfarande är tydligt läslig (t.ex. när hastighetsmätarens belysning alltid är på) och fordonet inte är utrustat med en grön icke blinkande kontrollampa i enlighet med punkt 6.5.9 eller en särskild grön kontrollampa för varsellyktan, vilket framgår av den tillhörande symbolen. I så fall ska de halvljusstrålkastare och belysningsanordningar som krävs enligt punkt 11 i bilaga I avsnitt B automatiskt aktiveras på en och samma gång inom två sekunder efter det att den omgivande ljusstyrkan har understigit 1 000 lux. Om den omgivande ljusstyrkan därefter uppnår en nivå på minst 7 000 lux, ska varsellyktorna automatiskt återaktiveras, medan de halvljusstrålkastare och belysningsanordningar som krävs enligt punkt 11 i bilaga I avsnitt B ska avaktiveras samtidigt inom 5–300 sekunder (dvs. det krävs en helautomatisk ljusomkoppling om föraren saknar synlig indikering och stimulus för att aktivera normal belysning när det är mörkt). |
| --- | --- |

—

den omgivande ljusstyrkan understiger 1 000 lux och den angivna hastigheten på fordonets hastighetsmätare fortfarande är tydligt läslig (t.ex. när hastighetsmätarens belysning alltid är på) och fordonet inte är utrustat med en grön icke blinkande kontrollampa i enlighet med punkt 6.5.9 eller en särskild grön kontrollampa för varsellyktan, vilket framgår av den tillhörande symbolen. I så fall ska de halvljusstrålkastare och belysningsanordningar som krävs enligt punkt 11 i bilaga I avsnitt B automatiskt aktiveras på en och samma gång inom två sekunder efter det att den omgivande ljusstyrkan har understigit 1 000 lux. Om den omgivande ljusstyrkan därefter uppnår en nivå på minst 7 000 lux, ska varsellyktorna automatiskt återaktiveras, medan de halvljusstrålkastare och belysningsanordningar som krävs enligt punkt 11 i bilaga I avsnitt B ska avaktiveras samtidigt inom 5–300 sekunder (dvs. det krävs en helautomatisk ljusomkoppling om föraren saknar synlig indikering och stimulus för att aktivera normal belysning när det är mörkt).

6.15.7   Kontrollampa:

| — | Frivilligt”. |
| --- | --- |

—

Frivilligt”.

| m) | I tillägg 4 ska följande punkt 5.8 läggas till:






  ”5.8 | Lykta för bakre registreringsskylt” |
| --- | --- | --- |

m)

I tillägg 4 ska följande punkt 5.8 läggas till:

”5.8

Lykta för bakre registreringsskylt”

| n) | I tillägg 4 ska punkt 6.4 ersättas med följande:






  ”6.4 | Varsellykta: ja/nej (*)” |
| --- | --- | --- |

n)

I tillägg 4 ska punkt 6.4 ersättas med följande:

”6.4

Varsellykta: ja/nej (*)”

| 5. | Bilaga IV ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  1.   Fordon i kategori L3e ska uppfylla samtliga relevanta krav i Uneces föreskrifter nr 53, med undantag för punkt 5.14.9.” |
| --- | --- | --- |

5.

Bilaga IV ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

1.   Fordon i kategori L3e ska uppfylla samtliga relevanta krav i Uneces föreskrifter nr 53, med undantag för punkt 5.14.9.”

| b) | Tilläggen 1 och 2 ska strykas. |
| --- | --- |

b)

Tilläggen 1 och 2 ska strykas.

| c) | Tillägg 3 ska numreras om till tillägg 1 och hänvisningen till tillägget i förteckningen över bilagor ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

c)

Tillägg 3 ska numreras om till tillägg 1 och hänvisningen till tillägget i förteckningen över bilagor ändras i enlighet med detta.

| d) | Tillägg 4 ska numreras om till tillägg 2 och hänvisningen till tillägget i förteckningen över bilagor ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

d)

Tillägg 4 ska numreras om till tillägg 2 och hänvisningen till tillägget i förteckningen över bilagor ändras i enlighet med detta.

| e) | I tillägg 2 ska följande punkt 6.5 införas:






  ”6.5 | Varsellykta: ja/nej (*)” |
| --- | --- | --- |

e)

I tillägg 2 ska följande punkt 6.5 införas:

”6.5

Varsellykta: ja/nej (*)”

| 6. | Bilaga V ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkt 2.5 ska läggas till:
  2.5   Varsellykta” |
| --- | --- | --- |

6.

Bilaga V ska ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt 2.5 ska läggas till:

2.5   Varsellykta”

| b) | Punkt 6.1.11 ska ersättas med följande:
  6.1.11   Övriga krav:






  — | Helljusstrålkastare på fordon som har en benägenhet att luta i kurvor får vara utrustade med ett system för horisontell lutningsjustering (HIAS) enligt definitionen i punkt 2.25 i Uneces föreskrifter nr 53, förutsatt att samtliga relevanta HIAS-relaterade krav i de föreskrifterna är uppfyllda. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 6.1.11 ska ersättas med följande:

6.1.11   Övriga krav:

—

Helljusstrålkastare på fordon som har en benägenhet att luta i kurvor får vara utrustade med ett system för horisontell lutningsjustering (HIAS) enligt definitionen i punkt 2.25 i Uneces föreskrifter nr 53, förutsatt att samtliga relevanta HIAS-relaterade krav i de föreskrifterna är uppfyllda.

| — | Det sammanlagda värdet i fråga om den maximala intensiteten för samtliga helljusstrålkastare som kan aktiveras samtidigt får inte överskrida 430 000 cd, vilket motsvarar ett referensvärde på 100.” |
| --- | --- |

—

Det sammanlagda värdet i fråga om den maximala intensiteten för samtliga helljusstrålkastare som kan aktiveras samtidigt får inte överskrida 430 000 cd, vilket motsvarar ett referensvärde på 100.”

| c) | Följande punkter 6.13 till 6.13.7 ska läggas till:
  ”6.13   Varsellykta
  6.13.1   Antal:






  — | En eller två, för fordon vars maximala bredd inte överskrider 1 300 mm. |
| --- | --- | --- |

c)

Följande punkter 6.13 till 6.13.7 ska läggas till:

”6.13   Varsellykta

6.13.1   Antal:

—

En eller två, för fordon vars maximala bredd inte överskrider 1 300 mm.

| — | Två, för fordon vars maximala bredd överskrider 1 300 mm. |
| --- | --- |

—

Två, för fordon vars maximala bredd överskrider 1 300 mm.

6.13.2   Placering:

| — | Inga särskilda föreskrifter. |
| --- | --- |

—

Inga särskilda föreskrifter.

6.13.3   Position:

| 6.13.3.1 | I sidled:






  — | En separat varsellykta får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska varsellyktans referenscentrum vara placerat inom fordonets symmetrilängdplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- | --- |

6.13.3.1

I sidled:

—

En separat varsellykta får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska varsellyktans referenscentrum vara placerat inom fordonets symmetrilängdplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | En varsellykta som bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets symmetrilängdplan. Om fordonet även är utrustat med en annan framlykta bredvid varsellyktan, ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- |

—

En varsellykta som bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets symmetrilängdplan. Om fordonet även är utrustat med en annan framlykta bredvid varsellyktan, ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | Två varsellyktor av vilka ingen, den ena eller båda bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- |

—

Två varsellyktor av vilka ingen, den ena eller båda bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | Innerkanterna på de ljusavgivande ytorna ska vara minst 500 mm från varandra för fordon vars maximala bredd överskrider 1 300 mm. |
| --- | --- |

—

Innerkanterna på de ljusavgivande ytorna ska vara minst 500 mm från varandra för fordon vars maximala bredd överskrider 1 300 mm.

| 6.13.3.2 | I höjdled:






  — | Inte mindre än 250 mm och inte mer än 1 500 mm över marken. |
| --- | --- | --- |

6.13.3.2

I höjdled:

—

Inte mindre än 250 mm och inte mer än 1 500 mm över marken.

| 6.13.3.3 | I längdled:






  — | Framtill på fordonet. Detta krav ska anses uppfyllt om det avgivna ljuset inte orsakar föraren obehag, vare sig direkt eller indirekt genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på fordonet. |
| --- | --- | --- |

6.13.3.3

I längdled:

—

Framtill på fordonet. Detta krav ska anses uppfyllt om det avgivna ljuset inte orsakar föraren obehag, vare sig direkt eller indirekt genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på fordonet.

| 6.13.3.4 | Avstånd:






  — | Om avståndet mellan den främre körriktningsvisaren och varsellyktan är högst 40 mm, ska de elektriska kopplingarna för varsellyktan på fordonets relevanta sida vara sådana att






  — | den släcks eller |
| --- | --- | --- | --- |

6.13.3.4

Avstånd:

—

Om avståndet mellan den främre körriktningsvisaren och varsellyktan är högst 40 mm, ska de elektriska kopplingarna för varsellyktan på fordonets relevanta sida vara sådana att

—

den släcks eller

| — | dess ljusstyrka sänks till en nivå på max 140 cd, |
| --- | --- |

—

dess ljusstyrka sänks till en nivå på max 140 cd,

under hela perioden (både på och utanför cykeln) då den relevanta främre körriktningvisaren är aktiverad.

