# Euroopa Liidu L 346/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.346.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 346 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide20. detsember 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.346.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 346

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide20. detsember 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (Euratom) nr 1368/2013, 13. detsember 2013, liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammidele Bulgaarias ja Slovakkias ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (Euratom) nr 549/2007 ja (Euratom) nr 647/2010 | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (Euratom) nr 1369/2013, 13. detsember 2013, liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammile Leedus ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1990/2006 | 7 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1370/2013, 16. detsember 2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed | 12 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1371/2013, 16. detsember 2013, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) nr 791/2011 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Indiast ja Indoneesiast saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Indiast ja Indoneesiast pärinevatena või mitte | 20 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1372/2013, 19. detsember 2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1373/2013, 19. detsember 2013, millega kehtestatakse ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad sealihasektoris | 29 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1374/2013, 19. detsember 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga 36 (
  2
  ) | 38 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1375/2013, 19. detsember 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga 39 (
  2
  ) | 42 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1376/2013, 19. detsember 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 47 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1377/2013, 19. detsember 2013, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2013. aasta detsember seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvoodi raames | 49 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1378/2013, 19. detsember 2013, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud 2013. aasta detsembri seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames | 51 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/777/ÜVJP |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUTM Somalia/1/2013, 17. detsember 2013, Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) ELi missiooni ülema nimetamise kohta | 53 |
| | | 2013/778/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 13. detsember 2013, millega asutatakse Teadusuuringute Rakendusamet ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/46/EÜ | 54 |
| | | 2013/779/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 17. detsember 2013, millega asutatakse Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/37/EÜ | 58 |
| | | 2013/780/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 18. detsember 2013, millega tehakse erand nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõike 1 punktist ii seoses Ameerika Ühendriikidest pärit kooreta saematerjaliga liikidelt Quercus L., Platanus L. ja Acer saccharum Marsh.
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 9166 all) | 61 |
| | | 2013/781/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 18. detsember 2013, millega lubatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotletud, Inglismaad, Šotimaad ja Walesi käsitlev erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 9167 all) | 65 |
| | | 2013/782/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 18. detsember 2013, millega muudetakse otsust 2002/757/EÜ seoses nõudega esitada kahjulikku organismi Phytophthora ramorum Werres, De Cock & Man in ’t Veld sp. nov. käsitlev fütosanitaarsertifikaat Ameerika Ühendriikidest pärit kooreta saematerjali kohta, mis on saadud liikidelt Acer macrophyllum Pursh ja Quercus spp. L.
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 9181 all) | 69 |
| | | 2013/783/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 18. detsember 2013, millega määratakse kindlaks, et ühelt poolt Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu banaane käsitlevas stabiilsusmehhanismis kehtestatud soodustollimaksu ajutine peatamine ei ole Peruust pärit banaanide impordi suhtes aastal 2013 asjakohane | 73 |
| | | 2013/784/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 18. detsember 2013, millega muudetakse tapmiseks, nuumamiseks ja aretamiseks ette nähtud lammaste ja kitsede liidusisese kaubanduse veterinaarsertifikaatide I, II ja III näidist, mis on sätestatud nõukogu direktiivi 91/68/EMÜ E lisas
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 9208 all)

   (
  2
  ) | 75 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (Euratom) nr 1368/2013, 13. detsember 2013, liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammidele Bulgaarias ja Slovakkias ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (Euratom) nr 549/2007 ja (Euratom) nr 647/2010

1

*

Nõukogu määrus (Euratom) nr 1369/2013, 13. detsember 2013, liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammile Leedus ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1990/2006

7

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1370/2013, 16. detsember 2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed

12

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1371/2013, 16. detsember 2013, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) nr 791/2011 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Indiast ja Indoneesiast saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Indiast ja Indoneesiast pärinevatena või mitte

20

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1372/2013, 19. detsember 2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord (
  1
  )

1

27

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1373/2013, 19. detsember 2013, millega kehtestatakse ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad sealihasektoris

29

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1374/2013, 19. detsember 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga 36 (
  2
  )

2

38

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1375/2013, 19. detsember 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga 39 (
  2
  )

2

42

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1376/2013, 19. detsember 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

47

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1377/2013, 19. detsember 2013, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2013. aasta detsember seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvoodi raames

49

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1378/2013, 19. detsember 2013, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud 2013. aasta detsembri seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

51

OTSUSED

2013/777/ÜVJP

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUTM Somalia/1/2013, 17. detsember 2013, Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) ELi missiooni ülema nimetamise kohta

53

2013/778/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 13. detsember 2013, millega asutatakse Teadusuuringute Rakendusamet ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/46/EÜ

54

2013/779/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 17. detsember 2013, millega asutatakse Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/37/EÜ

58

2013/780/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 18. detsember 2013, millega tehakse erand nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõike 1 punktist ii seoses Ameerika Ühendriikidest pärit kooreta saematerjaliga liikidelt Quercus L., Platanus L. ja Acer saccharum Marsh.
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 9166 all)

Quercus

Platanus

Acer saccharum

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 9166 all)

61

2013/781/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 18. detsember 2013, millega lubatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotletud, Inglismaad, Šotimaad ja Walesi käsitlev erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 9167 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 9167 all)

65

2013/782/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 18. detsember 2013, millega muudetakse otsust 2002/757/EÜ seoses nõudega esitada kahjulikku organismi Phytophthora ramorum Werres, De Cock & Man in ’t Veld sp. nov. käsitlev fütosanitaarsertifikaat Ameerika Ühendriikidest pärit kooreta saematerjali kohta, mis on saadud liikidelt Acer macrophyllum Pursh ja Quercus spp. L.
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 9181 all)

Phytophthora ramorum

Acer macrophyllum

Quercus

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 9181 all)

69

2013/783/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 18. detsember 2013, millega määratakse kindlaks, et ühelt poolt Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu banaane käsitlevas stabiilsusmehhanismis kehtestatud soodustollimaksu ajutine peatamine ei ole Peruust pärit banaanide impordi suhtes aastal 2013 asjakohane

73

2013/784/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 18. detsember 2013, millega muudetakse tapmiseks, nuumamiseks ja aretamiseks ette nähtud lammaste ja kitsede liidusisese kaubanduse veterinaarsertifikaatide I, II ja III näidist, mis on sätestatud nõukogu direktiivi 91/68/EMÜ E lisas
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 9208 all)

   (
  2
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 9208 all)

2

75

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 12. detsembri 2013. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1363/2013 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 (milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele) seoses tehisnanomaterjali määratlusega) parandus ( ELT L 343, 19.12.2013 ) | 89 |

Parandused

*

Komisjoni 12. detsembri 2013. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1363/2013 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 (milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele) seoses tehisnanomaterjali määratlusega) parandus ( ELT L 343, 19.12.2013 )

( ELT L 343, 19.12.2013 )

89

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst |
| | (2)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst

1

(2)   EMPs kohaldatav tekst

2

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EURATOM) nr 1368/2013,

13. detsember 2013,

liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammidele Bulgaarias ja Slovakkias ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (Euratom) nr 549/2007 ja (Euratom) nr 647/2010

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 203,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liitu vastuvõtmise tingimusi ja korda käsitleva protokolli (2) kohaselt võttis Bulgaaria kohustuse sulgeda Kozloduy tuumaelektrijaama esimene ja teine reaktor ning kolmas ja neljas reaktor vastavalt 31. detsembriks 2002 ja 31. detsembriks 2006 ning reaktorid seejärel dekomisjoneerida. Kooskõlas oma kohustustega sulges Bulgaaria kõik asjaomased reaktorid asjaomaseks tähtajaks. |
| --- | --- |

(1)

Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liitu vastuvõtmise tingimusi ja korda käsitleva protokolli (2) kohaselt võttis Bulgaaria kohustuse sulgeda Kozloduy tuumaelektrijaama esimene ja teine reaktor ning kolmas ja neljas reaktor vastavalt 31. detsembriks 2002 ja 31. detsembriks 2006 ning reaktorid seejärel dekomisjoneerida. Kooskõlas oma kohustustega sulges Bulgaaria kõik asjaomased reaktorid asjaomaseks tähtajaks.

| (2) | 2003. aasta ühinemis aktile lisatud protokolli nr 9 (Bohunice V1 tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori kohta Slovakkias) (3) kohaselt võttis Slovakkia kohustuse sulgeda Bohunice V1 tuumaelektrijaama esimene ja teine reaktor vastavalt 31. detsembriks 2006 ja 31. detsembriks 2008 ning reaktorid seejärel dekomisjoneerida. Kooskõlas oma kohustustega sulges Slovakkia kõik asjaomased reaktorid asjaomaseks tähtajaks. |
| --- | --- |

(2)

2003. aasta ühinemis aktile lisatud protokolli nr 9 (Bohunice V1 tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori kohta Slovakkias) (3) kohaselt võttis Slovakkia kohustuse sulgeda Bohunice V1 tuumaelektrijaama esimene ja teine reaktor vastavalt 31. detsembriks 2006 ja 31. detsembriks 2008 ning reaktorid seejärel dekomisjoneerida. Kooskõlas oma kohustustega sulges Slovakkia kõik asjaomased reaktorid asjaomaseks tähtajaks.

| (3) | Kooskõlas ühinemislepingus võetud kohustustega ning liidu abiga on Bulgaaria ja Slovakkia sulgenud Kozloduy ja Bohunice V1 tuumaelektrijaama ning teinud märkimisväärseid edusamme nende dekomisjoneerimise suunas. Tegelike saastatusest puhastamise, demonteerimise, kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise tööde jätkamiseks ning dekomisjoneerimise lõppseisundi suunas järjepideva protsessi rakendamiseks kooskõlas vastavate dekomisjoneerimiskavadega on vaja lisatööd, samas on vaja tagada kõrgeimate ohutusnormide kohaldamine. Olemasolevate hinnangute kohaselt nõuab dekomisjoneerimistöö lõpuleviimine olulisi täiendavaid rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas ühinemislepingus võetud kohustustega ning liidu abiga on Bulgaaria ja Slovakkia sulgenud Kozloduy ja Bohunice V1 tuumaelektrijaama ning teinud märkimisväärseid edusamme nende dekomisjoneerimise suunas. Tegelike saastatusest puhastamise, demonteerimise, kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise tööde jätkamiseks ning dekomisjoneerimise lõppseisundi suunas järjepideva protsessi rakendamiseks kooskõlas vastavate dekomisjoneerimiskavadega on vaja lisatööd, samas on vaja tagada kõrgeimate ohutusnormide kohaldamine. Olemasolevate hinnangute kohaselt nõuab dekomisjoneerimistöö lõpuleviimine olulisi täiendavaid rahalisi vahendeid.

| (4) | Kahest WWER 440 V 230-tüüpi 880 MW koguvõimsusega reaktorist koosneva Bohunice V1 elektrijaama tegevuse enneaegne lõpetamine ja sellele järgnev dekomisjoneerimine tekitas Slovakile lisaks sotsiaalsele ja energiaalasele mõjule märkimisväärse finantskoormuse, mis hõlmab nii otseseid kui ka kaudseid kulusid. |
| --- | --- |

(4)

Kahest WWER 440 V 230-tüüpi 880 MW koguvõimsusega reaktorist koosneva Bohunice V1 elektrijaama tegevuse enneaegne lõpetamine ja sellele järgnev dekomisjoneerimine tekitas Slovakile lisaks sotsiaalsele ja energiaalasele mõjule märkimisväärse finantskoormuse, mis hõlmab nii otseseid kui ka kaudseid kulusid.

| (5) | Neljast WWER 440 V 230-tüüpi reaktorist koosneva 1 760 MW koguvõimsusega Kozloduy tuumaelektrijaama tegevuse enneaegne lõpetamine ja sellele järgnev dekomisjoneerimine on pannud Bulgaaria kodanikele raske pikaajalise koorma seoses energiaalase, majandusliku, keskkonna- ja sotsiaalse mõjuga. |
| --- | --- |

(5)

Neljast WWER 440 V 230-tüüpi reaktorist koosneva 1 760 MW koguvõimsusega Kozloduy tuumaelektrijaama tegevuse enneaegne lõpetamine ja sellele järgnev dekomisjoneerimine on pannud Bulgaaria kodanikele raske pikaajalise koorma seoses energiaalase, majandusliku, keskkonna- ja sotsiaalse mõjuga.

| (6) | Liit on võtnud kohustuse aidata Bulgaariat ja Slovakkiat toimetulekul dekomisjoneerimisprotsessi tekitatud erakordse rahalise koormusega. Ühinemiseelsest perioodist alates on Bulgaaria ja Slovakkia saanud liidult olulist rahalist toetust, nimelt ajavahemikuks 2007–2013 kehtestatud Kozloduy ja Bohunice programmi kaudu. Osutatud programmide alusel antav liidu rahaline toetus lõpeb 2013. aastal. |
| --- | --- |

(6)

Liit on võtnud kohustuse aidata Bulgaariat ja Slovakkiat toimetulekul dekomisjoneerimisprotsessi tekitatud erakordse rahalise koormusega. Ühinemiseelsest perioodist alates on Bulgaaria ja Slovakkia saanud liidult olulist rahalist toetust, nimelt ajavahemikuks 2007–2013 kehtestatud Kozloduy ja Bohunice programmi kaudu. Osutatud programmide alusel antav liidu rahaline toetus lõpeb 2013. aastal.

| (7) | Olles saanud Bulgaarialt, Leedult ja Slovakkialt edasise rahastamise taotlused, on järgmist mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitlevas komisjoni ettepanekus „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” nähtud tuumaohutuse ja dekomisjoneerimise jaoks liidu üldeelarves ette 700 miljonit eurot. Sellest summast nähakse ette 500 miljoni euro (2011. aasta hindades, jooksevhindades umbes 553 miljonit euro) eraldamine uue programmi jaoks, et täiendavalt toetada Bohunice V1 tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori ning Ignalina esimese ja teise reaktori dekomisjoneerimist] ning Kozloduy esimese kuni neljanda reaktori dekomisjoneerimist ajavahemikus 2014–2020. |
| --- | --- |

(7)

Olles saanud Bulgaarialt, Leedult ja Slovakkialt edasise rahastamise taotlused, on järgmist mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitlevas komisjoni ettepanekus „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” nähtud tuumaohutuse ja dekomisjoneerimise jaoks liidu üldeelarves ette 700 miljonit eurot. Sellest summast nähakse ette 500 miljoni euro (2011. aasta hindades, jooksevhindades umbes 553 miljonit euro) eraldamine uue programmi jaoks, et täiendavalt toetada Bohunice V1 tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori ning Ignalina esimese ja teise reaktori dekomisjoneerimist] ning Kozloduy esimese kuni neljanda reaktori dekomisjoneerimist ajavahemikus 2014–2020.

| (8) | Kozloduy ja Bohunice programmidele määratud assigneeringute summa ja programmitöö periood ning fondidest antud summade jaotus Kozloduy Bohunice ja Ignalina programmi vahel võidakse läbi vaadata, tuginedes vahe- ja lõpphindamise aruande tulemustele. |
| --- | --- |

(8)

Kozloduy ja Bohunice programmidele määratud assigneeringute summa ja programmitöö periood ning fondidest antud summade jaotus Kozloduy Bohunice ja Ignalina programmi vahel võidakse läbi vaadata, tuginedes vahe- ja lõpphindamise aruande tulemustele.

| (9) | Käesoleva määruse kohane toetus peaks tagama dekomisjoneerimise katkematu jätkumise ja olema eelkõige suunatud meetmetele, et rakendada järjepidevat protsessi dekomisjoneerimise lõppseisundi suunas, samas on vaja tagada kõrgeimate ohutusnormide kohaldamine, kuna selliste meetmetega saavutatakse suurim liidu lisaväärtus, samal ajal kui lõplik vastutus tuumaohutuse eest jääb asjaomasele liikmesriigile. Käesolev määrus ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklite 107 ja 108 kohaselt tulevikus toimuvate riigiabimenetluste tulemusi. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määruse kohane toetus peaks tagama dekomisjoneerimise katkematu jätkumise ja olema eelkõige suunatud meetmetele, et rakendada järjepidevat protsessi dekomisjoneerimise lõppseisundi suunas, samas on vaja tagada kõrgeimate ohutusnormide kohaldamine, kuna selliste meetmetega saavutatakse suurim liidu lisaväärtus, samal ajal kui lõplik vastutus tuumaohutuse eest jääb asjaomasele liikmesriigile. Käesolev määrus ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklite 107 ja 108 kohaselt tulevikus toimuvate riigiabimenetluste tulemusi.

| (10) | Käesolev määrus ei piira ühinemislepingutest, eelkõige preambuli põhjendustes 1 ja 2 osutatud protokollidest tulenevaid asjaomaste liikmesriikide õigusi ja kohustusi. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev määrus ei piira ühinemislepingutest, eelkõige preambuli põhjendustes 1 ja 2 osutatud protokollidest tulenevaid asjaomaste liikmesriikide õigusi ja kohustusi.