6.13.4   Geometrisk synbarhet:

| — | α = 10° uppåt och 10° nedåt, |
| --- | --- |

—

α = 10° uppåt och 10° nedåt,

| — | β = 20° till vänster och till höger om det endast finns en varsellykta, |
| --- | --- |

—

β = 20° till vänster och till höger om det endast finns en varsellykta,

| — | β = 20° utåt och 20° inåt om det finns två varsellyktor. |
| --- | --- |

—

β = 20° utåt och 20° inåt om det finns två varsellyktor.

6.13.5   Riktning:

| — | Framåt, får vridas med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel. |
| --- | --- |

—

Framåt, får vridas med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel.

6.13.6   Elektriska kopplingar:

| — | Alla varsellyktor ska tändas när huvudströmbrytaren har aktiverats. De får emellertid förbli släckta under följande förutsättningar:






  — | Den automatiska växelspaken är i parkeringsläge. |
| --- | --- | --- |

—

Alla varsellyktor ska tändas när huvudströmbrytaren har aktiverats. De får emellertid förbli släckta under följande förutsättningar:

—

Den automatiska växelspaken är i parkeringsläge.

| — | Parkeringsbromsen är aktiverad. |
| --- | --- |

—

Parkeringsbromsen är aktiverad.

| — | Innan fordonet sätts i rörelse för första gången efter varje manuell aktivering av huvudströmbrytaren och fordonets framdrivningssystem. |
| --- | --- |

—

Innan fordonet sätts i rörelse för första gången efter varje manuell aktivering av huvudströmbrytaren och fordonets framdrivningssystem.

| — | Varsellyktorna får avaktiveras manuellt. Detta ska emellertid endast vara möjligt om fordonets hastighet inte överstiger 10 km/tim. Lyktorna ska återaktiveras automatiskt när fordonshastigheten överstiger 10 km/tim eller när fordonet har tillryggalagt mer än 100 m. |
| --- | --- |

—

Varsellyktorna får avaktiveras manuellt. Detta ska emellertid endast vara möjligt om fordonets hastighet inte överstiger 10 km/tim. Lyktorna ska återaktiveras automatiskt när fordonshastigheten överstiger 10 km/tim eller när fordonet har tillryggalagt mer än 100 m.

| — | Varsellyktor ska i vart och ett av dessa fall avaktiveras automatiskt när






  — | fordonet stängs av med hjälp av huvudströmbrytaren, |
| --- | --- | --- |

—

Varsellyktor ska i vart och ett av dessa fall avaktiveras automatiskt när

—

fordonet stängs av med hjälp av huvudströmbrytaren,

| — | de främre dimlyktorna aktiveras, |
| --- | --- |

—

de främre dimlyktorna aktiveras,

| — | strålkastarna aktiveras, utom då de används för att med korta mellanrum avge upprepade ljusvarningssignaler samt |
| --- | --- |

—

strålkastarna aktiveras, utom då de används för att med korta mellanrum avge upprepade ljusvarningssignaler samt

| — | den omgivande ljusstyrkan understiger 1 000 lux och den angivna hastigheten på fordonets hastighetsmätare fortfarande är tydligt läslig (t.ex. när hastighetsmätarens belysning alltid är på) och fordonet inte är utrustat med en grön icke blinkande kontrollampa i enlighet med punkt 6.5.9 eller en särskild grön kontrollampa för varsellyktan, vilket framgår av den tillhörande symbolen. I så fall ska de halvljusstrålkastare och belysningsanordningar som krävs enligt punkt 11 i bilaga I avsnitt B automatiskt aktiveras på en och samma gång inom två sekunder efter det att den omgivande ljusstyrkan har understigit 1 000 lux. Om den omgivande ljusstyrkan därefter uppnår en nivå på minst 7 000 lux, ska varsellyktorna automatiskt återaktiveras, medan de halvljusstrålkastare och belysningsanordningar som krävs enligt punkt 11 i bilaga I avsnitt B ska avaktiveras samtidigt inom 5–300 sekunder (dvs. det krävs en helautomatisk ljusomkoppling om föraren saknar synlig indikering och stimulus för att aktivera normal belysning när det är mörkt). |
| --- | --- |

—

den omgivande ljusstyrkan understiger 1 000 lux och den angivna hastigheten på fordonets hastighetsmätare fortfarande är tydligt läslig (t.ex. när hastighetsmätarens belysning alltid är på) och fordonet inte är utrustat med en grön icke blinkande kontrollampa i enlighet med punkt 6.5.9 eller en särskild grön kontrollampa för varsellyktan, vilket framgår av den tillhörande symbolen. I så fall ska de halvljusstrålkastare och belysningsanordningar som krävs enligt punkt 11 i bilaga I avsnitt B automatiskt aktiveras på en och samma gång inom två sekunder efter det att den omgivande ljusstyrkan har understigit 1 000 lux. Om den omgivande ljusstyrkan därefter uppnår en nivå på minst 7 000 lux, ska varsellyktorna automatiskt återaktiveras, medan de halvljusstrålkastare och belysningsanordningar som krävs enligt punkt 11 i bilaga I avsnitt B ska avaktiveras samtidigt inom 5–300 sekunder (dvs. det krävs en helautomatisk ljusomkoppling om föraren saknar synlig indikering och stimulus för att aktivera normal belysning när det är mörkt).

6.13.7   Kontrollampa:

| — | Frivilligt.” |
| --- | --- |

—

Frivilligt.”

| d) | I tillägg 4 ska följande punkt 6.5 införas:






  ”6.5 | Varsellykta: ja/nej (*)” |
| --- | --- | --- |

d)

I tillägg 4 ska följande punkt 6.5 införas:

”6.5

Varsellykta: ja/nej (*)”

| 7. | Bilaga VI ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2.4 ska ersättas med följande:
  2.4   Varsellykta” |
| --- | --- | --- |

7.

Bilaga VI ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2.4 ska ersättas med följande:

2.4   Varsellykta”

| b) | Punkt 6.1.11 ska ersättas med följande:
  6.1.11   Övriga krav:






  — | Helljusstrålkastare på fordon som har en benägenhet att luta i kurvor får vara utrustade med ett system för horisontell lutningsjustering (HIAS) enligt definitionen i punkt 2.25 i Uneces föreskrifter nr 53, förutsatt att samtliga relevanta HIAS-relaterade krav i de föreskrifterna är uppfyllda. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 6.1.11 ska ersättas med följande:

6.1.11   Övriga krav:

—

Helljusstrålkastare på fordon som har en benägenhet att luta i kurvor får vara utrustade med ett system för horisontell lutningsjustering (HIAS) enligt definitionen i punkt 2.25 i Uneces föreskrifter nr 53, förutsatt att samtliga relevanta HIAS-relaterade krav i de föreskrifterna är uppfyllda.

| — | Det sammanlagda värdet i fråga om den maximala intensiteten för samtliga helljusstrålkastare som kan aktiveras samtidigt får inte överskrida 430 000 cd, vilket motsvarar ett referensvärde på 100.” |
| --- | --- |

—

Det sammanlagda värdet i fråga om den maximala intensiteten för samtliga helljusstrålkastare som kan aktiveras samtidigt får inte överskrida 430 000 cd, vilket motsvarar ett referensvärde på 100.”

| c) | Punkt 6.2.3.1 ska ersättas med följande:






  ”6.2.3.1 | I sidled:






  — | En separat halvljusstrålkastare får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska halvljusstrålkastarens referenscentrum vara placerat inom fordonets symmetrilängdplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Punkt 6.2.3.1 ska ersättas med följande:

”6.2.3.1

I sidled:

—

En separat halvljusstrålkastare får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska halvljusstrålkastarens referenscentrum vara placerat inom fordonets symmetrilängdplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | En separat halvljusstrålkastare som bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets symmetrilängdplan. Om fordonet även är utrustat med en annan framlykta bredvid halvljusstrålkastaren, ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- |

—

En separat halvljusstrålkastare som bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets symmetrilängdplan. Om fordonet även är utrustat med en annan framlykta bredvid halvljusstrålkastaren, ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | Två halvljusstrålkastare av vilka ingen, den ena eller båda bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- |

—

Två halvljusstrålkastare av vilka ingen, den ena eller båda bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | Om det finns två halvljusstrålkastare får avståndet mellan den yttersta kanten på de ljusavgivande ytorna och fordonets totala bredd inte överstiga 400 mm.” |
| --- | --- |

—

Om det finns två halvljusstrålkastare får avståndet mellan den yttersta kanten på de ljusavgivande ytorna och fordonets totala bredd inte överstiga 400 mm.”

| d) | Punkt 6.2.11 ska ersättas med följande:
  6.2.11   Övriga krav:






  — | Halvljusstrålkastare på fordon som har en benägenhet att luta i kurvor får vara utrustade med ett system för horisontell lutningsjustering (HIAS) enligt definitionen i punkt 2.25 i Uneces föreskrifter nr 53, förutsatt att samtliga relevanta HIAS-relaterade krav i de föreskrifterna är uppfyllda. |
| --- | --- | --- |

d)

Punkt 6.2.11 ska ersättas med följande:

6.2.11   Övriga krav:

—

Halvljusstrålkastare på fordon som har en benägenhet att luta i kurvor får vara utrustade med ett system för horisontell lutningsjustering (HIAS) enligt definitionen i punkt 2.25 i Uneces föreskrifter nr 53, förutsatt att samtliga relevanta HIAS-relaterade krav i de föreskrifterna är uppfyllda.

| — | Halvljusstrålkastare där den lägsta punkten på den ljusavgivande ytan är högst 0,8 m över marken ska ställas in på en grundinriktning mellan –1,0 % och –1,5 %. Det exakta värdet får uppges av tillverkaren. |
| --- | --- |

—

Halvljusstrålkastare där den lägsta punkten på den ljusavgivande ytan är högst 0,8 m över marken ska ställas in på en grundinriktning mellan –1,0 % och –1,5 %. Det exakta värdet får uppges av tillverkaren.

| — | Halvljusstrålkastare där den lägsta punkten på den ljusavgivande ytan är mellan 0,8 m och 1,0 m över marken ska ställas in på en grundinriktning mellan –1,0 % och –2,0 %. Det exakta värdet får uppges av tillverkaren. |
| --- | --- |

—

Halvljusstrålkastare där den lägsta punkten på den ljusavgivande ytan är mellan 0,8 m och 1,0 m över marken ska ställas in på en grundinriktning mellan –1,0 % och –2,0 %. Det exakta värdet får uppges av tillverkaren.

| — | Halvljusstrålkastare där den lägsta punkten på den ljusavgivande ytan är lägst 1,0 m över marken ska ställas in på en grundinriktning mellan –1,5 % och –2,0 %. Det exakta värdet får uppges av tillverkaren. |
| --- | --- |

—

Halvljusstrålkastare där den lägsta punkten på den ljusavgivande ytan är lägst 1,0 m över marken ska ställas in på en grundinriktning mellan –1,5 % och –2,0 %. Det exakta värdet får uppges av tillverkaren.

| — | För halvljusstrålkastare som har en ljuskälla med ett objektivt ljusflöde som inte överstiger 2 000 lumen och en grundinriktning mellan –1,0 % och –1,5 %, ska den vertikala lutningen förbli mellan –0,5 % och –2,5 % oavsett lastvillkor. Den vertikala lutningen ska förbli mellan –1,0 % och –3,0 % om grundinriktningen är inställd på mellan –1,5 % och –2,0 %. En extern inställningsanordning får användas för att uppfylla kraven, förutsatt att det inte behövs några andra verktyg än de som medföljer fordonet. |
| --- | --- |

—

För halvljusstrålkastare som har en ljuskälla med ett objektivt ljusflöde som inte överstiger 2 000 lumen och en grundinriktning mellan –1,0 % och –1,5 %, ska den vertikala lutningen förbli mellan –0,5 % och –2,5 % oavsett lastvillkor. Den vertikala lutningen ska förbli mellan –1,0 % och –3,0 % om grundinriktningen är inställd på mellan –1,5 % och –2,0 %. En extern inställningsanordning får användas för att uppfylla kraven, förutsatt att det inte behövs några andra verktyg än de som medföljer fordonet.

| — | För halvljusstrålkastare som har en ljuskälla med ett objektivt ljusflöde som överstiger 2 000 lumen och en grundinriktning mellan –1,0 % och –1,5 %, ska den vertikala lutningen förbli mellan –0,5 % och –2,5 % oavsett lastvillkor. Den vertikala lutningen ska förbli mellan –1,0 % och –3,0 % om grundinriktningen är inställd på mellan –1,5 % och –2,0 %. En nivåregleringsanordning för strålkastare får användas för att uppfylla kraven i denna punkt, förutsatt att den är helt automatisk och att reaktionstiden understiger 30 sekunder.” |
| --- | --- |

—

För halvljusstrålkastare som har en ljuskälla med ett objektivt ljusflöde som överstiger 2 000 lumen och en grundinriktning mellan –1,0 % och –1,5 %, ska den vertikala lutningen förbli mellan –0,5 % och –2,5 % oavsett lastvillkor. Den vertikala lutningen ska förbli mellan –1,0 % och –3,0 % om grundinriktningen är inställd på mellan –1,5 % och –2,0 %. En nivåregleringsanordning för strålkastare får användas för att uppfylla kraven i denna punkt, förutsatt att den är helt automatisk och att reaktionstiden understiger 30 sekunder.”

| e) | Följande punkt 6.2.11.1 ska läggas till:






  ”6.2.11.1 | Provningsförhållanden:






  — | Inriktningskraven i punkt 6.2.11 ska kontrolleras på följande sätt:






  — | Fordonet med sin vikt i bruksskick och en vikt på 75 kg som simulerar föraren. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

e)

Följande punkt 6.2.11.1 ska läggas till:

”6.2.11.1

Provningsförhållanden:

—

Inriktningskraven i punkt 6.2.11 ska kontrolleras på följande sätt:

—

Fordonet med sin vikt i bruksskick och en vikt på 75 kg som simulerar föraren.

| — | Fullastat fordon med vikten fördelad för att uppnå maximal axelbelastning enligt tillverkarens uppgift för detta lastvillkor. |
| --- | --- |

—

Fullastat fordon med vikten fördelad för att uppnå maximal axelbelastning enligt tillverkarens uppgift för detta lastvillkor.

| — | Fordon med en vikt på 75 kg som simulerar föraren och dessutom lastat för att uppnå maximal tillåten bakaxelbelastning enligt tillverkarens uppgift. I det här fallet ska emellertid framaxelbelastningen vara så låg som möjligt. |
| --- | --- |

—

Fordon med en vikt på 75 kg som simulerar föraren och dessutom lastat för att uppnå maximal tillåten bakaxelbelastning enligt tillverkarens uppgift. I det här fallet ska emellertid framaxelbelastningen vara så låg som möjligt.

| — | Innan någon mätning görs ska fordonet gungas tre gånger och därefter flyttas bakåt och framåt under minst ett helt hjulvarv.” |
| --- | --- |

—

Innan någon mätning görs ska fordonet gungas tre gånger och därefter flyttas bakåt och framåt under minst ett helt hjulvarv.”

| f) | Punkt 6.4.1 ska ersättas med följande:
  6.4.1   Antal:






  — | En eller två, för fordon vars maximala bredd inte överskrider 1 300 mm. |
| --- | --- | --- |

f)

Punkt 6.4.1 ska ersättas med följande:

6.4.1   Antal:

—

En eller två, för fordon vars maximala bredd inte överskrider 1 300 mm.

| — | Två, för fordon vars maximala bredd överskrider 1 300 mm. |
| --- | --- |

—

Två, för fordon vars maximala bredd överskrider 1 300 mm.

| — | En ytterligare bromslykta i kategori S3 eller S4 (dvs. en högt placerad bromslykta i mitten) får monteras, förutsatt att alla relevanta krav i Uneces föreskrifter nr 48 avseende montering av sådana bromslyktor på fordon i kategori M1 är uppfyllda.” |
| --- | --- |

—

En ytterligare bromslykta i kategori S3 eller S4 (dvs. en högt placerad bromslykta i mitten) får monteras, förutsatt att alla relevanta krav i Uneces föreskrifter nr 48 avseende montering av sådana bromslyktor på fordon i kategori M1 är uppfyllda.”