| (11) | Käesoleva määrusega hõlmatud tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimisel tuleks kasutada parimaid kättesaadavaid tehnilisi eksperditeadmisi ning võtta nõuetekohaselt arvesse suletavate reaktorite omadusi ja tehnilisi spetsifikatsioone, et tagada võimalikult suur tõhusus, võttes seejuures arvesse rahvusvahelisi parimaid tavasid. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega hõlmatud tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimisel tuleks kasutada parimaid kättesaadavaid tehnilisi eksperditeadmisi ning võtta nõuetekohaselt arvesse suletavate reaktorite omadusi ja tehnilisi spetsifikatsioone, et tagada võimalikult suur tõhusus, võttes seejuures arvesse rahvusvahelisi parimaid tavasid.

| (12) | Käesoleva määrusega hõlmatav tegevus ja sellekohased tööd peaksid vastama kohaldatavale liidu ja siseriiklikule õigusele. Määrusega hõlmatud tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimine peaks toimuma kooskõlas õigusaktidega, mis käsitlevad tuumaohutust (nõukogu direktiiv 2009/71/Euratom) (4) jäätmekäitlust (nõukogu direktiiv 2011/70/Euratom) (5) ja keskkonda (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/31/EÜ), (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2011/92/EL (7). |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega hõlmatav tegevus ja sellekohased tööd peaksid vastama kohaldatavale liidu ja siseriiklikule õigusele. Määrusega hõlmatud tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimine peaks toimuma kooskõlas õigusaktidega, mis käsitlevad tuumaohutust (nõukogu direktiiv 2009/71/Euratom) (4) jäätmekäitlust (nõukogu direktiiv 2011/70/Euratom) (5) ja keskkonda (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/31/EÜ), (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2011/92/EL (7).

| (13) | Käesoleva määrusega hõlmatav tegevus ja sellekohased tööd peaksid põhinema ajakohastatud dekomisjoneerimiskaval, mis hõlmab dekomisjoneerimistegevust, sellega seotud ajakava, kulusid ning vajaminevat personali. Kulud tuleks kindlaks määrata vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud dekomisjoneerimiskulude arvestamise standarditele, nagu näiteks International Structure for Decommissioning Costing, mille on ühiselt välja andnud Tuumaenergia Agentuur, Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur ja Euroopa Komisjon. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega hõlmatav tegevus ja sellekohased tööd peaksid põhinema ajakohastatud dekomisjoneerimiskaval, mis hõlmab dekomisjoneerimistegevust, sellega seotud ajakava, kulusid ning vajaminevat personali. Kulud tuleks kindlaks määrata vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud dekomisjoneerimiskulude arvestamise standarditele, nagu näiteks International Structure for Decommissioning Costing, mille on ühiselt välja andnud Tuumaenergia Agentuur, Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur ja Euroopa Komisjon.

| (14) | Komisjon peaks tagama dekomisjoneerimisprotsessi edenemise tõhusa kontrolli, et tagada käesoleva määrusega eraldatava raha kõrgeim liidu lisandväärtus, ehkki lõplik vastutus dekomisjoneerimise eest jääb asjaomastele liikmesriikidele. See hõlmab tõhusat tulemuslikkuse mõõtmist ja asjaomase programmi kestel vajalikuks osutuvate parandusmeetmete hindamist. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon peaks tagama dekomisjoneerimisprotsessi edenemise tõhusa kontrolli, et tagada käesoleva määrusega eraldatava raha kõrgeim liidu lisandväärtus, ehkki lõplik vastutus dekomisjoneerimise eest jääb asjaomastele liikmesriikidele. See hõlmab tõhusat tulemuslikkuse mõõtmist ja asjaomase programmi kestel vajalikuks osutuvate parandusmeetmete hindamist.

| (15) | Liidu finantshuve tuleks kaitsta asjakohaste meetmetega kogu rahastamise jooksul, sealhulgas rikkumiste tõkestamise, avastamise ja analüüsiga, kaotatud vahendite, valesti tasutud või väärkasutatud summade tagasinõudmisega ja vajaduse korral trahvidega. |
| --- | --- |

(15)

Liidu finantshuve tuleks kaitsta asjakohaste meetmetega kogu rahastamise jooksul, sealhulgas rikkumiste tõkestamise, avastamise ja analüüsiga, kaotatud vahendite, valesti tasutud või väärkasutatud summade tagasinõudmisega ja vajaduse korral trahvidega.

| (16) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, eeskätt ohutu dekomisjoneerimise jätkamiseks piisavate rahaliste vahendite eraldamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid nende mõju ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(16)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, eeskätt ohutu dekomisjoneerimise jätkamiseks piisavate rahaliste vahendite eraldamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid nende mõju ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (17) | Kozloduy ja Bohunice programmi alla kuuluvad teatavad meetmed võivad nõuda liidupoolse rahastamise suurt osakaalu, mis võib hästi põhjendatud erandjuhtudel ulatuda rahastamise täissummani. Siiski tuleks teha kõik vajalikud jõupingutused, et jätkata kaasfinantseerimise tava, millele pandi alus ühinemiseelse ja aastatel 2007–2013 antud toetuse raames seoses Bulgaaria ja Slovakkia poolt dekomisjoneerimisel tehtavate jõupingutustega, ning vajaduse korral kaasata kaasfinantseerimist muudest allikatest. |
| --- | --- |

(17)

Kozloduy ja Bohunice programmi alla kuuluvad teatavad meetmed võivad nõuda liidupoolse rahastamise suurt osakaalu, mis võib hästi põhjendatud erandjuhtudel ulatuda rahastamise täissummani. Siiski tuleks teha kõik vajalikud jõupingutused, et jätkata kaasfinantseerimise tava, millele pandi alus ühinemiseelse ja aastatel 2007–2013 antud toetuse raames seoses Bulgaaria ja Slovakkia poolt dekomisjoneerimisel tehtavate jõupingutustega, ning vajaduse korral kaasata kaasfinantseerimist muudest allikatest.

| (18) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused aastaste tööprogrammide ja üksikasjalike rakendusmenetluste vastuvõtmiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (8). |
| --- | --- |

(18)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused aastaste tööprogrammide ja üksikasjalike rakendusmenetluste vastuvõtmiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (8).

| (19) | Nõukogu määrus (Euratom) nr 549/2007 (9) ja nõukogu määrus (Euratom) nr 647/2010 (10) tuleks vastavalt kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(19)

Nõukogu määrus (Euratom) nr 549/2007 (9) ja nõukogu määrus (Euratom) nr 647/2010 (10) tuleks vastavalt kehtetuks tunnistada.

| (20) | Kontrollikoja eriaruannet nr 16/2011 ELi finantsabi kohta Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimiseks, kontrollikoja soovitusi ja komisjoni vastust võeti nõuetekohaselt arvesse, |
| --- | --- |

(20)

Kontrollikoja eriaruannet nr 16/2011 ELi finantsabi kohta Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimiseks, kontrollikoja soovitusi ja komisjoni vastust võeti nõuetekohaselt arvesse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse programm, millega määratakse kindlaks rakenduseeskirjad liidu finantsabi andmiseks meetmetele, mis on seotud Bulgaarias asuva Kozloduy tuumaelektrijaama esimese kuni neljanda reaktori dekomisjoneerimisega (edaspidi „Kozloduy programm”) ja Slovakkias asuva Bohunice V1 tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori dekomisjoneerimisega (edaspidi „Bohunice programm”) (edaspidi koos „Bohunice ja Kozloduy programmid”).

Artikkel 2

Eesmärgid

1.   Kozloduy ja Bohunice programmide üldeesmärk on aidata asjaomastel liikmesriikidel rakendada kooskõlas vastavate dekomisjoneerimiskavadega järjepidevat protsessi Kozloduy esimese kuni neljanda reaktori ja Bohunice V1 esimese ja teise reaktori dekomisjoneerimise lõppseisundi suunas, säilitades samas kõrgeima ohutustaseme.

2.   Kozloduy ja Bohunice programmi erieesmärgid rahastamise perioodil on järgmised:

| a) | Kozloduy programmi osas:






  i) | demonteerimine esimese kuni neljanda reaktori turbiinisaalides ja abihoonetes; mõõdetakse demonteeritavate süsteemide arvu ja liigi alusel; |
| --- | --- | --- |

a)

Kozloduy programmi osas:

i)

demonteerimine esimese kuni neljanda reaktori turbiinisaalides ja abihoonetes; mõõdetakse demonteeritavate süsteemide arvu ja liigi alusel;

| ii) | suurte komponentide ja seadmete demonteerimine esimese kuni neljanda reaktori hoonetes; mõõdetakse demonteeritavate süsteemide ning seadmete arvu ja liigi alusel; |
| --- | --- |

ii)

suurte komponentide ja seadmete demonteerimine esimese kuni neljanda reaktori hoonetes; mõõdetakse demonteeritavate süsteemide ning seadmete arvu ja liigi alusel;

| iii) | dekomisjoneerimisjäätmete ohutu käitlemine üksikasjaliku jäätmekava järgi; mõõdetakse ohutult ladustamiskujule viidud jäätmete koguse ja liigi alusel; |
| --- | --- |

iii)

dekomisjoneerimisjäätmete ohutu käitlemine üksikasjaliku jäätmekava järgi; mõõdetakse ohutult ladustamiskujule viidud jäätmete koguse ja liigi alusel;

| b) | Bohunice programmi osas:






  i) | demonteerimine reaktori V1 turbiinisaalis ja abihoonetes; mõõdetakse demonteeritavate süsteemide arvu ja liigi alusel; |
| --- | --- | --- |

b)

Bohunice programmi osas:

i)

demonteerimine reaktori V1 turbiinisaalis ja abihoonetes; mõõdetakse demonteeritavate süsteemide arvu ja liigi alusel;

| ii) | suurte komponentide ja seadmete demonteerimine reaktori V1 hoonetes; mõõdetakse demonteeritavate süsteemide arvu ja liigi alusel; |
| --- | --- |

ii)

suurte komponentide ja seadmete demonteerimine reaktori V1 hoonetes; mõõdetakse demonteeritavate süsteemide arvu ja liigi alusel;

| iii) | dekomisjoneerimisjäätmete ohutu käitlemine üksikasjaliku jäätmekava järgi; mõõdetakse ohutult ladustamiskujule viidud jäätmete koguse ja liigi alusel. |
| --- | --- |

iii)

dekomisjoneerimisjäätmete ohutu käitlemine üksikasjaliku jäätmekava järgi; mõõdetakse ohutult ladustamiskujule viidud jäätmete koguse ja liigi alusel.

3.   Kozloduy ja Bohunice programmid võivad samuti hõlmata meetmeid, millega säilitatakse dekomisjoneerimisel olevate tuumareaktorite kõrge ohutustase, sealhulgas tugi tuumaelektrijaama personalile.

Artikkel 3

Eelarve

1.   Kozloduy ja Bohunice programmide rakendamise rahastamispakett ajavahemikuks 2014–2020 on jooksevhindades [323 318 000 eurot]. Summa jaotatakse Kozloduy ja Bohunice programmide vahel järgmiselt:

| a) | 208 503 000 eurot Kozloduy programmile ajavahemikuks 2014–2020; |
| --- | --- |

a)

208 503 000 eurot Kozloduy programmile ajavahemikuks 2014–2020;

| b) | 114 815 000 eurot Bohunice programmile ajavahemikuks 2014–2020. |
| --- | --- |

b)

114 815 000 eurot Bohunice programmile ajavahemikuks 2014–2020.

Käesolev määrus ei piira mingil juhul finantskohustusi tulevaste mitmeaastaste finantsraamistike alusel.

2.   Komisjon vaatab Kozloduy ja Bohunice programmide tulemuslikkuse läbi ning hindab nende programmide edenemist artiklis 7 osutatud vahe-eesmärkide ning kavandatud tähtaegade suhtes 2017. aasta lõpuks artiklis 9 osutatud vahehindamise raames. Hindamise tulemustest lähtuvalt võidakse Kozloduy ja Bohunice programmidele määratud assigneeringute summa ning lisaks ka programmitöö periood ja nõukogu ... määruses (Euratom) nr 1369/2013 (11) kindlaks määratud summa jaotus Kozloduy ja Bohunice programmide vahel läbi vaadata, et võtta arvesse nimetatud programmide rakendamise edusamme ning tagada, et vahendite kavandamine ja eraldamine põhineb tegelikel finantsvajadustel ja suutlikkusel toetust kasutada.

3.   Kozloduy ja Bohunice programmide rahaeraldiste jaotus võib katta ka kulusid, mis on seotud ettevalmistava, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistegevusega, mida on vaja kummagi programmi juhtimiseks ning eesmärkide saavutamiseks. Eelkõige uuringute, ekspertide kohtumiste ning teavitus- ja teabevahetusmeetmetega, sealhulgas käesoleva määruse üldeesmärkidega seotud liidu poliitilistest prioriteetidest teavitamisega seotud kulusid, andmete töötlemisele ja vahetamisele suunatud IT-võrkudega seotud kulusid ning kõiki muid kulusid tehnilisele ja haldusabile, mida komisjon vajab Kozloduy ja Bohunice programmide juhtimisel.

Rahaeraldised võivad hõlmata ka tehnilise ja haldusabi kulusid, mida on vaja Kozloduy ja Bohunice programmide ning määruste (Euratom) nr 549/2007 ja (Euratom) nr 647/2010 kohaselt vastu võetud meetmete vahelise ülemineku tagamiseks.

Artikkel 4

Eeltingimused

1.   Bulgaaria ja Slovakkia peavad võtma 1. jaanuariks 2014 asjakohaseid meetmeid, et täita järgmised eeltingimused:

| a) | Euratomi asutamislepingu õigustiku järgimine tuumaohutuse valdkonnas; eelkõige seoses direktiivi 2009/71/Euratom ning direktiivi 2011/70/Euratom ülevõtmisega siseriiklikusse õigusesse; |
| --- | --- |

a)

Euratomi asutamislepingu õigustiku järgimine tuumaohutuse valdkonnas; eelkõige seoses direktiivi 2009/71/Euratom ning direktiivi 2011/70/Euratom ülevõtmisega siseriiklikusse õigusesse;

| b) | riiklikus õigusraamistikus rahastamiskava kehtestamine, milles määratakse kindlaks täielikud kulud ja ettenähtud rahastamisallikad, mis on nõutavad tuumareaktorite dekomisjoneerimise ohutuks lõpetamiseks, sealhulgas käesoleva määrusega hõlmatud kasutatud kütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks; |
| --- | --- |

b)

riiklikus õigusraamistikus rahastamiskava kehtestamine, milles määratakse kindlaks täielikud kulud ja ettenähtud rahastamisallikad, mis on nõutavad tuumareaktorite dekomisjoneerimise ohutuks lõpetamiseks, sealhulgas käesoleva määrusega hõlmatud kasutatud kütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks;

| c) | komisjonile läbivaadatud üksikasjaliku dekomisjoneerimiskava esitamine, mis on liigendatud dekomisjoneerimistegevuste kaupa koos ajakava ja vastava kulustruktuuriga, tuginedes rahvusvaheliselt tunnustatud dekomisjoneerimiskulude arvestamise standardile. |
| --- | --- |

c)

komisjonile läbivaadatud üksikasjaliku dekomisjoneerimiskava esitamine, mis on liigendatud dekomisjoneerimistegevuste kaupa koos ajakava ja vastava kulustruktuuriga, tuginedes rahvusvaheliselt tunnustatud dekomisjoneerimiskulude arvestamise standardile.

2.   Bulgaaria ja Slovakkia esitavad komisjonile vajaliku teabe lõikes 1 osutatud eeltingimuste täitmise kohta hiljemalt 2014. aasta eelarvelise kulukohustuse ajaks.

3.   Komisjon hindab lõikes 2 osutatud teavet artikli 6 lõikes 1 osutatud 2014. aasta tööprogrammi ettevalmistamisel. Kui komisjon esitab ELi toimimise lepingu artikli 258 alusel põhjendatud arvamuse seoses lõike 1 punktis a sätestatud eeltingimusele mittevastavusega või kui lõike 1 punktis b või c sätestatud eeltingimused on mitterahuldavad, langetatakse kooskõlas artikli 11lõikes 2 osutatud uurimismenetlusega otsus peatada kogu liidu abi või osa sellest. Selline otsus kajastub 2014. aasta tööprogrammi vastuvõtmisel. Peatatud abi summa määratakse kindlaks vastavalt artiklis 7 osutatud rakendusaktis sätestatud kriteeriumidele.

Artikkel 5

Rakendamisvormid

1.   Kozloduy ja Bohunice programme rakendatakse ühes või mitmes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 (12) ettenähtud vormis, eelkõige toetuste ja hangete kujul.

2.   Komisjon võib usaldada liidu rahalise abi rakendamise Kozloduy ja Bohunice programmide raames määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punktis c sätestatud asutustele.

Artikkel 6

Aastased tööprogrammid

1.   Komisjon võtab Kozloduy ja Bohunice programmide jaoks iga aasta alguses rakendusaktide kaudu vastu ühise aastase tööprogrammi, milles määratleb kummagi programmi eesmärgid, oodatavad tulemused, asjaomased näitajad ja tähtaja vahendite kasutamiseks iga aasta rahastamiskohustuse raames vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud uurimismenetlusele.