| g) | Punkt 6.5.3.1 ska ersättas med följande:






  ”6.5.3.1 | I sidled:






  — | En separat främre positionslykta får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska den främre positionslyktans referenscentrum vara placerat inom fordonets symmetrilängdplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- | --- | --- |

g)

Punkt 6.5.3.1 ska ersättas med följande:

”6.5.3.1

I sidled:

—

En separat främre positionslykta får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska den främre positionslyktans referenscentrum vara placerat inom fordonets symmetrilängdplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | En separat främre positionslykta som bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets symmetrilängdplan. Om fordonet även är utrustat med en annan framlykta bredvid den främre positionslyktan, ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- |

—

En separat främre positionslykta som bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets symmetrilängdplan. Om fordonet även är utrustat med en annan framlykta bredvid den främre positionslyktan, ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | Två främre positionslyktor av vilka ingen, den ena eller båda bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- |

—

Två främre positionslyktor av vilka ingen, den ena eller båda bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | Om det finns två främre positionslyktor får avståndet mellan den yttersta kanten på de ljusavgivande ytorna och fordonets totala bredd inte överstiga 400 mm.” |
| --- | --- |

—

Om det finns två främre positionslyktor får avståndet mellan den yttersta kanten på de ljusavgivande ytorna och fordonets totala bredd inte överstiga 400 mm.”

| h) | Punkt 6.6.3.1 ska ersättas med följande:






  ”6.6.3.1 | I sidled:






  — | En separat bakre positionslykta ska monteras på fordonet så att den bakre positionslyktans referenscentrum ska ligga inom fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- | --- | --- |

h)

Punkt 6.6.3.1 ska ersättas med följande:

”6.6.3.1

I sidled:

—

En separat bakre positionslykta ska monteras på fordonet så att den bakre positionslyktans referenscentrum ska ligga inom fordonets symmetrilängdplan.

| — | Två bakre positionslyktor ska monteras på fordonet så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- |

—

Två bakre positionslyktor ska monteras på fordonet så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | För fordon med två bakhjul och en maximal bredd som överstiger 1 300 mm får avståndet mellan den yttersta kanten på de ljusavgivande ytorna och fordonets totala bredd inte överstiga 400 mm.” |
| --- | --- |

—

För fordon med två bakhjul och en maximal bredd som överstiger 1 300 mm får avståndet mellan den yttersta kanten på de ljusavgivande ytorna och fordonets totala bredd inte överstiga 400 mm.”

| i) | Punkt 6.12.3.1 ska ersättas med följande:






  ”6.12.3.1 | I sidled:






  — | Om det finns en enda bakre reflexanordning, ska denna monteras på fordonet så att dess referenscentrum ligger inom symmetrilängdplanet. |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Punkt 6.12.3.1 ska ersättas med följande:

”6.12.3.1

I sidled:

—

Om det finns en enda bakre reflexanordning, ska denna monteras på fordonet så att dess referenscentrum ligger inom symmetrilängdplanet.

| — | Om det finns två bakre reflexanordningar, ska dessa monteras på fordonet så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till deras symmetrilängdplan. |
| --- | --- |

—

Om det finns två bakre reflexanordningar, ska dessa monteras på fordonet så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till deras symmetrilängdplan.

| — | Om det finns två bakre reflektorer får avståndet mellan den yttersta kanten på de ljusavgivande ytorna och fordonets totala bredd inte överstiga 400 mm.” |
| --- | --- |

—

Om det finns två bakre reflektorer får avståndet mellan den yttersta kanten på de ljusavgivande ytorna och fordonets totala bredd inte överstiga 400 mm.”

| j) | Följande punkter 6.14–6.14.7 ska läggas till:
  6.14   Varsellykta
  6.14.1   Antal:






  — | En eller två, för fordon vars maximala bredd inte överskrider 1 300 mm. |
| --- | --- | --- |

j)

Följande punkter 6.14–6.14.7 ska läggas till:

6.14   Varsellykta

6.14.1   Antal:

—

En eller två, för fordon vars maximala bredd inte överskrider 1 300 mm.

| — | Två, för fordon vars maximala bredd överskrider 1 300 mm. |
| --- | --- |

—

Två, för fordon vars maximala bredd överskrider 1 300 mm.

6.14.2   Placering:

| — | Inga särskilda föreskrifter. |
| --- | --- |

—

Inga särskilda föreskrifter.

6.14.3   Position:

| 6.14.3.1 | I sidled:






  — | En separat varsellykta får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska varsellyktans referenscentrum vara placerat inom fordonets symmetrilängdplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- | --- |

6.14.3.1

I sidled:

—

En separat varsellykta får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska varsellyktans referenscentrum vara placerat inom fordonets symmetrilängdplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | En varsellykta som bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets symmetrilängdplan. Om fordonet även är utrustat med en annan framlykta bredvid varsellyktan, ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- |

—

En varsellykta som bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets symmetrilängdplan. Om fordonet även är utrustat med en annan framlykta bredvid varsellyktan, ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | Två varsellyktor av vilka ingen, den ena eller båda bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan. |
| --- | --- |

—

Två varsellyktor av vilka ingen, den ena eller båda bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets symmetrilängdplan.

| — | Innerkanterna på de ljusavgivande ytorna ska vara minst 500 mm från varandra för fordon vars maximala bredd överskrider 1 300 mm. |
| --- | --- |

—

Innerkanterna på de ljusavgivande ytorna ska vara minst 500 mm från varandra för fordon vars maximala bredd överskrider 1 300 mm.

| 6.14.3.2 | I höjdled:






  — | Inte mindre än 250 mm och inte mer än 1 500 mm över marken. |
| --- | --- | --- |

6.14.3.2

I höjdled:

—

Inte mindre än 250 mm och inte mer än 1 500 mm över marken.

| 6.14.3.3 | I längdled:






  — | Framtill på fordonet. Detta krav ska anses uppfyllt om det avgivna ljuset inte orsakar föraren obehag, vare sig direkt eller indirekt genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på fordonet. |
| --- | --- | --- |

6.14.3.3

I längdled:

—

Framtill på fordonet. Detta krav ska anses uppfyllt om det avgivna ljuset inte orsakar föraren obehag, vare sig direkt eller indirekt genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på fordonet.

| 6.14.3.4 | Avstånd:






  — | Om avståndet mellan den främre körriktningsvisaren och varsellyktan är högst 40 mm, ska de elektriska kopplingarna för varsellyktan på fordonets relevanta sida vara sådana att






  — | den släcks eller |
| --- | --- | --- | --- |

6.14.3.4

Avstånd:

—

Om avståndet mellan den främre körriktningsvisaren och varsellyktan är högst 40 mm, ska de elektriska kopplingarna för varsellyktan på fordonets relevanta sida vara sådana att

—

den släcks eller

| — | dess ljusstyrka sänks till en nivå på max 140 cd, |
| --- | --- |

—

dess ljusstyrka sänks till en nivå på max 140 cd,

under hela perioden (både på och utanför cykeln) då den relevanta främre körriktningvisaren är aktiverad.

6.14.4   Geometrisk synbarhet:

| — | α = 10° uppåt och 10° nedåt, |
| --- | --- |

—

α = 10° uppåt och 10° nedåt,

| — | β = 20° till vänster och till höger om det endast finns en varsellykta, |
| --- | --- |

—

β = 20° till vänster och till höger om det endast finns en varsellykta,

| — | β = 20° utåt och 20° inåt om det finns två varsellyktor. |
| --- | --- |

—

β = 20° utåt och 20° inåt om det finns två varsellyktor.

6.14.5   Riktning:

| — | Framåt, får vridas med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel. |
| --- | --- |

—

Framåt, får vridas med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel.