2.   Iga aasta lõpus koostab komisjon varasematel aastatel tehtud töö elluviimise kohta eduaruande. Kõnealune eduaruanne edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning see on järgmise ühise aastase tööprogrammi vastuvõtmise aluseks.

Artikkel 7

Üksikasjalikud rakendusmenetlused

Komisjon võtab kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega hiljemalt 31.detsembril 2014 rakendusaktidega vastu Kozloduy ja Bohunice programmide üksikasjalikud rakendusmenetlused kogu nende kehtivusajaks. Nimetatud rakendusaktidega määratletakse üksikasjalikumalt Kozloduy ja Bohunice programmide eesmärgid, oodatavad tulemused, vahe-eesmärgid, kavandatavad tähtajad ja vastavad tulemuslikkuse näitajad. Samuti sisalduvad neis artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud läbivaadatud üksikasjalikud dekomisjoneerimiskavad, mis on aluseks programmi edenemise ja oodatavate tulemuste õigeaegse saavutamise jälgimiseks.

Artikkel 8

Liidu finantshuvide kaitse

1.   Komisjon võtab vajalikud meetmed, millega tagab, et käesoleva määruse raames rahastatavate meetmete võtmisel kaitstakse ennetavate meetmete kohaldamisega liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse eest, rakendatakse tõhusat kontrolli ja eeskirjade eiramise tuvastamisel nõutakse tagasi valesti makstud summad ning vajaduse korral määratakse tõhus, proportsionaalne ja hoiatav trahv.

2.   Komisjonil või tema esindajatel ning kontrollikojal on õigus auditeerida nii dokumentide alusel kui ka kohapeal kõiki abisaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on saanud liidu abirahasid.

Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) on volitatud tegema taolistest vahenditest otse või kaudselt liidu rahastatud ettevõtjate kohapealseid kontrolle ja paikvaatlusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 (13) ja nõukogu määruses (EÜ, Euratom) nr 2185/96 (14) sätestatud menetlustega, et tuvastada, kas seoses liidu vahendite kasutamist käsitleva toetusleppe või -otsusega on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve riivavat ebaseaduslikku tegevust.

3.   Ilma et sellega piirataks lõike 1 ja 2 kohaldamist, sisaldavad kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingud, toetuslepingud, toetusotsused ja otsused, mis on sõlmitud käesoleva määruse rakendamise tulemusena, sätteid, millega antakse komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus teha oma vastava pädevuse kohaselt nimetatud lõigetes osutatud auditeid, kohapealseid kontrolle ja paikvaatlusi.

Artikkel 9

Vahehindamine

1.   Komisjon kinnitab tihedas koostöös liikmesriikidega hiljemalt 31. detsembriks 2017 hindamise vahearuande, milles hinnatakse kõikide Kozloduy ja Bohunice programmidega seotud meetmete eesmärkide saavutamist tulemuste ja mõjude tasandil, vahendite kasutamise tõhusust ning selle liidu lisandväärtust, et otsustada meetmete muutmine või peatamine. Hindamisel käsitletakse ka vastavalt artikli 2 lõikes 2 ja artiklis 7 kirjeldatud erieesmärkide ja üksikasjalike rakendusmenetluste muutmise võimalusi.

2.   Vahehindamisel võetakse arvesse edenemist võrreldes artikli 2 lõikes 2 osutatud tulemuslikkusnäitajatega.

3.   Komisjon edastab lõikes 1 osutatud hindamise järeldused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 10

Lõpphindamine

1.   Komisjon teeb tihedas koostöös liikmesriikidega Kozloduy ja Bohunice programmide tulemuslikkuse ja tõhususe järelhindamise ning samuti rahastatud meetmete tulemuslikkuse hindamise, pidades silmas mõju, vahendite kasutamist ja liidu lisandväärtust.

2.   Lõpphindamisel võetakse arvesse edenemist võrreldes artikli 2 lõikes 2 osutatud tulemuslikkusnäitajatega.

3.   Komisjon edastab lõikes 1 osutatud hindamise järeldused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 11

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetlusega, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui arvamuse esitamisele ettenähtud tähtaja jooksul komitee eesistuja nii otsustab või kui komitee liikmete enamus seda taotleb.

Artikkel 12

Üleminekusätted

Käesolev määrus ei mõjuta asjaomaste projektide jätkumist ega muutmist, sh nende täielikku ega osalist tühistamist, kuni projektide lõpuleviimiseni, samuti ei mõju see rahalist abi, mida komisjon annab määruste (Euratom) nr 549/2007 ja (Euratom) nr 647/2010 alusel või mis tahes muude selliste õigusaktide alusel, mida kohaldatakse sellise abi suhtes 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning mille kohaldamist asjaomaste meetmete suhtes jätkatakse kuni nende lõpuleviimiseni.

Artikkel 13

Kehtetuks tunnistamine

Määrused (Euratom) nr 549/2007 ja (Euratom) nr 647/2010 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.

Artikkel 14

Jõustumine

Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

V. MAZURONIS

---

(1)  19. novembri 2013. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 157, 21.6.2005, lk 29.

2

(3)  ELT L 236, 23.9.2003, lk 954.

3

(4)  Nõukogu 25. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik (ELT L 172, 2.7.2009, lk 18).

4

(5)  Nõukogu 19. juuli 2011. aasta direktiiv 2011/70/Euratom, millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumakütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks (ELT L 199, 2.8.2011, lk 48).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ ja direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 114).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT L 26,28.1.2012, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

8

(9)  Nõukogu 14. mai 2007. aasta määrus (Euratom) nr 549/2007, mis käsitleb aktile Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga ühinemise tingimuste kohta lisatud protokolli nr 9 (Bohunice V1 tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori kohta Slovakkias) rakendamist (ELT L 131, 23.5.2007, lk 1).

9

(10)  Nõukogu 13. juuli 2010. aasta määrus (Euratom) nr 647/2010 Bulgaaria Kozloduy tuumaelektrijaama esimese kuni neljanda reaktori tegevuse lõpetamiseks antava liidu rahalise abi kohta (Kozloduy programm) (ELT L 189, 22.7.2010, lk 9).

10

(11)  Nõukogu 13. detsember 2013 määrus (Euratom) nr 1369/2013 liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammile Leedus ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1990/2006 (Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 7.).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

13

(14)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

14

---

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/7

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EURATOM) nr 1369/2013,

13. detsember 2013,

liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammile Leedus ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1990/2006

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse 2003. aasta ühinemisakti, eriti selle artiklit 56 ja protokolli nr 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2003. aasta ühinemisaktile lisatud protokolli nr 4 (Ignalina tuumaelektrijaama kohta Leedus) (1) (edaspidi „protokoll nr 4”) kohaselt, millega 2004. aastal tunnistati liidu valmisolekut anda liidu vajalikku täiendavat abi Leedu jõupingutustele dekomisjoneerida Ignalina tuumaelektrijaam ja rõhutati seda solidaarsuse väljendust, kohustus Leedu sulgema Ignalina tuumaelektrijaama esimese reaktori aastaks 2005 ja sama jaama teise reaktori hiljemalt 31. detsembriks 2009 ning seejärel reaktorid dekomisjoneerima. Kooskõlas oma kohustustega sulges Leedu mõlemad asjaomased reaktorid asjaomaseks tähtajaks. |
| --- | --- |

(1)

2003. aasta ühinemisaktile lisatud protokolli nr 4 (Ignalina tuumaelektrijaama kohta Leedus) (1) (edaspidi „protokoll nr 4”) kohaselt, millega 2004. aastal tunnistati liidu valmisolekut anda liidu vajalikku täiendavat abi Leedu jõupingutustele dekomisjoneerida Ignalina tuumaelektrijaam ja rõhutati seda solidaarsuse väljendust, kohustus Leedu sulgema Ignalina tuumaelektrijaama esimese reaktori aastaks 2005 ja sama jaama teise reaktori hiljemalt 31. detsembriks 2009 ning seejärel reaktorid dekomisjoneerima. Kooskõlas oma kohustustega sulges Leedu mõlemad asjaomased reaktorid asjaomaseks tähtajaks.

| (2) | Kooskõlas ühinemislepingus võetud kohustustega ning liidu abiga on Leedu sulgenud Ignalina tuumaelektrijaama ning teinud märkimisväärseid edusamme selle dekomisjoneerimise suunas. Tegelike saastatusest puhastamise, demonteerimise, kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise tööde jätkamiseks ning dekomisjoneerimise lõppseisundi suunas järjepideva protsessi rakendamiseks kooskõlas dekomisjoneerimiskavaga on vaja lisatööd, samas on vaja tagada kõrgeimate ohutusnormide kohaldamine. Olemasolevate hinnangute kohaselt nõuab dekomisjoneerimistöö lõpuleviimine olulisi täiendavaid rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas ühinemislepingus võetud kohustustega ning liidu abiga on Leedu sulgenud Ignalina tuumaelektrijaama ning teinud märkimisväärseid edusamme selle dekomisjoneerimise suunas. Tegelike saastatusest puhastamise, demonteerimise, kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise tööde jätkamiseks ning dekomisjoneerimise lõppseisundi suunas järjepideva protsessi rakendamiseks kooskõlas dekomisjoneerimiskavaga on vaja lisatööd, samas on vaja tagada kõrgeimate ohutusnormide kohaldamine. Olemasolevate hinnangute kohaselt nõuab dekomisjoneerimistöö lõpuleviimine olulisi täiendavaid rahalisi vahendeid.

| (3) | Tunnistades, et Nõukogude Liidu ajast pärineva kahe 1 500 MW RBMK-tüüpi reaktoriga Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse enneaegne lõpetamine ja sellele järgnev dekomisjoneerimine on pretsedenditu ja paneb Leedule erakordse rahalise koorma, mis ei vasta riigi suurusele ega majanduslikule tugevusele, sätestatakse protokollis nr 4, et Ignalina programmi alusel antavat liidu abi jätkatakse katkematult ja seda pikendatakse pärast 2006. aastat järgmiste finantsperspektiivide ajavahemikuks. |
| --- | --- |

(3)

Tunnistades, et Nõukogude Liidu ajast pärineva kahe 1 500 MW RBMK-tüüpi reaktoriga Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse enneaegne lõpetamine ja sellele järgnev dekomisjoneerimine on pretsedenditu ja paneb Leedule erakordse rahalise koorma, mis ei vasta riigi suurusele ega majanduslikule tugevusele, sätestatakse protokollis nr 4, et Ignalina programmi alusel antavat liidu abi jätkatakse katkematult ja seda pikendatakse pärast 2006. aastat järgmiste finantsperspektiivide ajavahemikuks.

| (4) | Liit on võtnud kohustuse aidata Leedut toimetulekul dekomisjoneerimisprotsessi tekitatud erakordse rahalise koormusega. Ühinemiseelsest perioodist alates on Leedu saanud liidult olulist rahalist toetust, nimelt ajavahemikuks 2007–2013 kehtestatud Ignalina programmi kaudu. Osutatud programmi alusel antav liidu rahaline toetus lõpeb 2013.aastal. |
| --- | --- |

(4)

Liit on võtnud kohustuse aidata Leedut toimetulekul dekomisjoneerimisprotsessi tekitatud erakordse rahalise koormusega. Ühinemiseelsest perioodist alates on Leedu saanud liidult olulist rahalist toetust, nimelt ajavahemikuks 2007–2013 kehtestatud Ignalina programmi kaudu. Osutatud programmi alusel antav liidu rahaline toetus lõpeb 2013.aastal.

| (5) | Tunnistades protokolli nr 4 alusel võetud liidu kohustusi ning olles saanud Bulgaarialt, Leedult ja Slovakkialt edasise rahastamise taotlused, on järgmist mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitlevas komisjoni ettepanekus „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” nähtud tuumaohutuse ja dekomisjoneerimise jaoks liidu üldeelarves ette 700 miljonit eurot. Sellest summast nähakse ette 500 miljoni euro (2011. aasta hindades, jooksevhindades umbes 553 miljonit euro) eraldamine uue programmi jaoks, et täiendavalt toetada Bohunice tuumaelektrijaama V1 esimese ja teise reaktori ning Ignalina esimese ja teise reaktori dekomisjoneerimist ning Kozloduy esimese kuni neljanda reaktori dekomisjoneerimist ajavahemikus 2014–2020. |
| --- | --- |

(5)

Tunnistades protokolli nr 4 alusel võetud liidu kohustusi ning olles saanud Bulgaarialt, Leedult ja Slovakkialt edasise rahastamise taotlused, on järgmist mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitlevas komisjoni ettepanekus „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” nähtud tuumaohutuse ja dekomisjoneerimise jaoks liidu üldeelarves ette 700 miljonit eurot. Sellest summast nähakse ette 500 miljoni euro (2011. aasta hindades, jooksevhindades umbes 553 miljonit euro) eraldamine uue programmi jaoks, et täiendavalt toetada Bohunice tuumaelektrijaama V1 esimese ja teise reaktori ning Ignalina esimese ja teise reaktori dekomisjoneerimist ning Kozloduy esimese kuni neljanda reaktori dekomisjoneerimist ajavahemikus 2014–2020.

| (6) | Kozloduy, Ignalina ja Bohunice programmidele määratud assigneeringute summa ja programmitöö periood ning fondidest antud summade jaotus nende programmide vahel võidakse läbi vaadata, tuginedes vahe- ja lõpphindamise aruandele. |
| --- | --- |

(6)

Kozloduy, Ignalina ja Bohunice programmidele määratud assigneeringute summa ja programmitöö periood ning fondidest antud summade jaotus nende programmide vahel võidakse läbi vaadata, tuginedes vahe- ja lõpphindamise aruandele.

| (7) | Käesoleva määruse kohane toetus peaks tagama dekomisjoneerimise katkematu jätkumise ja olema eelkõige suunatud meetmetele, et rakendada järjepidevat protsessi dekomisjoneerimise lõppseisundi suunas, samas on vaja tagada kõrgeimate ohutusnormide kohaldamine, kuna selliste meetmetega saavutatakse suurim liidu lisandväärtus, samal ajal kui lõplik vastutus tuumaohutuse eest jääb asjaomasele liikmesriigile. Käesolev määrus ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklite 107 ja 108 kohaselt tulevikus toimuvate riigiabimenetluste tulemusi. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määruse kohane toetus peaks tagama dekomisjoneerimise katkematu jätkumise ja olema eelkõige suunatud meetmetele, et rakendada järjepidevat protsessi dekomisjoneerimise lõppseisundi suunas, samas on vaja tagada kõrgeimate ohutusnormide kohaldamine, kuna selliste meetmetega saavutatakse suurim liidu lisandväärtus, samal ajal kui lõplik vastutus tuumaohutuse eest jääb asjaomasele liikmesriigile. Käesolev määrus ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklite 107 ja 108 kohaselt tulevikus toimuvate riigiabimenetluste tulemusi.

| (8) | Käesolev määrus ei piira ühinemislepingust, eelkõige preambuli põhjenduses 2 osutatud protokolli nr 4 sätetest tulenevaid asjaomase liikmesriigi õigusi ja kohustusi. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev määrus ei piira ühinemislepingust, eelkõige preambuli põhjenduses 2 osutatud protokolli nr 4 sätetest tulenevaid asjaomase liikmesriigi õigusi ja kohustusi.

| (9) | Käesoleva määrusega hõlmatud tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel tuleks kasutada parimaid kättesaadavaid tehnilisi eksperditeadmisi ning võtta nõuetekohaselt arvesse suletavate reaktorite omadusi ja tehnilisi spetsifikatsioone, et tagada võimalikult suur tõhusus, võttes seejuures arvesse rahvusvahelisi parimaid tavasid. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega hõlmatud tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel tuleks kasutada parimaid kättesaadavaid tehnilisi eksperditeadmisi ning võtta nõuetekohaselt arvesse suletavate reaktorite omadusi ja tehnilisi spetsifikatsioone, et tagada võimalikult suur tõhusus, võttes seejuures arvesse rahvusvahelisi parimaid tavasid.

| (10) | Käesoleva määrusega hõlmatav tegevus ja sellekohased tööd peaksid vastama kohaldatavale liidu ja siseriiklikule õigusele. Määrusega hõlmatud tuumaelektrijaama dekomisjoneerimine peaks toimuma kooskõlas õigusaktidega, mis käsitlevad tuumaohutust (nõukogu direktiiv 2009/71/Euratom), (2) jäätmekäitlust (nõukogu direktiiv 2011/70/Euratom) (3) ja keskkonda (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/31/EÜ), (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2011/92/EL (5). |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega hõlmatav tegevus ja sellekohased tööd peaksid vastama kohaldatavale liidu ja siseriiklikule õigusele. Määrusega hõlmatud tuumaelektrijaama dekomisjoneerimine peaks toimuma kooskõlas õigusaktidega, mis käsitlevad tuumaohutust (nõukogu direktiiv 2009/71/Euratom), (2) jäätmekäitlust (nõukogu direktiiv 2011/70/Euratom) (3) ja keskkonda (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/31/EÜ), (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2011/92/EL (5).