6.14.6   Elektriska kopplingar:

| — | Alla varsellyktor ska tändas när huvudströmbrytaren har aktiverats. De får emellertid förbli släckta under följande förutsättningar:






  — | Den automatiska växelspaken är i parkeringsläge. |
| --- | --- | --- |

—

Alla varsellyktor ska tändas när huvudströmbrytaren har aktiverats. De får emellertid förbli släckta under följande förutsättningar:

—

Den automatiska växelspaken är i parkeringsläge.

| — | Parkeringsbromsen är aktiverad. |
| --- | --- |

—

Parkeringsbromsen är aktiverad.

| — | Innan fordonet sätts i rörelse för första gången efter varje manuell aktivering av huvudströmbrytaren och fordonets framdrivningssystem. |
| --- | --- |

—

Innan fordonet sätts i rörelse för första gången efter varje manuell aktivering av huvudströmbrytaren och fordonets framdrivningssystem.

| — | Varsellyktorna får avaktiveras manuellt. Detta ska emellertid endast vara möjligt om fordonets hastighet inte överstiger 10 km/tim. Lyktorna ska återaktiveras automatiskt när fordonshastigheten överstiger 10 km/tim eller när fordonet har tillryggalagt mer än 100 m. |
| --- | --- |

—

Varsellyktorna får avaktiveras manuellt. Detta ska emellertid endast vara möjligt om fordonets hastighet inte överstiger 10 km/tim. Lyktorna ska återaktiveras automatiskt när fordonshastigheten överstiger 10 km/tim eller när fordonet har tillryggalagt mer än 100 m.

| — | Varsellyktor ska i vart och ett av dessa fall avaktiveras automatiskt när






  — | fordonet stängs av med hjälp av huvudströmbrytaren, |
| --- | --- | --- |

—

Varsellyktor ska i vart och ett av dessa fall avaktiveras automatiskt när

—

fordonet stängs av med hjälp av huvudströmbrytaren,

| — | de främre dimlyktorna aktiveras, |
| --- | --- |

—

de främre dimlyktorna aktiveras,

| — | strålkastarna aktiveras, utom då de används för att med korta mellanrum avge upprepade ljusvarningssignaler samt |
| --- | --- |

—

strålkastarna aktiveras, utom då de används för att med korta mellanrum avge upprepade ljusvarningssignaler samt

| — | den omgivande ljusstyrkan understiger 1 000 lux och den angivna hastigheten på fordonets hastighetsmätare fortfarande är tydligt läslig (t.ex. när hastighetsmätarens belysning alltid är på) och fordonet inte är utrustat med en grön icke blinkande kontrollampa i enlighet med punkt 6.5.9 eller en särskild grön kontrollampa för varsellyktan, vilket framgår av den tillhörande symbolen. I så fall ska de halvljusstrålkastare och belysningsanordningar som krävs enligt punkt 11 i bilaga I avsnitt B automatiskt aktiveras på en och samma gång inom två sekunder efter det att den omgivande ljusstyrkan har understigit 1 000 lux. Om den omgivande ljusstyrkan därefter uppnår en nivå på minst 7 000 lux, ska varsellyktorna automatiskt återaktiveras, medan de halvljusstrålkastare och belysningsanordningar som krävs enligt punkt 11 i bilaga I avsnitt B ska avaktiveras samtidigt inom 5–300 sekunder (dvs. det krävs en helautomatisk ljusomkoppling om föraren saknar synlig indikering och stimulus för att aktivera normal belysning när det är mörkt). |
| --- | --- |

—

den omgivande ljusstyrkan understiger 1 000 lux och den angivna hastigheten på fordonets hastighetsmätare fortfarande är tydligt läslig (t.ex. när hastighetsmätarens belysning alltid är på) och fordonet inte är utrustat med en grön icke blinkande kontrollampa i enlighet med punkt 6.5.9 eller en särskild grön kontrollampa för varsellyktan, vilket framgår av den tillhörande symbolen. I så fall ska de halvljusstrålkastare och belysningsanordningar som krävs enligt punkt 11 i bilaga I avsnitt B automatiskt aktiveras på en och samma gång inom två sekunder efter det att den omgivande ljusstyrkan har understigit 1 000 lux. Om den omgivande ljusstyrkan därefter uppnår en nivå på minst 7 000 lux, ska varsellyktorna automatiskt återaktiveras, medan de halvljusstrålkastare och belysningsanordningar som krävs enligt punkt 11 i bilaga I avsnitt B ska avaktiveras samtidigt inom 5–300 sekunder (dvs. det krävs en helautomatisk ljusomkoppling om föraren saknar synlig indikering och stimulus för att aktivera normal belysning när det är mörkt).

6.14.7   Kontrollampa:

| — | Frivilligt”. |
| --- | --- |

—

Frivilligt”.

| k) | I tillägg 4 ska punkt 6.5 ersättas med följande:






  ”6.5 | Varsellykta: ja/nej (*)” |
| --- | --- | --- |

k)

I tillägg 4 ska punkt 6.5 ersättas med följande:

”6.5

Varsellykta: ja/nej (*)”

---

BESLUT

| 10.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/39

---

RÅDETS BESLUT 2013/725/GUSP

av den 9 december 2013

om ändring och förlängning av beslut 2012/173/Gusp om aktivering av EU:s operationscentrum för GSFP-uppdragen och -insatsen på Afrikas horn

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 42.4 och artikel 43.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 16 juli 2012 antog rådet beslut 2012/389/Gusp (1) om inrättandet av Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor). |
| --- | --- |

(1)

Den 16 juli 2012 antog rådet beslut 2012/389/Gusp (1) om inrättandet av Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor).

| (2) | Den 8 oktober 2013 beslutade kommittén för utrikes- och säkerhets politik (Kusp) att mandatet för EU:s operationscentrum för uppdragen och insatsen inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) på Afrikas horn bör förlängas med en period på 12 månader. |
| --- | --- |

(2)

Den 8 oktober 2013 beslutade kommittén för utrikes- och säkerhets politik (Kusp) att mandatet för EU:s operationscentrum för uppdragen och insatsen inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) på Afrikas horn bör förlängas med en period på 12 månader.

| (3) | Rådets beslut 2012/173/Gusp (2) bör därför ändras och förlängas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Rådets beslut 2012/173/Gusp (2) bör därför ändras och förlängas i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2012/173/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 ska punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   EU:s operationscentrum ska aktiveras till stöd för GSFP-uppdragen och -insatsen på Afrikas horn, nämligen insatsen Atalanta, EUTM Somalia och Eucap Nestor.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 1 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   EU:s operationscentrum ska aktiveras till stöd för GSFP-uppdragen och -insatsen på Afrikas horn, nämligen insatsen Atalanta, EUTM Somalia och Eucap Nestor.”

| 2. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | punkt 2 a ska ersättas med följande:






  ”a) | med utnyttjande av sin militära expertis och specialiserade planeringsexpertis tillhandahålla direkt stöd till den civila operationschefen vid den operativa planeringen och genomförandet av Eucap Nestor,” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

punkt 2 a ska ersättas med följande:

”a)

med utnyttjande av sin militära expertis och specialiserade planeringsexpertis tillhandahålla direkt stöd till den civila operationschefen vid den operativa planeringen och genomförandet av Eucap Nestor,”

| b) | Punkt 2 f ska ersättas med följande:






  ”f) | underlätta samordning och öka synergierna mellan insatsen Atalanta, EUTM Somalia och Eucap Nestor inom ramen för strategin för Afrikas horn och i samverkan med Europeiska unionens särskilda representant för Afrikas horn.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 f ska ersättas med följande:

”f)

underlätta samordning och öka synergierna mellan insatsen Atalanta, EUTM Somalia och Eucap Nestor inom ramen för strategin för Afrikas horn och i samverkan med Europeiska unionens särskilda representant för Afrikas horn.”

| 3. | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Kommendör (flottan) Ad VAN DER LINDE utnämns härmed till chef för operationscentrumet för en period på två år.” |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Kommendör (flottan) Ad VAN DER LINDE utnämns härmed till chef för operationscentrumet för en period på två år.”

| b) | Följande punkt ska läggas till:
  ”1a.   I enlighet med artikel 38 i EU-fördraget bemyndigar rådet härmed Kusp att fatta beslut om utnämningen av efterföljande chefer för EU:s operationscentrum.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”1a.   I enlighet med artikel 38 i EU-fördraget bemyndigar rådet härmed Kusp att fatta beslut om utnämningen av efterföljande chefer för EU:s operationscentrum.”

| 4. | I artikel 9 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Det ska gälla från och med den 23 mars 2012 till och med den 22 mars 2015.” |
| --- | --- |

4.

I artikel 9 ska andra stycket ersättas med följande:

”Det ska gälla från och med den 23 mars 2012 till och med den 22 mars 2015.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 9 december 2013.

På rådets vägnar

A. PABEDINSKIENĖ

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2012/389/GUSP av den 16 juli 2012 om Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (EUCAP Nestor) (EUT L 187, 17.7.2012, s. 40).

1

(2)  Rådets beslut 2012/173/GUSP av den 23 mars 2012 om aktivering av EU:s operationscentrum för GSFP-uppdragen och -insatsen på Afrikas horn (EUT L 89, 27.3.2012, s. 66).