| (11) | Käesoleva määrusega hõlmatav tegevus ja sellekohased tööd peaksid põhinema ajakohastatud dekomisjoneerimiskaval, mis hõlmab dekomisjoneerimistegevust, sellega seotud ajakava, kulusid ning vajaminevat personali. Kulud tuleks kindlaks määrata vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud dekomisjoneerimiskulude arvestamise standarditele, nagu näiteks International Structure for Decommissioning Costing, mille on ühiselt välja andnud Tuumaenergia Agentuur, Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur ja Euroopa Komisjon. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega hõlmatav tegevus ja sellekohased tööd peaksid põhinema ajakohastatud dekomisjoneerimiskaval, mis hõlmab dekomisjoneerimistegevust, sellega seotud ajakava, kulusid ning vajaminevat personali. Kulud tuleks kindlaks määrata vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud dekomisjoneerimiskulude arvestamise standarditele, nagu näiteks International Structure for Decommissioning Costing, mille on ühiselt välja andnud Tuumaenergia Agentuur, Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur ja Euroopa Komisjon.

| (12) | Komisjon peaks tagama dekomisjoneerimisprotsessi edenemise tõhusa kontrolli, et tagada käesoleva määrusega eraldatava raha kõrgeim liidu lisandväärtus, ehkki lõplik vastutus dekomisjoneerimise eest jääb asjaomasele liikmesriigile. See hõlmab tõhusat tulemuslikkuse mõõtmist ja Ignalina programmi kestel vajalikuks osutuvate parandusmeetmete hindamist. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon peaks tagama dekomisjoneerimisprotsessi edenemise tõhusa kontrolli, et tagada käesoleva määrusega eraldatava raha kõrgeim liidu lisandväärtus, ehkki lõplik vastutus dekomisjoneerimise eest jääb asjaomasele liikmesriigile. See hõlmab tõhusat tulemuslikkuse mõõtmist ja Ignalina programmi kestel vajalikuks osutuvate parandusmeetmete hindamist.

| (13) | Liidu finantshuve tuleks kaitsta asjakohaste meetmetega kogu rahastamise jooksul, sealhulgas rikkumiste tõkestamise, avastamise ja analüüsiga, kaotatud vahendite, valesti tasutud või väärkasutatud summade tagasinõudmisega ja vajaduse korral trahvidega. |
| --- | --- |

(13)

Liidu finantshuve tuleks kaitsta asjakohaste meetmetega kogu rahastamise jooksul, sealhulgas rikkumiste tõkestamise, avastamise ja analüüsiga, kaotatud vahendite, valesti tasutud või väärkasutatud summade tagasinõudmisega ja vajaduse korral trahvidega.

| (14) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, eeskätt ohutu dekomisjoneerimise jätkamiseks piisavate rahaliste vahendite eraldamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid nende mõju ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(14)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, eeskätt ohutu dekomisjoneerimise jätkamiseks piisavate rahaliste vahendite eraldamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid nende mõju ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (15) | Ignalina programmi alla kuuluvad teatavad meetmed võivad nõuda liidupoolse rahastamise suurt osakaalu, mis võib hästi põhjendatud erandjuhtudel ulatuda rahastamise täissummani. Siiski tuleks teha kõik vajalikud jõupingutused, et jätkata kaasfinantseerimise tava, millele pandi alus ühinemiseelse ja aastatel 2007–2013 antud toetuse raames seoses Leedu poolt dekomisjoneerimisel tehtavate jõupingutustega, ning vajaduse korral kaasata kaasfinantseerimist muudest allikatest. |
| --- | --- |

(15)

Ignalina programmi alla kuuluvad teatavad meetmed võivad nõuda liidupoolse rahastamise suurt osakaalu, mis võib hästi põhjendatud erandjuhtudel ulatuda rahastamise täissummani. Siiski tuleks teha kõik vajalikud jõupingutused, et jätkata kaasfinantseerimise tava, millele pandi alus ühinemiseelse ja aastatel 2007–2013 antud toetuse raames seoses Leedu poolt dekomisjoneerimisel tehtavate jõupingutustega, ning vajaduse korral kaasata kaasfinantseerimist muudest allikatest.

| (16) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused aastaste tööprogrammide ja üksikasjalike rakendusmenetluste vastuvõtmiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (6). |
| --- | --- |

(16)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused aastaste tööprogrammide ja üksikasjalike rakendusmenetluste vastuvõtmiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (6).

| (17) | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1990/2006 (7) tuleks kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(17)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1990/2006 (7) tuleks kehtetuks tunnistada.

| (18) | Kontrollikoja eriaruannet nr 16/2011 ELi finantsabi kohta Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimiseks, kontrollikoja soovitusi ja komisjoni vastust võeti nõuetekohaselt arvesse, |
| --- | --- |

(18)

Kontrollikoja eriaruannet nr 16/2011 ELi finantsabi kohta Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimiseks, kontrollikoja soovitusi ja komisjoni vastust võeti nõuetekohaselt arvesse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse programm, millega määratakse kindlaks rakenduseeskirjad liidu finantsabi andmiseks meetmetele, mis on seotud Leedus asuva Ignalina tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori dekomisjoneerimisega (edaspidi „Ignalina programm”).

Artikkel 2

Eesmärgid

1.   Ignalina programmi üldeesmärk on aidata asjaomasel liikmesriigil rakendada kooskõlas dekomisjoneerimiskavaga järjepidevat protsessi Ignalina tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori dekomisjoneerimise lõppseisundi suunas, säilitades samas kõrgeima ohutustaseme.

2.   Ignalina programmi erieesmärgid rahastamise perioodil on järgmised:

| a) | teise reaktori südamiku ning esimese ja teise reaktori kütusebasseinide tühjendamine kütusest kuiva kasutatud kütuse ladustamise rajatisse; mõõdetakse maha laaditud kütusemoodulite arvu alusel; |
| --- | --- |

a)

teise reaktori südamiku ning esimese ja teise reaktori kütusebasseinide tühjendamine kütusest kuiva kasutatud kütuse ladustamise rajatisse; mõõdetakse maha laaditud kütusemoodulite arvu alusel;

| b) | reaktorite ohutu korrashoid; mõõdetakse registreeritud intsidentide arvu alusel; |
| --- | --- |

b)

reaktorite ohutu korrashoid; mõõdetakse registreeritud intsidentide arvu alusel;

| c) | demonteerimine turbiinisaalis ja muudes abihoonetes ning dekomisjoneerimisjäätmete ohutu käitlemine üksikasjaliku jäätmekava järgi; mõõdetakse demonteeritud abisüsteemide arvu ja liigi ning ohutult ladustamiskujule viidud jäätmete koguse ja liigi alusel; |
| --- | --- |

c)

demonteerimine turbiinisaalis ja muudes abihoonetes ning dekomisjoneerimisjäätmete ohutu käitlemine üksikasjaliku jäätmekava järgi; mõõdetakse demonteeritud abisüsteemide arvu ja liigi ning ohutult ladustamiskujule viidud jäätmete koguse ja liigi alusel;

3.   Ignalina programm võib samuti hõlmata meetmeid, millega säilitatakse dekomisjoneerimisel olevate tuumareaktorite kõrge ohutustase, sealhulgas tugi tuumaelektrijaama personalile.

Artikkel 3

Eelarve

1.   Ignalina programmi rakendamise rahastamispakett ajavahemikuks 2014–2020 on jooksevhindades 229 629 000 eurot. Käesolev määrus ei piira mingil juhul finantskohustusi tulevaste mitmeaastaste finantsraamistike alusel.

2.   Komisjon vaatab Ignalina programmi tulemuslikkuse läbi ning hindab selle edenemist artiklis 7 osutatud vahe-eesmärkide ning kavandatud tähtaegade suhtes 2017. aasta lõpuks artiklis 9 osutatud vahehindamise raames. Hindamise tulemustest lähtuvalt võidakse Ignalina programmile määratud assigneeringute summa ning lisaks ka programmitöö periood ja fondide jaotus Ignalina programmi ning nõukogu ... määrusega (Euratom) nr 1368/2013 (8) kehtestatud Kozloduy ja Bohunice programmide vahel läbi vaadata, et võtta arvesse nende programmide rakendamise edusamme ning tagada, et vahendite kavandamine ja eraldamine põhineb tegelikel finantsvajadustel ja suutlikkusel toetust kasutada.

3.   Ignalina programmi rahaeraldiste jaotus võib katta ka kulusid, mis on seotud ettevalmistava, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistegevusega, mida on vaja programmi juhtimiseks ning eesmärkide saavutamiseks, eelkõige uuringute, ekspertide kohtumiste ning teavitus- ja teabevahetusmeetmetega. Sealhulgas käesoleva määruse üldeesmärkidega seotud liidu poliitilistest prioriteetidest teavitamisega seotud kulusid, andmete töötlemisele ja vahetamisele suunatud IT-võrkudega seotud kulusid ning kõiki muid kulusid tehnilisele ja haldusabile, mida komisjon vajab Ignalina programmi juhtimisel.

Rahaeraldised Ignalina programmile võivad hõlmata ka tehnilise ja haldusabi kulusid, mida on vaja selle programmi ning määruse (EÜ) 1990/2006 kohaselt vastu võetud meetmete vahelise ülemineku tagamiseks.

Artikkel 4

Eeltingimused

1.   Leedu peab võtma 1.jaanuariks 2014 asjakohaseid meetmeid, et täita järgmised eeltingimused:

| a) | Euratomi asutamislepingu õigustiku järgimine tuumaohutuse valdkonnas; eelkõige seoses direktiivi 2009/71/Euratom ning direktiivi 2011/70/Euratom (ülevõtmisega siseriiklikusse õigusesse; |
| --- | --- |

a)

Euratomi asutamislepingu õigustiku järgimine tuumaohutuse valdkonnas; eelkõige seoses direktiivi 2009/71/Euratom ning direktiivi 2011/70/Euratom (ülevõtmisega siseriiklikusse õigusesse;

| b) | riiklikus õigusraamistikus rahastamiskava kehtestamine, milles määratakse kindlaks täielikud kulud ja ettenähtud rahastamisallikad, mis on nõutavad tuumareaktorite dekomisjoneerimise ohutuks lõpetamiseks, sealhulgas kasutatud kütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks kooskõlas käesoleva määrusega; |
| --- | --- |

b)

riiklikus õigusraamistikus rahastamiskava kehtestamine, milles määratakse kindlaks täielikud kulud ja ettenähtud rahastamisallikad, mis on nõutavad tuumareaktorite dekomisjoneerimise ohutuks lõpetamiseks, sealhulgas kasutatud kütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks kooskõlas käesoleva määrusega;

| c) | komisjonile läbivaadatud üksikasjaliku dekomisjoneerimiskava esitamine, mis on liigendatud dekomisjoneerimistegevuste kaupa koos ajakava ja vastava kulustruktuuriga, tuginedes rahvusvaheliselt tunnustatud dekomisjoneerimiskulude arvestamise standardile. |
| --- | --- |

c)

komisjonile läbivaadatud üksikasjaliku dekomisjoneerimiskava esitamine, mis on liigendatud dekomisjoneerimistegevuste kaupa koos ajakava ja vastava kulustruktuuriga, tuginedes rahvusvaheliselt tunnustatud dekomisjoneerimiskulude arvestamise standardile.

2.   Leedu esitab komisjonile vajaliku teabe lõikes 1 osutatud eeltingimuste täitmise kohta hiljemalt 2014. aasta eelarvelise kulukohustuse ajaks.

3.   Komisjon hindab lõikes 2 osutatud teavet artikli 6 lõikes 1 osutatud 2014. aasta tööprogrammi ettevalmistamisel. Kui komisjon esitab ELi toimimise lepingu artiklis 258 alusel põhjendatud arvamuse seoses lõike 1 punktis a sätestatud eeltingimusele mittevastavusega või juhul kui lõike 1 punktis b või c sätestatud eeltingimused on mitterahuldavad, langetatakse kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud uurimismenetlusega otsus peatada kogu liidu abi või osa sellest. Selline otsus kajastub 2014. aasta tööprogrammi vastuvõtmisel. Peatatud abi summa määratakse kindlaks vastavalt artiklis 7 osutatud rakendusaktis sätestatud kriteeriumidele.

Artikkel 5

Rakendamisvormid

1.   Ignalina programmi rakendatakse ühes või mitmes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 (9) ettenähtud vormis, eelkõige toetuste ja hangete kujul.

2.   Komisjon võib usaldada liidu rahalise abi rakendamise Ignalina programmi raames määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punktis c sätestatud asutustele.

Artikkel 6

Aastased tööprogrammid

1.   Komisjon võtab Ignalina programmi jaoks iga aasta alguses rakendusaktide kaudu vastu aastase tööprogrammi, milles määratleb eesmärgid, oodatavad tulemused, asjaomased näitajad ja tähtaja vahendite kasutamiseks iga aasta rahastamiskohustuse raames vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud uurimismenetlusele.

2.   Iga aasta lõpus koostab komisjon varasematel aastatel tehtud töö elluviimise kohta eduaruande. Kõnealune eduaruanne edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning see on järgmise aastase tööprogrammi vastuvõtmise aluseks.

Artikkel 7

Üksikasjalikud rakendusmenetlused

Komisjon võtab kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega 31.detsembriks 2014 rakendusaktidega vastu Ignalina programmi üksikasjalikud rakendusmenetlused kogu nende kehtivuse ajaks. Nimetatud rakendusaktidega määratletakse üksikasjalikumalt Ignalina programmi eesmärgid, oodatavad tulemused, vahe-eesmärgid, kavandatavad tähtajad ja vastavad tulemuslikkuse näitajad. Samuti sisaldub neis artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud läbivaadatud üksikasjalik dekomisjoneerimiskava, mis on aluseks programmi edenemise ja oodatavate tulemuste õigeaegse saavutamise jälgimiseks.

Artikkel 8

Liidu finantshuvide kaitse

1.   Komisjon võtab vajalikud meetmed, millega tagab, et käesoleva määruse raames rahastatavate meetmete võtmisel kaitstakse ennetavate meetmete kohaldamisega liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse eest, rakendatakse tõhusat kontrolli ja eeskirjade eiramise tuvastamisel nõutakse tagasi valesti makstud summad ning vajaduse korral määratakse tõhus, proportsionaalne ja hoiatav trahv.

2.   Komisjonil või tema esindajatel ning kontrollikojal on õigus auditeerida nii dokumentide alusel kui ka kohapeal kõiki abisaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on saanud liidu abirahasid.

Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) on volitatud tegema taolistest vahenditest otse või kaudselt liidu rahastatud ettevõtjate kohapealseid kontrolle ja paikvaatlusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 (10) ja nõukogu määruses (EÜ, Euratom) nr 2185/96 (11) sätestatud menetlustega, et tuvastada, kas seoses liidu vahendite kasutamist käsitleva toetusleppe või -otsusega on esinenud pettust, korruptsiooni või muud Euroopa Liidu finantshuve riivavat ebaseaduslikku tegevust.

3.   Ilma et sellega piirataks lõike 1 ja 2 kohaldamist, sisaldavad kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingud, toetuslepingud, toetusotsused ja otsused, mis on sõlmitud käesoleva määruse rakendamise tulemusel, sätted, millega antakse komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus teha oma vastava pädevuse kohaselt nimetatud lõigetes osutatud auditeid, kohapealseid kontrolle ja paikvaatlusi.

Artikkel 9

Vahehindamine

1.   Komisjon kinnitab tihedas koostöös liikmesriikidega hiljemalt 31. detsembriks 2017 hindamise vahearuande, milles hinnatakse kõikide Ignalina programmiga seotud meetmete eesmärkide saavutamist tulemuste ja mõjude tasandil, vahendite kasutamise tõhusust ning selle liidu lisandväärtust, et otsustada meetmete muutmine või peatamine. Hindamisel käsitletakse ka vastavalt artikli 2 lõikes 2 ja artiklis 7 kirjeldatud erieesmärkide ja üksikasjalike rakendusmenetluste muutmise võimalusi.

2.   Vahehindamisel võetakse arvesse edenemist võrreldes artikli 2 lõikes 2 osutatud tulemuslikkusnäitajatega.

3.   Komisjon edastab lõikes 1 osutatud hindamise järeldused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 10

Lõpphindamine

1.   Komisjon teeb tihedas koostöös liikmesriikidega Ignalina programmi tulemuslikkuse ja tõhususe järelhindamise ning samuti rahastatud meetmete tulemuslikkuse hindamise, pidades silmas mõju, vahendite kasutamist ja liidu lisandväärtust.

2.   Lõpphindamisel võetakse arvesse edenemist võrreldes artikli 2 lõikes 2 osutatud tulemuslikkusnäitajatega.

3.   Komisjon edastab lõikes 1 osutatud hindamise järeldused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 11

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetlusega, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui arvamuse esitamisele ettenähtud tähtaja jooksul komitee eesistuja nii otsustab või kui komitee liikmete enamus seda taotleb.