2

---

| 10.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/41 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/41

---

RÅDETS BESLUT 2013/726/GUSP

av den 9 december 2013

till stöd för FN:s säkerhetsråds resolution 2118 (2013) och beslut EC-M-33/Dec 1 av styrelsen för Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 26.2 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 27 september 2013 antog styrelsen för Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) styrelse Beslut om förstöring av Syriens kemiska vapen vid sitt möte EC-M-33. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 september 2013 antog styrelsen för Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) styrelse Beslut om förstöring av Syriens kemiska vapen vid sitt möte EC-M-33.

| (2) | Den 27 september 2013 antog Förenta nationernas resolution 2118 (2013) som uttryckte dess stora bestörtning över den användning av kemiska vapen den 21 augusti 2013 i Rif Dimashq som framgår av rapporten från FN-uppdraget, i vilken man fördömde det dödande av civila som vållades, fastslog att användningen av kemiska vapen utgör en grov kränkning av internationell rätt och framhöll att de som bär ansvaret för användning av kemiska vapen måste ställas till svars samt betonade att den enda lösningen av den pågående krisen i Arabrepubliken Syrien är genom en bred och syriskledd politisk process grundad på Genève-kommunikén av den 30 juni 2012 och framhöll behovet av att så snart som möjligt sammankalla den internationella konferensen om Syrien. |
| --- | --- |

(2)

Den 27 september 2013 antog Förenta nationernas resolution 2118 (2013) som uttryckte dess stora bestörtning över den användning av kemiska vapen den 21 augusti 2013 i Rif Dimashq som framgår av rapporten från FN-uppdraget, i vilken man fördömde det dödande av civila som vållades, fastslog att användningen av kemiska vapen utgör en grov kränkning av internationell rätt och framhöll att de som bär ansvaret för användning av kemiska vapen måste ställas till svars samt betonade att den enda lösningen av den pågående krisen i Arabrepubliken Syrien är genom en bred och syriskledd politisk process grundad på Genève-kommunikén av den 30 juni 2012 och framhöll behovet av att så snart som möjligt sammankalla den internationella konferensen om Syrien.

| (3) | I ett uttalande medgav Arabrepubliken Syriens regering förekomsten av ett storskaligt program för kemiska vapen och av betydande kvantiteter kemiska vapen, inbegripet farliga giftiga kemiska komponenter till sådana vapen, vilket utgör en källa till djup oro avseende icke-spridning, avrustning och säkerhet. |
| --- | --- |

(3)

I ett uttalande medgav Arabrepubliken Syriens regering förekomsten av ett storskaligt program för kemiska vapen och av betydande kvantiteter kemiska vapen, inbegripet farliga giftiga kemiska komponenter till sådana vapen, vilket utgör en källa till djup oro avseende icke-spridning, avrustning och säkerhet.

| (4) | Till följd av Arabrepubliken Syriens anslutning till konventionen om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring (nedan kallad konventionen om kemiska vapen eller CWC) som ska tillämpas från den 14 oktober 2013, har OPCW fått i uppgift att kontrollera att Syrien uppfyller villkoren i CWC och alla tillämpliga beslut av OPCW:s styrelse och, som en del av det gemensamma uppdraget, att kontrollera efterlevnaden av alla tillämpliga resolutioner från FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

(4)

Till följd av Arabrepubliken Syriens anslutning till konventionen om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring (nedan kallad konventionen om kemiska vapen eller CWC) som ska tillämpas från den 14 oktober 2013, har OPCW fått i uppgift att kontrollera att Syrien uppfyller villkoren i CWC och alla tillämpliga beslut av OPCW:s styrelse och, som en del av det gemensamma uppdraget, att kontrollera efterlevnaden av alla tillämpliga resolutioner från FN:s säkerhetsråd.

| (5) | Den 16 oktober 2013 erinrade OPCW:s generaldirektör de stater som är parter i CWC (not S/1132/2013) om att styrelsen i sitt beslut om förstöring av Syriens kemiska vapen (EC-M-33/Dec.1) bland annat hade beslutat ”att skyndsamt undersöka finansieringsmekanismerna för de insatser som utförs av sekretariatet med avseende på Arabrepubliken Syrien och att uppmana alla konventionsstater som så kan att lämna frivilliga bidrag till den verksamhet som utförs för att verkställa beslutet”. I samma not vädjade han ”till alla konventionsstater om att överväga frivilliga bidrag i vilka belopp som helst till förvaltningsfonden för Syrien i syfte att hjälpa till att möta det som kanske är en av de värsta utmaningarna i organisationens historia”. Förvaltningsfonden kan således ta emot bidrag från andra källor, däribland från icke-statliga organisationer samt från institutioner eller privata givare. |
| --- | --- |

(5)

Den 16 oktober 2013 erinrade OPCW:s generaldirektör de stater som är parter i CWC (not S/1132/2013) om att styrelsen i sitt beslut om förstöring av Syriens kemiska vapen (EC-M-33/Dec.1) bland annat hade beslutat ”att skyndsamt undersöka finansieringsmekanismerna för de insatser som utförs av sekretariatet med avseende på Arabrepubliken Syrien och att uppmana alla konventionsstater som så kan att lämna frivilliga bidrag till den verksamhet som utförs för att verkställa beslutet”. I samma not vädjade han ”till alla konventionsstater om att överväga frivilliga bidrag i vilka belopp som helst till förvaltningsfonden för Syrien i syfte att hjälpa till att möta det som kanske är en av de värsta utmaningarna i organisationens historia”. Förvaltningsfonden kan således ta emot bidrag från andra källor, däribland från icke-statliga organisationer samt från institutioner eller privata givare.

| (6) | Europeiska unionens råd välkomnade i sina slutsatser den 21 oktober 2013 det beslut som fattats av OPCW:s styrelse samt säkerhetsrådets resolution 2118 och upprepade unionens beredvillighet att överväga ett stöd. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska unionens råd välkomnade i sina slutsatser den 21 oktober 2013 det beslut som fattats av OPCW:s styrelse samt säkerhetsrådets resolution 2118 och upprepade unionens beredvillighet att överväga ett stöd.

| (7) | Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (nedan kallad strategin), vars kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder som behöver vidtas både inom unionen och i tredjeländer för att bekämpa en sådan spridning. |
| --- | --- |

(7)

Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (nedan kallad strategin), vars kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder som behöver vidtas både inom unionen och i tredjeländer för att bekämpa en sådan spridning.

| (8) | I strategin understryks den helt avgörande roll som CWC och OPCW har för att skapa en värld fri från kemiska vapen. |
| --- | --- |

(8)

I strategin understryks den helt avgörande roll som CWC och OPCW har för att skapa en värld fri från kemiska vapen.

| (9) | Unionen genomför aktivt strategin och verkställer de åtgärder som anges i kapitel III i denna, särskilt genom att frigöra finansiella resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leds av multilaterala organisationer, till exempel OPCW. I enlighet med detta antog rådet den 23 mars 2012 beslut 2012/166/Gusp (1) till stöd för OPCW:s verksamhet. |
| --- | --- |

(9)

Unionen genomför aktivt strategin och verkställer de åtgärder som anges i kapitel III i denna, särskilt genom att frigöra finansiella resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leds av multilaterala organisationer, till exempel OPCW. I enlighet med detta antog rådet den 23 mars 2012 beslut 2012/166/Gusp (1) till stöd för OPCW:s verksamhet.

| (10) | Den 21 november 2013 gjorde OPCW:s generaldirektör en framställning till unionen om bidrag till förvaltningsfonden för Syrien. |
| --- | --- |

(10)

Den 21 november 2013 gjorde OPCW:s generaldirektör en framställning till unionen om bidrag till förvaltningsfonden för Syrien.

| (11) | Det tekniska genomförandet av detta beslut bör anförtros OPCW. De projekt som unionen stöder kan enbart finansieras genom frivilliga bidrag till OPCW:s förvaltningsfond. Sådana bidrag från unionen kommer att betyda mycket för OPCW:s möjligheter att utföra de uppgifter som anges i de relevanta besluten av OPCW:s styrelse av den 27 september och den 15 november 2013 och i FN:s säkerhetsråds resolution 2118 av den 27 september 2013. |
| --- | --- |

(11)

Det tekniska genomförandet av detta beslut bör anförtros OPCW. De projekt som unionen stöder kan enbart finansieras genom frivilliga bidrag till OPCW:s förvaltningsfond. Sådana bidrag från unionen kommer att betyda mycket för OPCW:s möjligheter att utföra de uppgifter som anges i de relevanta besluten av OPCW:s styrelse av den 27 september och den 15 november 2013 och i FN:s säkerhetsråds resolution 2118 av den 27 september 2013.

| (12) | Kommissionen bör ges i uppdrag att ansvara för övervakningen av att unionens finansiella bidrag används korrekt. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen bör ges i uppdrag att ansvara för övervakningen av att unionens finansiella bidrag används korrekt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Unionen ska stödja OPCW:s verksamhet genom att bidra till de kostnader som är förbundna med inspektionen och kontrollen av förstöringen av Syriens kemiska vapen samt till de kostnader som är förbundna med kompletterande verksamhet till de centrala tilldelade uppgifterna till stöd för FN:s säkerhetsråds resolution 2118 (2013) och OPCW:s styrelses beslut av den 27 september 2013 om förstöringen av Syriens kemiska vapen samt därpå följande och därtill relaterade resolutioner och beslut.