Artikkel 12

Üleminekusätted

Käesolev määrus ei mõjuta asjaomaste projektide jätkumist ega muutmist, sh nende täielikku ega osalist tühistamist, kuni projektide lõpuleviimiseni, samuti ei mõju see rahalist abi, mida komisjon annab määruse (EÜ) nr 1990/2006 alusel või mis tahes muude selliste õigusaktide alusel, mida kohaldatakse sellise abi suhtes 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning mille kohaldamist asjaomase meetmete suhtes jätkatakse kuni nende lõpuleviimiseni.

Artikkel 13

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1990/2006 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.

Artikkel 14

Jõustumine

Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

V. MAZURONIS

---

(1)  ELT L 236, 23.9.2003, lk 944.

1

(2)  Nõukogu 25. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik (ELT L 172, 2.7.2009, lk 18).

2

(3)  Nõukogu 19. juuli 2011. aasta direktiiv 2011/70/Euratom, millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumakütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks (ELT L 199, 2.8.2011, lk 48).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ ja direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 114).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT L 26,28.1.2012, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

6

(7)  Nõukogu 21.detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1990/2006, mis käsitleb Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisaktile lisatud protokolli nr 4 (Ignalina tuumaelektrijaama kohta Leedus) rakendamist („Ignalina programm”) (ELT L 411, 30.12.2006, lk 10).

7

(8)  Nõukogu 13. detsember 2013 määrus (Euratom) nr 1368/2013 liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammidele Bulgaarias ja Slovakkias ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (Euratom) nr 549/2007 ja (Euratom) nr 647/2010 (Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

10

(11)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

11

---

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/12

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1370/2013,

16. detsember 2013,

millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks: toidu, loodusvarade ja territooriumiga seotud tulevikuprobleemide lahendamine” on välja toodud ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) võimalikud probleemid, eesmärgid ja suundumused pärast 2013. aastat. Võttes arvesse arutelu kõnealuse teatise üle, tuleks ÜPPd reformida jõustumisega alates 1. jaanuarist 2014. Kõnealune reform peaks hõlmama kõiki ÜPP peamisi vahendeid, sealhulgas nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 (1). Seoses reformitud õigusraamistikuga tuleks võtta meetmed hindade ja maksude, toetuste ja koguseliste piirangute kehtestamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks: toidu, loodusvarade ja territooriumiga seotud tulevikuprobleemide lahendamine” on välja toodud ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) võimalikud probleemid, eesmärgid ja suundumused pärast 2013. aastat. Võttes arvesse arutelu kõnealuse teatise üle, tuleks ÜPPd reformida jõustumisega alates 1. jaanuarist 2014. Kõnealune reform peaks hõlmama kõiki ÜPP peamisi vahendeid, sealhulgas nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 (1). Seoses reformitud õigusraamistikuga tuleks võtta meetmed hindade ja maksude, toetuste ja koguseliste piirangute kehtestamise kohta.

| (2) | Selguse ja läbipaistvuse huvides tuleks riiklikku sekkumist käsitlevad sätted allutada ühisele struktuurile, säilitades samas igas sektoris järgitava poliitika. Selleks on asjakohane eristada ühelt poolt võrdluskünniseid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1308/2013, (2) ja teiselt poolt sekkumishindu, ning määratleda viimatinimetatud hinnad. Ainult riikliku sekkumise jaoks kehtestatud sekkumishinnad vastavad WTO põllumajanduslepingu 3. lisa punkti 8 esimeses lauses osutatud kohaldatavatele jäikadele hindadele (st turuhinna toetus). Sellega seoses tuleks mõista, et turusekkumine võib olla nii riikliku sekkumise kui ka sekkumise muude vormidena, mille puhul ei kasutata varem kehtestatud hinna avaldamist. |
| --- | --- |

(2)

Selguse ja läbipaistvuse huvides tuleks riiklikku sekkumist käsitlevad sätted allutada ühisele struktuurile, säilitades samas igas sektoris järgitava poliitika. Selleks on asjakohane eristada ühelt poolt võrdluskünniseid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1308/2013, (2) ja teiselt poolt sekkumishindu, ning määratleda viimatinimetatud hinnad. Ainult riikliku sekkumise jaoks kehtestatud sekkumishinnad vastavad WTO põllumajanduslepingu 3. lisa punkti 8 esimeses lauses osutatud kohaldatavatele jäikadele hindadele (st turuhinna toetus). Sellega seoses tuleks mõista, et turusekkumine võib olla nii riikliku sekkumise kui ka sekkumise muude vormidena, mille puhul ei kasutata varem kehtestatud hinna avaldamist.

| (3) | Tuleks sätestada riikliku sekkumise hinnatase, mille juures kokkuostmine toimub kindlaksmääratud hinnaga või pakkumismenetluse alusel, sealhulgas juhud, mille korral võib osutuda vajalikuks riikliku sekkumise hinnataset kohandada. Samuti on vaja võtta meetmeid koguseliste piirangute kehtestamise kohta kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmisele. Mõlemal juhul peaksid hinnad ja koguselised piirangud võtma arvesse varasema ühise turukorralduse tavasid ja kogemusi. |
| --- | --- |

(3)

Tuleks sätestada riikliku sekkumise hinnatase, mille juures kokkuostmine toimub kindlaksmääratud hinnaga või pakkumismenetluse alusel, sealhulgas juhud, mille korral võib osutuda vajalikuks riikliku sekkumise hinnataset kohandada. Samuti on vaja võtta meetmeid koguseliste piirangute kehtestamise kohta kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmisele. Mõlemal juhul peaksid hinnad ja koguselised piirangud võtma arvesse varasema ühise turukorralduse tavasid ja kogemusi.

| (4) | Määrus (EL) nr 1308/2013 sätestab eraladustamistoetuse andmise turusekkumise meetmena. On vaja ette näha meetmed toetussummade kindlaksmääramise kohta. Võttes arvesse varasema ühise turukorralduse tavasid ja kogemusi, on asjakohane sätestada toetussummade kindlaksmääramine nii eelnevalt kui ka pakkumismenetluse teel ning teatavad elemendid, mida tuleb toetuse eelneval kindlaksmääramisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(4)

Määrus (EL) nr 1308/2013 sätestab eraladustamistoetuse andmise turusekkumise meetmena. On vaja ette näha meetmed toetussummade kindlaksmääramise kohta. Võttes arvesse varasema ühise turukorralduse tavasid ja kogemusi, on asjakohane sätestada toetussummade kindlaksmääramine nii eelnevalt kui ka pakkumismenetluse teel ning teatavad elemendid, mida tuleb toetuse eelneval kindlaksmääramisel arvesse võtta.

| (5) | Koolipuu- ja köögivilja kava eelarve mõistliku haldamise tagamiseks tuleks kehtestada liidu toetuse kindlaksmääratud ülemmäär ja kaasrahastamise ülemmäär. Selleks et kõik liikmesriigid saaksid rakendada kulutõhusat koolipuu- ja köögivilja kava, tuleks kehtestada liidu toetuse konkreetne miinimumsumma. |
| --- | --- |

(5)

Koolipuu- ja köögivilja kava eelarve mõistliku haldamise tagamiseks tuleks kehtestada liidu toetuse kindlaksmääratud ülemmäär ja kaasrahastamise ülemmäär. Selleks et kõik liikmesriigid saaksid rakendada kulutõhusat koolipuu- ja köögivilja kava, tuleks kehtestada liidu toetuse konkreetne miinimumsumma.

| (6) | Selleks et toetuskava haridusasutustes käivatele lastele piima ja piimatoodete pakkumiseks toimiks nõuetekohaselt ning et sellist kava hallataks paindlikult, tuleks kindlaks määrata liidu toetuse saamiseks kõlbliku piima maksimaalne maksimaalne kogus ning liidu toetuse suurus. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et toetuskava haridusasutustes käivatele lastele piima ja piimatoodete pakkumiseks toimiks nõuetekohaselt ning et sellist kava hallataks paindlikult, tuleks kindlaks määrata liidu toetuse saamiseks kõlbliku piima maksimaalne maksimaalne kogus ning liidu toetuse suurus.

| (7) | Määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt lõppeb suhkrusektoris mitme meetme kehtivus suhkru osas turustusaasta 2016/2017 lõpus, kui kaotab kehtivuse kvoodisüsteem. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt lõppeb suhkrusektoris mitme meetme kehtivus suhkru osas turustusaasta 2016/2017 lõpus, kui kaotab kehtivuse kvoodisüsteem.

| (8) | Käesolevas määruses tuleks kooskõlas kvoodisüsteemi kehtivuse pikendamisega 30. septembrini 2017 näha ette meetmed kvoodisuhkru, kvoodikohase isoglükoosi ja kvoodikohase inuliinisiirupi suhtes kehtestava tootmismaksu kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses tuleks kooskõlas kvoodisüsteemi kehtivuse pikendamisega 30. septembrini 2017 näha ette meetmed kvoodisuhkru, kvoodikohase isoglükoosi ja kvoodikohase inuliinisiirupi suhtes kehtestava tootmismaksu kindlaksmääramiseks.

| (9) | Selleks et tagada suhkrusektori teatavatele toodetele tootmistoetuse andmise tõhus kord, tuleks sätestada asjakohased tingimused tootmistoetuse suuruse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et tagada suhkrusektori teatavatele toodetele tootmistoetuse andmise tõhus kord, tuleks sätestada asjakohased tingimused tootmistoetuse suuruse kindlaksmääramiseks.

| (10) | Selleks et tagada liidu suhkrupeedi- ja suhkrurookasvatajatele rahuldav elatustase, tuleks kindlaks määrata kvoodikohase ja standardkvaliteedile vastava suhkrupeedi miinimumhind ning määratleda kõnealune standardkvaliteet. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et tagada liidu suhkrupeedi- ja suhkrurookasvatajatele rahuldav elatustase, tuleks kindlaks määrata kvoodikohase ja standardkvaliteedile vastava suhkrupeedi miinimumhind ning määratleda kõnealune standardkvaliteet.

| (11) | Selleks et vältida ohtu, mida olukorrale suhkruturul avaldab nende suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi koguste kuhjumine, mille puhul kohaldatavad tingimused ei ole täidetud, tuleks ette näha kvoodiületamise tasu. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et vältida ohtu, mida olukorrale suhkruturul avaldab nende suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi koguste kuhjumine, mille puhul kohaldatavad tingimused ei ole täidetud, tuleks ette näha kvoodiületamise tasu.

| (12) | Määruses (EL) nr 1308/2013 on sätestatud mehhanism suhkru piisava ja tasakaalustatud tarnimise tagamiseks liidu turgudele, võimaldades komisjonil võtta selle eesmärgi saavutamiseks asjakohaseid meetmeid. Kuna nimetatud mehhanismi raames praktikas rakendatavad turukorralduse vahendid on imporditavalt toorsuhkrult makstava imporditollimaksu ajutine kohandamine ning maksu ajutine kohaldamine selle kvoodivälise toodangu suhtes, mida lastakse siseturule pakkumise nõudlusega kooskõlla viimiseks, tuleks käesolevasse määrusesse lisada erisäte, mis võimaldab komisjonil sellist maksu kohaldada ja selle suuruse kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(12)

Määruses (EL) nr 1308/2013 on sätestatud mehhanism suhkru piisava ja tasakaalustatud tarnimise tagamiseks liidu turgudele, võimaldades komisjonil võtta selle eesmärgi saavutamiseks asjakohaseid meetmeid. Kuna nimetatud mehhanismi raames praktikas rakendatavad turukorralduse vahendid on imporditavalt toorsuhkrult makstava imporditollimaksu ajutine kohandamine ning maksu ajutine kohaldamine selle kvoodivälise toodangu suhtes, mida lastakse siseturule pakkumise nõudlusega kooskõlla viimiseks, tuleks käesolevasse määrusesse lisada erisäte, mis võimaldab komisjonil sellist maksu kohaldada ja selle suuruse kindlaks määrata.

| (13) | Eksporditoetuste süsteemi nõuetekohase toimimise tagamiseks tuleks sätestada asjakohased meetmed toetuste suuruse kindlaksmääramiseks. Lisaks tuleks teravilja- ja riisisektoris sätestada asjakohased meetmed korrigeerivate summade kehtestamiseks ning näha ette toetussumma kohandamine vastavalt muutustele sekkumishinna tasemes. |
| --- | --- |

(13)

Eksporditoetuste süsteemi nõuetekohase toimimise tagamiseks tuleks sätestada asjakohased meetmed toetuste suuruse kindlaksmääramiseks. Lisaks tuleks teravilja- ja riisisektoris sätestada asjakohased meetmed korrigeerivate summade kehtestamiseks ning näha ette toetussumma kohandamine vastavalt muutustele sekkumishinna tasemes.

| (14) | ÜPP tõhusa igapäevase juhtimise tagamiseks peaksid käesolevas määruses sätestatud toetuste ja hindade kehtestamise meetmed piirduma üldiste tingimustega, mis võimaldavad kehtestada konkreetsed summad lähtuvalt iga juhtumi konkreetsetest asjaoludest. Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused kõnealuste summade kehtestamiseks. Neid volitusi tuleks teostada põllumajandusturgude ühise korralduse komitee abiga ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (3). Selleks et tagada kiire reageerimine kiiresti muutuvale turuolukorrale, tuleks komisjonile anda ka õigus kehtestada uued toetuste tasemed ning kohandada korrigeerivaid summasid teravilja- ja riisisektoris ilma määrust (EL) nr 182/2011 kohaldamata, |
| --- | --- |

(14)

ÜPP tõhusa igapäevase juhtimise tagamiseks peaksid käesolevas määruses sätestatud toetuste ja hindade kehtestamise meetmed piirduma üldiste tingimustega, mis võimaldavad kehtestada konkreetsed summad lähtuvalt iga juhtumi konkreetsetest asjaoludest. Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused kõnealuste summade kehtestamiseks. Neid volitusi tuleks teostada põllumajandusturgude ühise korralduse komitee abiga ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (3). Selleks et tagada kiire reageerimine kiiresti muutuvale turuolukorrale, tuleks komisjonile anda ka õigus kehtestada uued toetuste tasemed ning kohandada korrigeerivaid summasid teravilja- ja riisisektoris ilma määrust (EL) nr 182/2011 kohaldamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesolevas määruses sätestatakse meetmed, mis käsitlevad määrusega (EL) nr 1308/2013 kehtestatud põllumajandusturgude ühise korraldusega seotud hindade, maksude, toetuste ja koguseliste piirangute kehtestamist.

Artikkel 2

Riikliku sekkumise hinnad

1.   Riikliku sekkumise hinnatase:

| a) | vastab pehme nisu, kõva nisu, odra, maisi, koorimata riisi ja lõssipulbri puhul kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmise korral määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 7 sätestatud vastavale võrdluskünnisele ning pakkumismenetluse teel toimunud kokkuostmise puhul ei ületa hinnatase vastavat võrdluskünnist; |
| --- | --- |

a)

vastab pehme nisu, kõva nisu, odra, maisi, koorimata riisi ja lõssipulbri puhul kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmise korral määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 7 sätestatud vastavale võrdluskünnisele ning pakkumismenetluse teel toimunud kokkuostmise puhul ei ületa hinnatase vastavat võrdluskünnist;

| b) | on või puhul kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmise korral 90 % määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 7 sätestatud võrdluskünnisest ning pakkumismenetluse teel toimunud kokkuostu puhul ei ole hinnatase kõrgem kui 90 % võrdluskünnisest; |
| --- | --- |

b)

on või puhul kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmise korral 90 % määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 7 sätestatud võrdluskünnisest ning pakkumismenetluse teel toimunud kokkuostu puhul ei ole hinnatase kõrgem kui 90 % võrdluskünnisest;

| c) | ei ületa veise- ja vasikaliha puhul määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 13 lõike 1 punktis c osutatud taset. |
| --- | --- |

c)

ei ületa veise- ja vasikaliha puhul määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 13 lõike 1 punktis c osutatud taset.

2.   Riikliku sekkumise hindu lõikes 1 osutatud pehme nisu, kõva nisu, odra, maisi ja koorimata riisi puhul korrigeeritakse hinnatõusude ja -langustega asjaomaste toodete peamiste kvaliteedikriteeriumite põhjal.

3.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks käesoleva artikli lõikes 2 osutatud toodete riikliku sekkumise hinna tõstmise või langetamise, tuginedes kõnealustes rakendusaktides sätestatud kriteeriumitele. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 3

Kokkuostuhinnad ja kohaldatavad koguselised piirangud

1.   Kui riiklikku sekkumist alustatakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 13 lõike 1 punkti a kohaselt, siis toimub kokkuostmine käesoleva määruse artiklis 2 osutatud kindlaksmääratud hinnaga ega ületa määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 12 osutatud ajavahemikul järgmisi koguselisi piiranguid:

| a) | pehme nisu puhul 3 miljonit tonni; |
| --- | --- |

a)

pehme nisu puhul 3 miljonit tonni;

| b) | või puhul 50 000 tonni; |
| --- | --- |

b)

või puhul 50 000 tonni;

| c) | lõssipulbri puhul 109 000 tonni. |
| --- | --- |

c)

lõssipulbri puhul 109 000 tonni.