2.   De OPCW-projekt som stöds genom detta rådsbeslut syftar till att tillhandahålla lägesbildprodukter rörande säkerheten inom OPCW:s och FN:s gemensamma uppdrag, vilket inbegriper vägnätets status genom att tillhandahålla OPCW satellitbilder och relaterade informationsprodukter från Europeiska unionens satellitcentrum (EUSC).

En utförlig beskrivning av projektet återfinns i bilagan.

Artikel 2

1.   Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   Det tekniska genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2 ska anförtros OPCW. Det ska utföra denna uppgift under den höga representantens ansvar. Den höga representanten ska i detta syfte träffa erforderliga överenskommelser med OPCW.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2 ska vara 2 311 842 EUR.

2.   De utgifter som finansieras med det belopp som anges i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som gäller för unionens budget.

3.   Kommissionen ska övervaka att det bidrag som avses i punkt 1 förvaltas korrekt. Den ska därför ingå en finansieringsöverenskommelse med OPCW. Det ska i finansieringsöverenskommelsen anges att OPCW ska se till att unionens bidrag synliggörs på ett sätt som står i förhållande till dess storlek.

4.   Kommissionen ska sträva efter att ingå den finansieringsöverenskommelse som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter beslutets ikraftträdande. Den ska informera rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om dagen för ingåendet av finansieringsöverenskommelsen.

Artikel 4

1.   Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av regelbundna rapporter upprättade av OPCW. Dessa rapporter ska ligga till grund för rådets utvärdering.

2.   Kommissionen ska rapportera om de finansiella aspekterna av projektets genomförande enligt artikel 1.2.

Artikel 5

1.   Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

2.   Det ska upphöra att gälla tolv månader efter dagen för ingåendet av finansieringsöverenskommelsen mellan kommissionen och OPCW som avses i artikel 3.3, eller det ska upphöra att gälla den 10 juni 2014 om inte någon finansieringsöverenskommelse har ingåtts före den dagen.

Utfärdat i Bryssel den 9 december 2013.

På rådets vägnar

A. PABEDINSKIENĖ

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2012/166/GUSP av den 23 mars 2012 till stöd för Organisationen för förbud mot kemiska vapens (OPCW) verksamhet inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 87, 24.3.2012, s. 49).

1

---

BILAGA

STÖD FRÅN EUROPEISKA UNIONEN FÖR FN:S SÄKERHETSRÅDS RESOLUTION 2118 (2013) OCH BESLUT EC-M-33/DEC 1 AV STYRELSEN FÖR ORGANISATIONEN FÖR FÖRBUD MOT KEMISKA VAPEN (OPCW) INOM RAMEN FÖR GENOMFÖRANDET AV EU:S STRATEGI MOT SPRIDNING AV MASSFÖRSTÖRELSEVAPEN

Projekt:   Stöd i form av satellitbilder till OPCW inom ramen för OPCW:s och FN:s gemensamma uppdrag

Mål:

Att stödja OPCW inom ramen för OPCW:s och FN:s gemensamma uppdrag enligt FN:s säkerhetsråds tillämpliga resolutioner och de beslut som fattas av OPCW:s styrelse samt bestämmelserna i CWC.

Resultat:

Bedömning av vägnätets status, särskilt konstaterande av avspärrningar och områden där förflyttningar längs vägen innebär svårigheter samt en förbättrad lägesbild i samband med säkerheten inom OPCW:s och FN:s gemensamma uppdrag i Syrien och med avseende på de platser som ska besökas/inspekteras.

Verksamhet:

Stödet till OPCW kommer att ges i form av upp till 4–5 satellitbildsprodukter från Europeiska unionens satellitcentrum (EUSC) per vecka under tiden från avtalets undertecknande fram till och med den 31 december 2014.

FN och OPCW ska utveckla sin verksamhet i samarbete med relevanta parter, bland andra internationella organisationer och byråer, i syfte att sörja för faktiska synergieffekter och undvika dubbelarbete.

---

| 10.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/44 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/44

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 6 december 2013

om fastställande av ett format för anmälan av information om antagande och väsentliga ändringar av avfallshanteringsplaner och program för förebyggande av avfall

[delgivet med nr C(2013) 8641]

(Text av betydelse för EES)

(2013/727/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (1), särskilt artikel 33.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 28 i direktiv 2008/98/EG ska medlemsstater se till att deras behöriga myndigheter fastställer en eller flera avfallsplaner som omfattar hela det geografiska territoriet i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 28 i direktiv 2008/98/EG ska medlemsstater se till att deras behöriga myndigheter fastställer en eller flera avfallsplaner som omfattar hela det geografiska territoriet i den berörda medlemsstaten.

| (2) | Dessutom ska medlemsstaterna senast den 12 december 2013 upprätta program för förebyggande av avfall i enlighet med artikel 29 i direktiv 2008/98/EG. |
| --- | --- |

(2)

Dessutom ska medlemsstaterna senast den 12 december 2013 upprätta program för förebyggande av avfall i enlighet med artikel 29 i direktiv 2008/98/EG.

| (3) | För att underlätta inlämnandet av relevant information till kommissionen om antagande och väsentliga ändringar av dessa planer och program bör det format som ska användas vid anmälan av sådan information antas. |
| --- | --- |

(3)

För att underlätta inlämnandet av relevant information till kommissionen om antagande och väsentliga ändringar av dessa planer och program bör det format som ska användas vid anmälan av sådan information antas.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 39 i direktiv 2008/98/EG. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 39 i direktiv 2008/98/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Medlemsstaterna ska använda de format som anges i bilagorna I och II till detta beslut för att meddela kommissionen om information om antagande och väsentliga ändringar av avfallsplanerna och de avfallsförebyggande programmen enligt artiklarna 28 och 29 i direktiv 2008/98/EG.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 6 december 2013.

På kommissionens vägnar

Janez POTOČNIK

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 312, 22.11.2008, s. 3.

1

---

BILAGA I

FORMAT FÖR ANMÄLAN AV INFORMATION OM ANTAGANDE OCH VÄSENTLIGA ÄNDRINGAR AV AVFALLSHANTERINGSPLANER

Planens namn:

...

Administrativt organ (namn, adress, e-postadress och eventuella andra nödvändiga kontaktuppgifter) som ansvarar för att anta eller ändra planen:

...

Elektronisk länk till en allmänt tillgänglig webbplats för denna plan:

...

Administrativt organ (namn, adress, e-postadress och eventuella andra nödvändiga kontaktuppgifter) som ansvarar för att sammanställa informationen:

...

Kryssa för tillämplig ruta:

|  | Antagandet av en ny plan för avfallshantering |
| --- | --- |
|  | Väsentliga ändringar av en avfallshanteringsplan |



Antagandet av en ny plan för avfallshantering



Väsentliga ändringar av en avfallshanteringsplan

(Viktigt: Ange de relevanta sidnumren i den anmälda planen och/eller referensdokument till varje fråga)

1.   Allmänna uppgifter

| 1.1 | Datum för antagande/ändring (månad/år): |
| --- | --- |

1.1

Datum för antagande/ändring (månad/år):

| 1.2 | Omfattar planen hela territoriet av medlemsstaten?






   | Ja |
| --- | --- | --- |
|  | Nej |

1.2

Omfattar planen hela territoriet av medlemsstaten?



Ja



Nej

Om svaret är nej, ange vilka delar av territoriet som inte omfattas och skälen för detta:

...

| 1.3 | Vilken räckvidd har avfallshanteringsplanen?






   | Alla avfallsflöden |
| --- | --- | --- |
|  | Kommunalt fast avfall |
|  | Farligt avfall |
|  | Vissa avfallsflöden. Precisera: |

1.3

Vilken räckvidd har avfallshanteringsplanen?



Alla avfallsflöden



Kommunalt fast avfall



Farligt avfall



Vissa avfallsflöden. Precisera:

Om planen inte täcker alla avfallsflöden, ange relevanta ytterligare planer.