2.   Kui riiklikku sekkumist alustatakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 13 lõike 1 kohaselt, siis:

| a) | pehme nisu, või ja lõssipulbri puhul, mis ületavad käesoleva artikli lõikes 1 osutatud koguselisi piiranguid, ning |
| --- | --- |

a)

pehme nisu, või ja lõssipulbri puhul, mis ületavad käesoleva artikli lõikes 1 osutatud koguselisi piiranguid, ning

| b) | kõva nisu, odra, maisi, koorimata riisi ning veise- ja vasikaliha puhul |
| --- | --- |

b)

kõva nisu, odra, maisi, koorimata riisi ning veise- ja vasikaliha puhul

toimub kokkuostmine pakkumismenetluse teel, et määrata kindlaks maksimaalne kokkuostuhind.

Maksimaalne kokkuostuhind ei või ületada käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 osutatud asjakohast taset ning see määratakse kindlaks rakendusaktidega.

3.   Nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtudel võib komisjon võtta vastu rakendusakte,

| a) | millega piiratakse pakkumismenetlusi liikmesriigiga või liikmesriigi piirkonnaga või |
| --- | --- |

a)

millega piiratakse pakkumismenetlusi liikmesriigiga või liikmesriigi piirkonnaga või

| b) | kui artikli 2 lõikest 1 ei tulene teisiti, määratakse riikliku sekkumise kokkuostuhinnad kindlaks liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna kohta registreeritud keskmiste turuhindade alusel. |
| --- | --- |

b)

kui artikli 2 lõikest 1 ei tulene teisiti, määratakse riikliku sekkumise kokkuostuhinnad kindlaks liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna kohta registreeritud keskmiste turuhindade alusel.

4.   Lõigetes 2 ja 3 osutatud kokkuostuhindu pehme nisu, kõva nisu, odra, maisi ja koorimata riisi puhul korrigeeritakse hinnatõusude ja -langustega kõnealuste toodete peamiste kvaliteedikriteeriumite alusel.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks sellised hinnatõusud ja -langused.

5.   Käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

6.   Komisjon võtab ilma artikli 15 lõikes 2 osutatud menetlust kohaldamata vastu rakendusaktid, mis on vajalikud selleks, et

| a) | pidada kinni käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud sekkumise piirangutest ning |
| --- | --- |

a)

pidada kinni käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud sekkumise piirangutest ning

| b) | kohaldada käesoleva artikli lõikes 2 osutatud pakkumismenetlust pehme nisu, või ja lõssipulbri suhtes, mis ületab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud koguselisi piiranguid. |
| --- | --- |

b)

kohaldada käesoleva artikli lõikes 2 osutatud pakkumismenetlust pehme nisu, või ja lõssipulbri suhtes, mis ületab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud koguselisi piiranguid.

Artikkel 4

Eraladustamistoetus

1.   Selleks et määrata kindlaks eraladustamistoetuse suurus määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 17 loetletud toodete puhul, kui toetust antakse kooskõlas kõnealuse määruse artikli 18 lõikega 2, avatakse pakkumismenetlus piiratud ajaks või määratakse toetuse suurus eelnevalt kindlaks. Toetuse võib kindlaks määrata liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna kohta.

2.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid:

| a) | millega pakkumismenetluse kohaldamise korral määratakse kindlaks eraladustamistoetuse maksimaalne suurus; |
| --- | --- |

a)

millega pakkumismenetluse kohaldamise korral määratakse kindlaks eraladustamistoetuse maksimaalne suurus;

| b) | millega toetuse suuruse eelneva kindlaksmääramise korral määratakse toetuse suurus kindlaks ladustamiskulude ja/või muude asjakohaste turunäitajate põhjal. |
| --- | --- |

b)

millega toetuse suuruse eelneva kindlaksmääramise korral määratakse toetuse suurus kindlaks ladustamiskulude ja/või muude asjakohaste turunäitajate põhjal.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 5

Lastele puu- ja köögivilja pakkumise toetus

1.   Lastele puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögivilja ning banaanisektori toodete pakkumiseks antav liidu toetus, millele on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 23:

| a) | ei ületa järgnevaid piirmäärasid:






  i) | 150 miljonit eurot õppeaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

a)

ei ületa järgnevaid piirmäärasid:

i)

150 miljonit eurot õppeaasta kohta;

| ii) | 75 % määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikes 1 osutatud tarne- ja seotud kuludest või 90 % sellistest kuludest vähem arenenud piirkondades ja aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimates piirkondades, ning |
| --- | --- |

ii)

75 % määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikes 1 osutatud tarne- ja seotud kuludest või 90 % sellistest kuludest vähem arenenud piirkondades ja aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimates piirkondades, ning

| b) | ei hõlma muid kui määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikes 1 osutatud tarne- ja seotud kulusid. |
| --- | --- |

b)

ei hõlma muid kui määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikes 1 osutatud tarne- ja seotud kulusid.

Esimese lõigu punkti a alapunkti ii kohaldamisel käsitatakse „vähem arenenud piirkondadena” piirkondi, mis on sellisena määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (4) (EL) nr 1303/2013 artikli 90 lõike 2 esimese lõigu punktis a.

2.   Iga koolipuu- ja köögivilja kavas osalev liikmesriik saab liidu toetust vähemalt 290 000 euro ulatuses.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud toetuse soovituslik jaotus iga liikmesriigi kohta määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikes 5 osutatud kriteeriumite põhjal.

Komisjon hindab vähemalt iga kolme aasta tagant soovitusliku jaotuse vastavust määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikes 5 osutatud kriteeriumitele. Vajaduse korral võtab komisjon vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks uus soovituslik jaotus.

Pärast liikmesriikide taotlusi kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõike 5 teise lõiguga võtab komisjon igal aastal vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud toetuse lõplik jaotus osalevate liikmesriikide vahel vastavalt kõnealuses lõikes sätestatud tingimustele.

Käesolevas lõikes osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 6

Lastele piima ja piimatoodete pakkumise toetus

1.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 26 sätestatud liidu toetus lastele piima ja piimatoodete pakkumiseks on kõige rohkem 0,25 liitrit piimaekvivalenti lapse kohta koolipäevas.

2.   Kogu piima puhul on liidu toetus 18,15 eurot/100 kg.

3.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks rahastamiskõlblike piimatoodete (v.a piima) toetussummad, võttes eelkõige arvesse asjaomaste toodete piimasisaldust. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 7

Suhkrusektori tootmismaks

1.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 128 ette nähtud tootmismaks kvoodisuhkrule, kvoodikohasele isoglükoosile ja kvoodikohasele inuliinisiirupile on 12 eurot tonni kohta kvoodisuhkru ja kvoodikohase inuliinisiirupi puhul. Isoglükoosile kehtestatav tootmismaks moodustab 50 % suhkrule kohaldatavast tootmismaksust.

2.   Lõike 1 kohaselt makstava tootmismaksu kogusumma kogub liikmesriik oma territooriumil asuvatelt ettevõtjatelt vastavalt asjaomase turustusaasta kvoodile.

Kõnealused ettevõtjad teevad maksed hiljemalt asjaomase turustusaasta veebruari lõpuks.

3.   Liidu suhkru ja inuliinisiirupi tootmisega tegelevad ettevõtjad võivad taotleda, et suhkrupeedi- või suhkrurookasvatajad või siguritarnijad kannaksid kuni 50 % kõnealusest tootmismaksust.

Artikkel 8

Suhkrusektori tootmistoetus

Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 129 ette nähtud tootmistoetuse suhkrusektori toodetele määrab komisjon kindlaks rakendusaktidega, võttes arvesse:

| a) | imporditud suhkru kasutamisest tingitud kulusid, mis sektoril tuleks kanda maailmaturult tarnimise korral, ning |
| --- | --- |

a)

imporditud suhkru kasutamisest tingitud kulusid, mis sektoril tuleks kanda maailmaturult tarnimise korral, ning

| b) | liidu turul olemasoleva suhkru ülejäägi hinda või sellel turul suhkru ülejäägi puudumise korral määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 7 lõike 1 punktis c kehtestatud suhkru võrdluskünnist. |
| --- | --- |

b)

liidu turul olemasoleva suhkru ülejäägi hinda või sellel turul suhkru ülejäägi puudumise korral määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 7 lõike 1 punktis c kehtestatud suhkru võrdluskünnist.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 9

Suhkrupeedi miinimumhind

1.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 135 ette nähtud kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhind on 26,29 eurot tonni kohta suhkrusektori turustusaasta 2016/2017 lõpuni 30. septembril 2017.

2.   Lõikes 1 osutatud miinimumhinda kohaldatakse määruse (EL) nr 1308/2013 III lisa B osas määratletud standardkvaliteediga suhkrupeedi puhul.

3.   Suhkruettevõtjad, kes ostavad suhkruks töötlemiseks kõlblikku ja kvoodikohaseks suhkruks töötlemiseks ettenähtud kvoodikohast suhkrupeeti, peavad maksma vähemalt miinimumhinna, mida on korrigeeritud hinnatõusude ja -langustega kõrvalekallete võimaldamiseks standardkvaliteedist. Komisjon määrab sellised hinnatõusud ja -langused kindlaks rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   Suhkrupeedikoguste puhul, mis vastavad neile tööstusliku suhkru või suhkru ülejäägi kogustele, mille suhtes kehtib artiklis 11 sätestatud kvoodiületamise tasu, korrigeerib asjaomane suhkruettevõtja ostuhinda nii, et see on vähemalt võrdne kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhinnaga.

Artikkel 10

Riikliku suhkrukvoodi kohandamine

Kooskõlas aluslepingu artikli 43 lõikega 3 võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kohandada määruse (EL) nr 1308/2013 XII lisas sätestatud kvoote mis tahes otsuste tulemusel, mille liikmesriigid on võtnud kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 138.

Artikkel 11

Kvoodiületamise tasu suhkrusektoris

1.   Kvoodiületamise tasu, sealhulgas määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 142 sätestatud tasu määratakse kindlaks tasemel, mis on piisavalt kõrge, et vältida kõnealuses artiklis osutatud koguste kuhjumist. Kõnealuse tasu määrab kindlaks komisjon rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   Lõikes 1 osutatud kvoodiületamise tasu nõuab liikmesriik sisse oma territooriumil asuvatelt ettevõtjatelt kõnealuses lõikes osutatud tootmiskoguste alusel, mis on asjaomasel turustusaastal kõnealustele ettevõtjatele kehtestatud.

Artikkel 12

Ajutine turu juhtimise mehhanism suhkrusektoris

Liidu turgudele suhkru piisava ja tasakaalustatud tarnimise tagamiseks võib komisjon, olenemata määruse (EL) nr 1308/2013 artiklist 142, kohaldada kuni suhkrusektori turustusaasta 2016/2017 lõpuni 30. septembril 2017 vajalikus ulatuses ja vajalikul ajavahemikul ajutiselt rakendusaktidega kvoodiületamise tasu kõnealuse määruse artikli 139 lõike 1 punktis e osutatud kvoodivälise toodangu suhtes.

Komisjon määrab sellise tasu suuruse kindlaks rakendusaktidega.

Käesolevas artiklis osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 13

Eksporditoetuste kindlaksmääramine

1.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 196 sätestatud tingimustel ning kõnealuse määruse artikli 198 kohaselt võib komisjon võtta vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks eksporditoetused:

| a) | korrapäraste ajavahemike järel määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 196 lõikes 1 loetletud toodete puhul; |
| --- | --- |

a)

korrapäraste ajavahemike järel määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 196 lõikes 1 loetletud toodete puhul;

| b) | teravilja, riisi, suhkru, piima ja piimatoodete puhul pakkumismenetluste teel. |
| --- | --- |

b)

teravilja, riisi, suhkru, piima ja piimatoodete puhul pakkumismenetluste teel.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   Toote kohta antava eksporditoetuse kehtestamisel võetakse arvesse üht või mitut järgmist asjaolu:

| a) | senist olukorda ja tulevikusuundumusi, pidades silmas:






  i) | kõnealuse toote hindu ja kättesaadavust liidu turul; |
| --- | --- | --- |

a)

senist olukorda ja tulevikusuundumusi, pidades silmas:

i)

kõnealuse toote hindu ja kättesaadavust liidu turul;

| ii) | kõnealuse toote hindu maailmaturul; |
| --- | --- |

ii)

kõnealuse toote hindu maailmaturul;

| b) | ühise turukorralduse eesmärke, s.o tasakaalu ning hindade ja kaubanduse loomuliku arengu tagamist turul; |
| --- | --- |

b)

ühise turukorralduse eesmärke, s.o tasakaalu ning hindade ja kaubanduse loomuliku arengu tagamist turul;

| c) | vajadust vältida häireid, mis võivad põhjustada pikaajalise tasakaalutuse nõudmise ja pakkumise vahel liidu turul; |
| --- | --- |

c)

vajadust vältida häireid, mis võivad põhjustada pikaajalise tasakaalutuse nõudmise ja pakkumise vahel liidu turul;

| d) | kavandatava ekspordi majanduslikku aspekti; |
| --- | --- |

d)

kavandatava ekspordi majanduslikku aspekti;

| e) | aluslepingu kohaselt sõlmitud rahvusvahelistest lepingutest tulenevaid piiranguid; |
| --- | --- |

e)

aluslepingu kohaselt sõlmitud rahvusvahelistest lepingutest tulenevaid piiranguid;

| f) | vajadust tasakaalustada liidu põhiliste põllumajandustoodete kasutamine kolmandatesse riikidesse eksporditavate kaupade tootmisel ning nendest riikidest töötlemiseks sissetoodud põhiliste põllumajandustoodete kasutamine; |
| --- | --- |

f)

vajadust tasakaalustada liidu põhiliste põllumajandustoodete kasutamine kolmandatesse riikidesse eksporditavate kaupade tootmisel ning nendest riikidest töötlemiseks sissetoodud põhiliste põllumajandustoodete kasutamine;

| g) | kõige soodsamaid turustuskulusid ning transpordikulusid liidu turgudelt liidu sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse, samuti kõnealuse kauba sihtriikidesse saatmise kulusid; |
| --- | --- |

g)

kõige soodsamaid turustuskulusid ning transpordikulusid liidu turgudelt liidu sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse, samuti kõnealuse kauba sihtriikidesse saatmise kulusid;

| h) | nõudlust liidu turul; |
| --- | --- |

h)

nõudlust liidu turul;

| i) | sealiha-, muna- ja linnulihasektori puhul nende sektorite toodete liidus tootmiseks vajaliku söödateravilja koguse liidu hindade ja maailmaturu hindade erinevust. |
| --- | --- |

i)

sealiha-, muna- ja linnulihasektori puhul nende sektorite toodete liidus tootmiseks vajaliku söödateravilja koguse liidu hindade ja maailmaturu hindade erinevust.

3.   Kui see on vajalik kiiresti muutuvale turuolukorrale kiire reageerimise tagamiseks, võib komisjon toetuse suurust rakendusaktidega kohandada kas liikmesriigi taotlusel või omal algatusel. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu ilma artikli 15 lõikes 2 osutatud menetlust kohaldamata.

Artikkel 14

Teravilja ja riisi eksporditoetuste erimeetmed

1.   Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, millega kehtestatakse teravilja- ja riisisektori puhul kindlaks määratud eksporditoetuste suhtes kohaldatav korrigeeriv summa. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Kui see on vajalik kiiresti muutuvale turuolukorrale kiire reageerimise tagamiseks, võib komisjon vastu võtta rakendusaktid selliste korrigeerivate summade muutmiseks ilma artikli 15 lõikes 2 osutatud menetlust kohaldamata.

Komisjon võib käesolevat lõiget kohaldada teravilja- ja riisisektori toodete suhtes, mida eksporditakse töödeldud kaupade kujul vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1216/2009 (5).

2.   Turustusaasta esimese kolme kuu jooksul kohaldatakse kas eelneva turustusaasta lõpus ladustatud linnaste või sel ajal ladustatud odrast valmistatud linnaste ekspordi suhtes toetust, mida oleks kõnealuse ekspordilitsentsi suhtes kohaldatud eksportimisele eelneva turustusaasta viimasel kuul.

3.   Komisjon võib määruse (EL) nr 1308/2013 I lisa I osa punktides a ja b loetletud toodete suhtes kõnealuse määruse artikli 199 lõike 2 kohaselt kehtestatud toetust rakendusaktidega kohandada vastavalt muutustele sekkumishinna tasemes.

Esimest lõiku võib täielikult või osaliselt kohaldada määruse (EL) nr 1308/2013 I lisa I osa punktides c ja d loetletud toodete ning ka määruse (EÜ) nr 1216/2009 kohaselt töödeldud kaupade kujul eksporditavate kõnealuse lisa I osas loetletud toodete suhtes. Sel juhul korrigeerib komisjon rakendusaktidega käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud kohandust, rakendades koefitsienti, mis väljendab suhet põhitoote koguse ning eksporditavas töödeldud tootes sisalduva või eksporditavas kaubas kasutatud põhitoote koguse vahel.

Käesolevas lõikes osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 15

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 229 moodustatud põllumajandusturgude ühise korralduse komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 16

Vastavustabel

Viiteid määruse (EÜ) nr 1234/2007 asjaomastele sätetele pärast nimetatud määruse kehtetuks tunnistamist määrusega (EL) nr 1308/2013 käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud vastavustabelile

Artikkel 17

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Artikleid 7–12 kohaldatakse kuni suhkrusektori turustusaasta 2016/2017 lõpuni 30. septembril 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

V. JUKNA

---

(1)  Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsember 2013 määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsember 2013 määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

4

(5)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1216/2009, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord (ELT L 328, 15.12.2009, lk 10).

5

---

LISA

VASTAVUSTABEL

(osutatud artiklis 16)

| Määrus (EÜ) nr 1234/2007 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 18 lõiked 1 ja 3 | Artikkel 2 |
| Artikli 18 lõike 2 punkt a | Artikli 3 lõike 1 punkt a |
| Artikli 13 lõike 1 punkt c | Artikli 3 lõike 1 punkt b |
| Artikli 13 lõike 1 punkt d | Artikli 3 lõike 1 punkt c |
| Artikli 18 lõike 2 esimene lõik | Artikli 3 lõige 2 |
| Artikli 18 lõike 2 teine lõik | Artikli 3 lõige 3 |
| Artikli 18 lõige 4 | Artikli 3 lõige 4 |
| Artikli 43 lõike 1 punkt aa | Artikli 3 lõige 5 |
| Artikli 31 lõige 2 | Artikkel 4 |
| Artikli 103ga lõige 4 | Artikli 5 lõige 1 |
| Artikli 103ga lõige 5 | Artikli 5 lõige 2 |
| Artikli 102 lõige 4 | Artikli 6 lõige 1 |
| Artikli 102 lõige 3 | Artikli 6 lõiked 2 ja 3 |
| Artikli 51 lõige 2 | Artikli 7 lõige 1 |
| Artikli 51 lõige 3 | Artikli 7 lõige 2 |
| Artikli 51 lõige 4 | Artikli 7 lõige 3 |
| Artikkel 97 | Artikkel 8 |
| Artikkel 49 | Artikkel 9 |
| Artikli 64 lõige 2 | Artikli 11 lõige 1 |
| Artikli 64 lõige 3 | Artikli 11 lõige 2 |
| Artikli 164 lõige 2 | Artikli 13 lõiked 1 ja 3 |
| Artikli 164 lõige 3 | Artikli 13 lõige 2 |
| Artikli 164 lõige 4 | Artikli 14 lõige 1 |
| Artikkel 165 | Artikli 14 lõige 2 |
| Artikkel 166 | Artikli 14 lõige 3 |

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Käesolev määrus

Artikli 18 lõiked 1 ja 3

Artikkel 2

Artikli 18 lõike 2 punkt a

Artikli 3 lõike 1 punkt a

Artikli 13 lõike 1 punkt c

Artikli 3 lõike 1 punkt b

Artikli 13 lõike 1 punkt d

Artikli 3 lõike 1 punkt c

Artikli 18 lõike 2 esimene lõik

Artikli 3 lõige 2

Artikli 18 lõike 2 teine lõik

Artikli 3 lõige 3

Artikli 18 lõige 4

Artikli 3 lõige 4

Artikli 43 lõike 1 punkt aa

Artikli 3 lõige 5

Artikli 31 lõige 2

Artikkel 4

Artikli 103ga lõige 4

Artikli 5 lõige 1

Artikli 103ga lõige 5

Artikli 5 lõige 2

Artikli 102 lõige 4

Artikli 6 lõige 1

Artikli 102 lõige 3

Artikli 6 lõiked 2 ja 3

Artikli 51 lõige 2

Artikli 7 lõige 1

Artikli 51 lõige 3

Artikli 7 lõige 2

Artikli 51 lõige 4

Artikli 7 lõige 3

Artikkel 97

Artikkel 8

Artikkel 49

Artikkel 9

Artikli 64 lõige 2

Artikli 11 lõige 1

Artikli 64 lõige 3

Artikli 11 lõige 2

Artikli 164 lõige 2

Artikli 13 lõiked 1 ja 3

Artikli 164 lõige 3

Artikli 13 lõige 2

Artikli 164 lõige 4

Artikli 14 lõige 1

Artikkel 165

Artikli 14 lõige 2

Artikkel 166

Artikli 14 lõige 3

---

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/20

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1371/2013,

16. detsember 2013,

millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) nr 791/2011 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Indiast ja Indoneesiast saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Indiast ja Indoneesiast pärinevatena või mitte

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 13,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1   Olemasolevad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas määruse (EL) nr 791/2011 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) rakendamisega Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes 62,9 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kõigile äriühingutele, keda ei ole loetletud kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 2 või I lisas. Tegemist on kehtivate meetmetega ning meetmete võtmiseni viinud uurimine kujutab endast esialgset uurimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määruse (EL) nr 791/2011 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) rakendamisega Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes 62,9 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kõigile äriühingutele, keda ei ole loetletud kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 2 või I lisas. Tegemist on kehtivate meetmetega ning meetmete võtmiseni viinud uurimine kujutab endast esialgset uurimist.

| (2) | Kehtivate meetmete kohaldamisala laiendati varem nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 672/2012, (3) hõlmates Malaisia ja Taiwani, ning nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 21/2013, (4) hõlmates Tai. |
| --- | --- |

(2)

Kehtivate meetmete kohaldamisala laiendati varem nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 672/2012, (3) hõlmates Malaisia ja Taiwani, ning nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 21/2013, (4) hõlmates Tai.

1.2   Taotlus

| (3) | 25. veebruaril 2013 esitati Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon”) algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohane taotlus uurida võimalikku kõrvalehoidmist HRVst pärit teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ning kehtestada Indiast ja Indoneesiast saadetud teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste suhtes registreerimisnõue, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Indiast ja Indoneesiast pärinevatena või mitte. |
| --- | --- |

(3)

25. veebruaril 2013 esitati Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon”) algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohane taotlus uurida võimalikku kõrvalehoidmist HRVst pärit teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ning kehtestada Indiast ja Indoneesiast saadetud teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste suhtes registreerimisnõue, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Indiast ja Indoneesiast pärinevatena või mitte.

| (4) | Taotluse esitasid neli liidu hõreda koega klaaskiust kangaste tootjat: Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras „Stikla Skiedra” AS ja Vitrulan Technical Textiles GmbH. |
| --- | --- |

(4)

Taotluse esitasid neli liidu hõreda koega klaaskiust kangaste tootjat: Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras „Stikla Skiedra” AS ja Vitrulan Technical Textiles GmbH.

| (5) | Taotluses esitati piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtestamist toimus oluline kaubandusstruktuuri muutus, mis hõlmas eksporti HRVst, Indiast ja Indoneesiast Euroopa Liitu ja millele ei ole muud piisavat põhjust ega majanduslikku õigustust kui kehtivate meetmete kehtestamine. Väidetavalt oli kaubandusstruktuuri sellise muutuse põhjuseks HRVst pärit teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste ümberlaadimine Indias ja Indoneesias ja/või Hiina toodete vale päritolu deklareerimine. |
| --- | --- |

(5)

Taotluses esitati piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtestamist toimus oluline kaubandusstruktuuri muutus, mis hõlmas eksporti HRVst, Indiast ja Indoneesiast Euroopa Liitu ja millele ei ole muud piisavat põhjust ega majanduslikku õigustust kui kehtivate meetmete kehtestamine. Väidetavalt oli kaubandusstruktuuri sellise muutuse põhjuseks HRVst pärit teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste ümberlaadimine Indias ja Indoneesias ja/või Hiina toodete vale päritolu deklareerimine.

| (6) | Lisaks nähtus tõendusmaterjalist, et kehtivate meetmete parandavat mõju oli kahjustatud nii koguste kui ka hindade osas. Tõendusmaterjal näitas, et suurenenud import Indiast ja Indoneesiast toimus hinnaga, mis oli madalam kui esialgses uurimises kindlaksmääratud mittekahjustav hind. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks nähtus tõendusmaterjalist, et kehtivate meetmete parandavat mõju oli kahjustatud nii koguste kui ka hindade osas. Tõendusmaterjal näitas, et suurenenud import Indiast ja Indoneesiast toimus hinnaga, mis oli madalam kui esialgses uurimises kindlaksmääratud mittekahjustav hind.

| (7) | Lisaks kõigele muule viitasid tõendid, et teatavaid Indiast ja Indoneesiast saadetud hõreda koega klaaskiust kangaid müüakse dumpinguhinnaga, võrreldes esialgse uurimise ajal kindlaks määratud samasuguse toote normaalväärtusega. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks kõigele muule viitasid tõendid, et teatavaid Indiast ja Indoneesiast saadetud hõreda koega klaaskiust kangaid müüakse dumpinguhinnaga, võrreldes esialgse uurimise ajal kindlaks määratud samasuguse toote normaalväärtusega.

1.3   Uurimise algatamine

| (8) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on olemas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid uurimise algatamiseks algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt, algatas komisjon määrusega (EL) nr 322/2013 (5) (edaspidi „algatamismäärus”) uurimise. Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 esitas komisjon algatamismääruse kohaselt tolliasutustele nõude registreerida Indiast ja Indoneesiast saadetud teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste import. |
| --- | --- |

(8)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on olemas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid uurimise algatamiseks algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt, algatas komisjon määrusega (EL) nr 322/2013 (5) (edaspidi „algatamismäärus”) uurimise. Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 esitas komisjon algatamismääruse kohaselt tolliasutustele nõude registreerida Indiast ja Indoneesiast saadetud teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste import.

1.4   Uurimine

| (9) | Komisjon teatas ametlikult HRV, India ja Indoneesia ametiasutustele, nende riikide eksportivatele tootjatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu importijatele ja liidu tootmisharule uurimise algatamisest. HRV, India ja Indoneesia tootjatele/eksportijatele, keda komisjon teadis või kes andsid endast teada algatamismääruse põhjenduses 15 osutatud tähtaja jooksul, saadeti küsimustikud. Küsimustikud saadeti ka liidu importijatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul. Kõiki isikuid teavitati, et koostööst hoidumise tagajärjeks võib olla algmääruse artikli 18 kohaldamine ja järelduste tegemine kättesaadavate andmete alusel. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon teatas ametlikult HRV, India ja Indoneesia ametiasutustele, nende riikide eksportivatele tootjatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu importijatele ja liidu tootmisharule uurimise algatamisest. HRV, India ja Indoneesia tootjatele/eksportijatele, keda komisjon teadis või kes andsid endast teada algatamismääruse põhjenduses 15 osutatud tähtaja jooksul, saadeti küsimustikud. Küsimustikud saadeti ka liidu importijatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul. Kõiki isikuid teavitati, et koostööst hoidumise tagajärjeks võib olla algmääruse artikli 18 kohaldamine ja järelduste tegemine kättesaadavate andmete alusel.

| (10) | Endast andsid teada ja küsimustikule vastasid kaks India eksportivat tootjat ja üks liidu sõltumatu importija. Liidu importija teavitas hiljem komisjonile, et importis teisi tooteid ning ei ole uurimisalust toodet varem importinud. Ükski Indoneesia eksportiv tootja vastust ei esitanud. Vabastamisvormile esitasid vastuse järgmised India eksportivad tootjad:






  — | Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (edaspidi „Montex”) ja |
| --- | --- | --- |

(10)

Endast andsid teada ja küsimustikule vastasid kaks India eksportivat tootjat ja üks liidu sõltumatu importija. Liidu importija teavitas hiljem komisjonile, et importis teisi tooteid ning ei ole uurimisalust toodet varem importinud. Ükski Indoneesia eksportiv tootja vastust ei esitanud. Vabastamisvormile esitasid vastuse järgmised India eksportivad tootjad:

—

Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (edaspidi „Montex”) ja

| — | Urja Products Pvt.Ltd. |
| --- | --- |

—

Urja Products Pvt.Ltd.

| (11) | Urja Products Pvt.Ltd. teatas seejärel komisjonile, et ta ei tooda uurimisaluseid tooteid ning tema toodetel on teistsugused tehnilised põhiomadused ning teistsugune kasutusotstarve (mis on hõlmatud erinevate CN-koodidega). Seetõttu korraldati kontrollkäik ainult Montexi valdustesse. |
| --- | --- |

(11)

Urja Products Pvt.Ltd. teatas seejärel komisjonile, et ta ei tooda uurimisaluseid tooteid ning tema toodetel on teistsugused tehnilised põhiomadused ning teistsugune kasutusotstarve (mis on hõlmatud erinevate CN-koodidega). Seetõttu korraldati kontrollkäik ainult Montexi valdustesse.

1.5   Uurimisperiood

| (12) | Uurimine toimus ajavahemikul 1. aprill 2009 kuni 31. märts 2013 (edaspidi „uurimisperiood”). Uurimisperioodi kohta koguti andmeid muu hulgas selleks, et uurida väidetavaid kaubandusstruktuuri muutusi. Üksikasjalikumaid andmeid koguti ajavahemikku 1. aprill 2012 kuni 31. märts 2013 hõlmava aruandeperioodi kohta (edaspidi „aruandeperiood”), et uurida kehtivate meetmete parandava mõju võimalikku kahjustamist ja dumpingu esinemist. |
| --- | --- |

(12)

Uurimine toimus ajavahemikul 1. aprill 2009 kuni 31. märts 2013 (edaspidi „uurimisperiood”). Uurimisperioodi kohta koguti andmeid muu hulgas selleks, et uurida väidetavaid kaubandusstruktuuri muutusi. Üksikasjalikumaid andmeid koguti ajavahemikku 1. aprill 2012 kuni 31. märts 2013 hõlmava aruandeperioodi kohta (edaspidi „aruandeperiood”), et uurida kehtivate meetmete parandava mõju võimalikku kahjustamist ja dumpingu esinemist.

2.   UURIMISE TULEMUSED

2.1   Üldkaalutlused

| (13) | Kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 1 hinnati võimalikku meetmetest kõrvalehoidmist, analüüsides järgmist: kas HRV, India, Indoneesia ja liidu vahelise kaubanduse struktuuris esines muutusi; kas need muutused tulenesid tavast, protsessist või toimingust, mille puhul ei esinenud ühtki muud piisavat põhjust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise; kas oli tõendeid kahju tekitamise kohta või selle kohta, et tollimaksu parandavat mõju kahjustati uurimisaluse toote hindade ja/või koguste osas ning kas esines tõendeid dumpingu kohta võrreldes vaatlusaluse toote jaoks esialgse uurimise käigus varem kindlaks määratud normaalväärtustega, vajaduse korral kooskõlas algmääruse artikli 2 sätetega. |
| --- | --- |

(13)

Kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 1 hinnati võimalikku meetmetest kõrvalehoidmist, analüüsides järgmist: kas HRV, India, Indoneesia ja liidu vahelise kaubanduse struktuuris esines muutusi; kas need muutused tulenesid tavast, protsessist või toimingust, mille puhul ei esinenud ühtki muud piisavat põhjust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise; kas oli tõendeid kahju tekitamise kohta või selle kohta, et tollimaksu parandavat mõju kahjustati uurimisaluse toote hindade ja/või koguste osas ning kas esines tõendeid dumpingu kohta võrreldes vaatlusaluse toote jaoks esialgse uurimise käigus varem kindlaks määratud normaalväärtustega, vajaduse korral kooskõlas algmääruse artikli 2 sätetega.