...

| 1.4 | Uppfyller planen kraven i direktiv 2008/98/EG?






   | Ja |
| --- | --- | --- |
|  | Nej |

1.4

Uppfyller planen kraven i direktiv 2008/98/EG?



Ja



Nej

Om nej, ange varför:

...

| 1.5 | Har planen utarbetats i enlighet med avfallshierarkin i artikel 4 i direktiv 2008/98/EG?






   | Ja |
| --- | --- | --- |
|  | Nej |

1.5

Har planen utarbetats i enlighet med avfallshierarkin i artikel 4 i direktiv 2008/98/EG?



Ja



Nej

Om svaret är nej, ange för vilka avfallsflöden planen avviker från avfallshierarkin och skälen till dessa avvikelser:

...

| 1.6 | Omfattar planen avfallsförebyggande program?






   | Ja |
| --- | --- | --- |
|  | Nej |

1.6

Omfattar planen avfallsförebyggande program?



Ja



Nej

Om ja, ange relevanta länkar:

...

| 1.7 | Hur deltog berörda parter, myndigheter och allmänheten i utarbetandet av avfallsplanerna och de avfallsförebyggande programmen?
  ... |
| --- | --- |

1.7

Hur deltog berörda parter, myndigheter och allmänheten i utarbetandet av avfallsplanerna och de avfallsförebyggande programmen?

...

2.   Uppgifter om insamlingssystem och avfallshanteringsanläggningar

| 2.1 | Omfattar planen behovet av nya insamlingssystem och större bortskaffnings-/återvinningsanläggningar och tillhörande investeringar?






   | Ja |
| --- | --- | --- |
|  | Nej |

2.1

Omfattar planen behovet av nya insamlingssystem och större bortskaffnings-/återvinningsanläggningar och tillhörande investeringar?



Ja



Nej

| 2.2 | Innehåller planen information om var det finns planerad deponering eller större återvinningsanläggningar och kriterier för valet av den platsen?






   | Ja |
| --- | --- | --- |
|  | Nej |

2.2

Innehåller planen information om var det finns planerad deponering eller större återvinningsanläggningar och kriterier för valet av den platsen?



Ja



Nej

Om svaret är ja, ange var dessa kriterier finns i planen:

...

3.   Information om avfallsrelaterade mål

| 3.1 | Omfattas planens förpackningar och förpackningsavfall av (artikel 14 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG (1))






   | Ja |
| --- | --- | --- |
|  | Nej |

3.1

Omfattas planens förpackningar och förpackningsavfall av (artikel 14 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG (1))



Ja



Nej

| 3.2 | Innehåller planen strategier för att minska mängden biologiskt nedbrytbart avfall som går till deponier (artikel 5 i direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall (2))?






   | Ja |
| --- | --- | --- |
|  | Nej |

3.2

Innehåller planen strategier för att minska mängden biologiskt nedbrytbart avfall som går till deponier (artikel 5 i direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall (2))?



Ja



Nej

| 3.3 | Bidrar planen till att uppnå målen för bortstyrning av biologiskt nedbrytbart avfall?






   | Ja |
| --- | --- | --- |
|  | Nej |

3.3

Bidrar planen till att uppnå målen för bortstyrning av biologiskt nedbrytbart avfall?



Ja



Nej

| 3.4 | Innehåller planen en bedömning av nyttan och lämpligheten av ekonomiska och andra styrmedel, t.ex. deponiavgifter, när det gäller att hantera avfallsfrågor?






   | Ja |
| --- | --- | --- |
|  | Nej |

3.4

Innehåller planen en bedömning av nyttan och lämpligheten av ekonomiska och andra styrmedel, t.ex. deponiavgifter, när det gäller att hantera avfallsfrågor?



Ja



Nej

Ange vilka ekonomiska styrmedel och relaterade åtgärder som planen innehåller.

...

---

(1)  EGT L 365, 31.12.1994, s. 10.

(2)  EGT L 182, 16.7.1999, s. 1.

---

BILAGA II

FORMAT FÖR ANMÄLAN AV INFORMATION OM ANTAGANDE OCH VÄSENTLIGA ÄNDRINGAR AV AVFALLSFÖREBYGGANDE PROGRAM

Programmets namn:

...

Elektronisk länk till en allmänt tillgänglig webbplats för detta program:

...

Administrativt organ (namn, adress, e-postadress och eventuella andra nödvändiga kontaktuppgifter) som ansvarar för att anta eller ändra planen:

...

Administrativt organ (namn, adress, e-postadress och eventuella andra nödvändiga kontaktuppgifter) som ansvarar för att sammanställa svaren:

...

Kryssa för tillämplig ruta:

|  | Antagande av ett nytt avfallsförebyggande program |
| --- | --- |
|  | Väsentliga ändringar av ett avfallsförebyggande program (1)

  Om det sker en anmälan av en omfattande ändring av ett avfallsförebyggande program, vilken plan eller program avser denna ändring?
  Beskriv kortfattat omfattningen och de viktigaste ändringarna. Ange vilka delar av det avfallsförebyggande programmet som ändrats.
  ... |



Antagande av ett nytt avfallsförebyggande program



Väsentliga ändringar av ett avfallsförebyggande program (1)

Om det sker en anmälan av en omfattande ändring av ett avfallsförebyggande program, vilken plan eller program avser denna ändring?

Beskriv kortfattat omfattningen och de viktigaste ändringarna. Ange vilka delar av det avfallsförebyggande programmet som ändrats.

...

(Viktigt: Ange de relevanta sidnumren i den anmälda planen och/eller referensdokument till varje fråga)

1.   Allmänna uppgifter

| 1.1 | Datum för antagande/ändring (månad/år): |
| --- | --- |

1.1

Datum för antagande/ändring (månad/år):

| 1.2 | Omfattar programmet hela territoriet av din medlemsstat?






   | Ja |
| --- | --- | --- |
|  | Nej |

1.2

Omfattar programmet hela territoriet av din medlemsstat?



Ja



Nej

Om svaret är nej, ange vilka delar av territoriet som inte omfattas och skälen för detta:

...

| 1.3 | Är det avfallsförebyggande programmet integrerat inom en avfallshanteringsplan?






   | Ja |
| --- | --- | --- |
|  | Nej |

1.3

Är det avfallsförebyggande programmet integrerat inom en avfallshanteringsplan?



Ja



Nej

Om svaret är ja, ange planen/planerna för avfallshantering:

...

| 1.4 | Ingår programmet i andra miljöpolitiska program?






   | Ja |
| --- | --- | --- |
|  | Nej |

1.4

Ingår programmet i andra miljöpolitiska program?



Ja



Nej

Om svaret är ja, ange programmet/-en:

...

2.   Information om förebyggande av avfall

| 2.1 | Beskriver programmet befintliga förebyggande åtgärder?






   | Ja |
| --- | --- | --- |
|  | Nej |

2.1

Beskriver programmet befintliga förebyggande åtgärder?



Ja



Nej

| 2.2 | Innehåller programmet mål för förebyggande av avfall?






   | Ja |
| --- | --- | --- |
|  | Nej |

2.2

Innehåller programmet mål för förebyggande av avfall?



Ja



Nej

| 2.3 | I vilken utsträckning syftar målen och åtgärderna till att frikoppla ekonomisk tillväxt från miljöpåverkan från avfallsgenerering?
  ... |
| --- | --- |

2.3

I vilken utsträckning syftar målen och åtgärderna till att frikoppla ekonomisk tillväxt från miljöpåverkan från avfallsgenerering?

...

| 2.4 | Innehåller programmet kvantitativa och/eller kvalitativa riktmärken för antagna avfallsförebyggande åtgärder?






   | Ja |
| --- | --- | --- |
|  | Nej |

2.4

Innehåller programmet kvantitativa och/eller kvalitativa riktmärken för antagna avfallsförebyggande åtgärder?



Ja



Nej

Om svaret är ja, ange om det rör sig om kvalitativa och/eller kvantitativa riktmärken och ange relevanta sidnummer:

...

| 2.5 | Innehåller programmet specifika kvalitativa och/eller kvantitativa mål och indikatorer?






   | Ja |
| --- | --- | --- |
|  | Nej |

2.5

Innehåller programmet specifika kvalitativa och/eller kvantitativa mål och indikatorer?



Ja



Nej

Om svaret är ja, ange om det rör sig om kvalitativa och/eller kvantitativa riktmärken och ange relevanta sidnummer:

...

---

(1)  Gäller endast om ett avfallsförebyggande program redan har anmälts till Europeiska kommissionen.

---