2.2   Vaatlusalune toode ja uurimisalune toode

| (14) | Vaatlusalune toode on määratletud esialgses uurimises: hõreda koega klaaskiust kangad, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaaluvad rohkem kui 35 g/m2, välja arvatud klaaskiust plaadid, mis pärinevad HRVst ja kuuluvad praegu CN-koodide ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 alla. |
| --- | --- |

(14)

Vaatlusalune toode on määratletud esialgses uurimises: hõreda koega klaaskiust kangad, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaaluvad rohkem kui 35 g/m2, välja arvatud klaaskiust plaadid, mis pärinevad HRVst ja kuuluvad praegu CN-koodide ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 alla.

| (15) | Uurimisalune toode on eelmises põhjenduses määratletud toode, mis on saadetud Indiast ja Indoneesiast, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Indiast ja Indoneesiast pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(15)

Uurimisalune toode on eelmises põhjenduses määratletud toode, mis on saadetud Indiast ja Indoneesiast, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Indiast ja Indoneesiast pärinevana või mitte.

| (16) | Uurimine näitas, et HRVst liitu eksporditud ning Indiast ja Indoneesiast liitu saadetud eespool määratletud hõreda koega klaaskiust kangastel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja sama otstarve, mistõttu neid käsitatakse samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(16)

Uurimine näitas, et HRVst liitu eksporditud ning Indiast ja Indoneesiast liitu saadetud eespool määratletud hõreda koega klaaskiust kangastel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja sama otstarve, mistõttu neid käsitatakse samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3   Koostöö tase

2.3.1   India

| (17) | Nagu eespool põhjenduses 10 märgitud, esitas vabastamisvormi ainult kaks India äriühingut. Kuna ühe puhul neist (Urja Products Pvt.Ltd.) leiti, et tegemist ei ole uurimisaluse toote tootjaga, tegi koostööd ainult üks äriühing, kelleks oli Montex. Kõnealuse äriühingu toodang moodustas ainult 1 % India koguekspordist liitu. Selle tulemusena tuli kohaldada algmääruse artiklit 18 ning järeldused India suhtes tuli teha kättesaadavate andmete põhjal. |
| --- | --- |

(17)

Nagu eespool põhjenduses 10 märgitud, esitas vabastamisvormi ainult kaks India äriühingut. Kuna ühe puhul neist (Urja Products Pvt.Ltd.) leiti, et tegemist ei ole uurimisaluse toote tootjaga, tegi koostööd ainult üks äriühing, kelleks oli Montex. Kõnealuse äriühingu toodang moodustas ainult 1 % India koguekspordist liitu. Selle tulemusena tuli kohaldada algmääruse artiklit 18 ning järeldused India suhtes tuli teha kättesaadavate andmete põhjal.

2.3.2   Indoneesia

| (18) | Nagu põhjenduses 10 nimetati, ei esitanud vabastamisvormi ükski Indoneesia äriühing. Ükski Indoneesia äriühing koostööd ei teinud. Selle tulemusena tuli kohaldada algmääruse artiklit 18 ning järeldused Indoneesia suhtes tuli teha kättesaadavate andmete põhjal. |
| --- | --- |

(18)

Nagu põhjenduses 10 nimetati, ei esitanud vabastamisvormi ükski Indoneesia äriühing. Ükski Indoneesia äriühing koostööd ei teinud. Selle tulemusena tuli kohaldada algmääruse artiklit 18 ning järeldused Indoneesia suhtes tuli teha kättesaadavate andmete põhjal.

2.3.3   HRV

| (19) | Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud. Selle tulemusena tuli kohaldada algmääruse artiklit 18 ning järeldused HRV suhtes tuli teha kättesaadavate andmete põhjal. |
| --- | --- |

(19)

Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud. Selle tulemusena tuli kohaldada algmääruse artiklit 18 ning järeldused HRV suhtes tuli teha kättesaadavate andmete põhjal.

2.4   Kaubandusstruktuuri muutumine

| (20) | Selleks, et määrata kindlaks, kas kaubanduse struktuuris esines muutusi, hinnati uurimisaluse toote importi Indiast ja Indoneesiast liitu ning uurimisaluse toote eksporti HRVst Indiasse ja Indoneesiasse. Nimetatud import määrati kindlaks algmääruse artikli 18 lõike 1 alusel kättesaadavate andmete põhjal, võttes arvesse India, Indoneesia ja Hiina äriühingute suhteliselt piiratud või olematut koostööd (vt punkt 2.3 eespool). |
| --- | --- |

(20)

Selleks, et määrata kindlaks, kas kaubanduse struktuuris esines muutusi, hinnati uurimisaluse toote importi Indiast ja Indoneesiast liitu ning uurimisaluse toote eksporti HRVst Indiasse ja Indoneesiasse. Nimetatud import määrati kindlaks algmääruse artikli 18 lõike 1 alusel kättesaadavate andmete põhjal, võttes arvesse India, Indoneesia ja Hiina äriühingute suhteliselt piiratud või olematut koostööd (vt punkt 2.3 eespool).

| (21) | Analüüsimiseks kasutati COMEXTi statistikat (6) ning Global Trade Information Services'ilt (7) ja vastavatelt riiklikelt ametiasutustelt saadud Indiat ja Indoneesiat käsitlevat kaubandusstatistikat. 12kuuliste ajavahemike kasutamiseks võeti aluseks 1. aprillist kuni 31. märtsini kestvad majandusaastad. |
| --- | --- |

(21)

Analüüsimiseks kasutati COMEXTi statistikat (6) ning Global Trade Information Services'ilt (7) ja vastavatelt riiklikelt ametiasutustelt saadud Indiat ja Indoneesiat käsitlevat kaubandusstatistikat. 12kuuliste ajavahemike kasutamiseks võeti aluseks 1. aprillist kuni 31. märtsini kestvad majandusaastad.

| (22) | COMEXTi statistikas registreeritud impordimaht hõlmab laiemat tooterühma kui vaatlusalune toode ja uurimisalune toode. Kuid liidu tootmisharu esitatud andmete põhjal on siiski võimalik kindlaks teha, et olulise osa sellest impordimahust moodustasid vaatlusalune toode ja uurimisalune toode. Seega sai neid andmeid kasutada, et teha kindlaks kaubandusstruktuuri muutus. |
| --- | --- |

(22)

COMEXTi statistikas registreeritud impordimaht hõlmab laiemat tooterühma kui vaatlusalune toode ja uurimisalune toode. Kuid liidu tootmisharu esitatud andmete põhjal on siiski võimalik kindlaks teha, et olulise osa sellest impordimahust moodustasid vaatlusalune toode ja uurimisalune toode. Seega sai neid andmeid kasutada, et teha kindlaks kaubandusstruktuuri muutus.

2.4.1   Import liitu

| (23) | COMEXTi statistika näitab uurimisperioodi jooksul märkimisväärset kaubandusstruktuuri muutust (vt tabel 1).

  Tabel 1










  Impordimahud (miljonit m2) (8) | Aprill 2009/märts 2010 | Aprill 2010/märts 2011 | Aprill 2011/märts 2012 | Aprill 2012/märts 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV | 288,40 | 385,85 | 110,30 | 85,93 |
| India | 0,35 | 0,28 | 0,89 | 13,13 |
| Indoneesia | 0,004 | 0,16 | 3,22 | 33,31 |
| Allikas: COMEXTi statistika |

(23)

COMEXTi statistika näitab uurimisperioodi jooksul märkimisväärset kaubandusstruktuuri muutust (vt tabel 1).

Tabel 1

Impordimahud (miljonit m2) (8)

Aprill 2009/märts 2010

Aprill 2010/märts 2011

Aprill 2011/märts 2012

Aprill 2012/märts 2013

HRV

288,40

385,85

110,30

85,93

India

0,35

0,28

0,89

13,13

Indoneesia

0,004

0,16

3,22

33,31

Allikas: COMEXTi statistika

Import HRVst

| (24) | COMEXTi statistika kohaselt vähenes vaatlusaluse toote import HRVst liitu oluliselt pärast ajutiste meetmete kehtestamist 2011. aasta veebruaris (9) ja pärast lõplike meetmete kehtestamist 2011. aasta augustis (10). Tabelist 1 nähtub, et ajavahemikus 2010/2011 kuni 2011/2012 vähenes HRV import liitu 385,85 miljonist m2-st 110,30 miljoni m2-ni (ligikaudu 70 % võrra) ning ajavahemikus 2010/2011 kuni 2012/2013 (ligikaudu 80 % võrra) 85,9 miljoni m2-ni. |
| --- | --- |

(24)

COMEXTi statistika kohaselt vähenes vaatlusaluse toote import HRVst liitu oluliselt pärast ajutiste meetmete kehtestamist 2011. aasta veebruaris (9) ja pärast lõplike meetmete kehtestamist 2011. aasta augustis (10). Tabelist 1 nähtub, et ajavahemikus 2010/2011 kuni 2011/2012 vähenes HRV import liitu 385,85 miljonist m2-st 110,30 miljoni m2-ni (ligikaudu 70 % võrra) ning ajavahemikus 2010/2011 kuni 2012/2013 (ligikaudu 80 % võrra) 85,9 miljoni m2-ni.

Import Indiast

| (25) | COMEXTi statistika kohaselt ulatusid majandusaastal 2009/2010 Indiast liitu imporditud kogused 0,35 miljoni m2-ni, majandusaastal 2010/2011 0,28 miljoni m2-ni ning ajavahemikus 2011/2012 kuni 2012/2013 suurenesid kogused hüppeliselt, ulatudes majandusaastal 2012/2013 13,13 miljoni m2-ni. |
| --- | --- |

(25)

COMEXTi statistika kohaselt ulatusid majandusaastal 2009/2010 Indiast liitu imporditud kogused 0,35 miljoni m2-ni, majandusaastal 2010/2011 0,28 miljoni m2-ni ning ajavahemikus 2011/2012 kuni 2012/2013 suurenesid kogused hüppeliselt, ulatudes majandusaastal 2012/2013 13,13 miljoni m2-ni.

| (26) | Nagu eespool põhjenduses 17 märgiti, eksportis äriühing Montex uurimisperioodil– liitu väga väikese koguse uurimisalust toodet; võrreldes India koguekspordiga moodustas see 1 % India ekspordist liitu ajavahemikus 2012/2013. Lisaks sellele tuvastati, et Montex ekspordib uurimisalust toodet vale CN-koodi– 7019 52 all. Seetõttu tuli Montexi eksport lisada COMEXTi statistikasse (vt tabel 1). |
| --- | --- |

(26)

Nagu eespool põhjenduses 17 märgiti, eksportis äriühing Montex uurimisperioodil– liitu väga väikese koguse uurimisalust toodet; võrreldes India koguekspordiga moodustas see 1 % India ekspordist liitu ajavahemikus 2012/2013. Lisaks sellele tuvastati, et Montex ekspordib uurimisalust toodet vale CN-koodi– 7019 52 all. Seetõttu tuli Montexi eksport lisada COMEXTi statistikasse (vt tabel 1).

Import Indoneesiast

| (27) | COMEXTi statistika kohaselt ulatusid majandusaastal 2009/2010 Indoneesiast liitu imporditud kogused 0,004 miljoni m2-ni, majandusaastal 2010/2011 0,16 miljoni m2-ni ning ajavahemikus 2011/2012 kuni 2012/2013 suurenesid kogused hüppeliselt 3,22 miljonist m2-st 33,31 miljoni m2-ni. |
| --- | --- |

(27)

COMEXTi statistika kohaselt ulatusid majandusaastal 2009/2010 Indoneesiast liitu imporditud kogused 0,004 miljoni m2-ni, majandusaastal 2010/2011 0,16 miljoni m2-ni ning ajavahemikus 2011/2012 kuni 2012/2013 suurenesid kogused hüppeliselt 3,22 miljonist m2-st 33,31 miljoni m2-ni.

2.4.2   Eksport HRVst Indiasse ja Indoneesiasse

| (28) | Ekspordi tohutut kasvu on samal perioodil märgata ka HRVst Indiasse ja Indoneesiasse.

  Tabel 2










  Impordimahud (miljonit m2) | Aprill 2009/märts 2010 | Aprill 2010/märts 2011 | Aprill 2011/märts 2012 | Aprill 2012/märts 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 4,80 | 16,35 | 18,38 | 29,28 |
| Indoneesia | 5,78 | 4,01 | 8,94 | 11,54 |
| Allikas: Hiina tollistatistika |

(28)

Ekspordi tohutut kasvu on samal perioodil märgata ka HRVst Indiasse ja Indoneesiasse.

Tabel 2

Impordimahud (miljonit m2)

Aprill 2009/märts 2010

Aprill 2010/märts 2011

Aprill 2011/märts 2012

Aprill 2012/märts 2013

India

4,80

16,35

18,38

29,28

Indoneesia

5,78

4,01

8,94

11,54

Allikas: Hiina tollistatistika

Eksport HRVst Indiasse

| (29) | Hiina tollistatistika kohaselt suurenes uurimisaluse toote import HRVst Indiasse 4,8 miljonist m2-st majandusaastal 2009/2010 29,3 miljoni m2-ni majandusaastal 2012/2013. |
| --- | --- |

(29)

Hiina tollistatistika kohaselt suurenes uurimisaluse toote import HRVst Indiasse 4,8 miljonist m2-st majandusaastal 2009/2010 29,3 miljoni m2-ni majandusaastal 2012/2013.

Eksport HRVst Indoneesiasse

| (30) | Hiina tollistatistika kohaselt suurenes uurimisaluse toote import HRVst Indoneesiasse 5,78 miljonist m2-st majandusaastal 2009/2010 11,54 miljoni m2-ni majandusaastal 2012/2013. |
| --- | --- |

(30)

Hiina tollistatistika kohaselt suurenes uurimisaluse toote import HRVst Indoneesiasse 5,78 miljonist m2-st majandusaastal 2009/2010 11,54 miljoni m2-ni majandusaastal 2012/2013.

2.4.3   Kaubandusstruktuuri muutumise kokkuvõte

| (31) | HRVst liitu toimuva ekspordi üldine vähenemine ja ekspordi samaaegne suurenemine Indiast ja Indoneesiast liitu ning HRVst vastavalt Indiasse ja Indoneesiasse pärast esialgsete meetmete kehtestamist 2011. aasta veebruaris ja lõplike meetmete kehtestamist 2011. aasta augustis toovad kaasa muutused ühelt poolt eespool nimetatud riikide kaubandusstruktuurides ning teiselt poolt nende riikide ekspordis liitu. |
| --- | --- |

(31)

HRVst liitu toimuva ekspordi üldine vähenemine ja ekspordi samaaegne suurenemine Indiast ja Indoneesiast liitu ning HRVst vastavalt Indiasse ja Indoneesiasse pärast esialgsete meetmete kehtestamist 2011. aasta veebruaris ja lõplike meetmete kehtestamist 2011. aasta augustis toovad kaasa muutused ühelt poolt eespool nimetatud riikide kaubandusstruktuurides ning teiselt poolt nende riikide ekspordis liitu.

2.5   Kõrvalehoidmise laad

| (32) | Algmääruse artikli 13 lõike 1 alusel peab kaubandusstruktuuri muutus tulenema tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise. Tava, protsess või toiming hõlmab muu hulgas meetmetega hõlmatud toote saatmist läbi kolmandate riikide vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 2. |
| --- | --- |

(32)

Algmääruse artikli 13 lõike 1 alusel peab kaubandusstruktuuri muutus tulenema tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise. Tava, protsess või toiming hõlmab muu hulgas meetmetega hõlmatud toote saatmist läbi kolmandate riikide vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 2.

| (33) | Uurimise käigus leiti tõendeid Indoneesia ja India kaudu ümberlaadimise ja/või valede päritolusertifikaatide kohta. Näiteks osa liitu imporditavatest vaatlusalustest toodetest laaditi ümber Dubais või Singapuris, kasutades Indoneesia/India päritolusertifikaate, ning osa liitu imporditavatest toodetest laaditi ümber India äriühingu kaudu, kes ei teinud uurimise raames koostööd. Koostöö puudumine kõigi uurimisaluse toote tootjatega, välja arvatud Montexiga, on samuti viide sellele, et Indoneesias ja Indias ei toimu tõelist tootmist, mis põhjendaks Indoneesiast ja Indiast liitu suunduvat eksporti. On mõistlik arvata, et kui tegemist oleks tegelike tootjatega, sooviksid nad end meetmetest kõrvalehoidmisest distantseerida, osaledes käesolevas uurimises. Lisaks sellele ei leidnud uurimine tõendeid tegeliku tootmise kohta vaatlusalustes riikides, välja arvatud äriühingus Montex. Lisaks viitab kõnealusest kahest riigist lähtuva impordi kasv sellele, et Hiina tooted laaditakse teel liitu Indias ja Indoneesias ümber ja/või kasutatakse valesid päritolusertifikaate. |
| --- | --- |

(33)

Uurimise käigus leiti tõendeid Indoneesia ja India kaudu ümberlaadimise ja/või valede päritolusertifikaatide kohta. Näiteks osa liitu imporditavatest vaatlusalustest toodetest laaditi ümber Dubais või Singapuris, kasutades Indoneesia/India päritolusertifikaate, ning osa liitu imporditavatest toodetest laaditi ümber India äriühingu kaudu, kes ei teinud uurimise raames koostööd. Koostöö puudumine kõigi uurimisaluse toote tootjatega, välja arvatud Montexiga, on samuti viide sellele, et Indoneesias ja Indias ei toimu tõelist tootmist, mis põhjendaks Indoneesiast ja Indiast liitu suunduvat eksporti. On mõistlik arvata, et kui tegemist oleks tegelike tootjatega, sooviksid nad end meetmetest kõrvalehoidmisest distantseerida, osaledes käesolevas uurimises. Lisaks sellele ei leidnud uurimine tõendeid tegeliku tootmise kohta vaatlusalustes riikides, välja arvatud äriühingus Montex. Lisaks viitab kõnealusest kahest riigist lähtuva impordi kasv sellele, et Hiina tooted laaditakse teel liitu Indias ja Indoneesias ümber ja/või kasutatakse valesid päritolusertifikaate.

| (34) | Seetõttu on Hiina päritolu toodete Indias ja Indoneesias ümberlaadimine kinnitust leidnud. |
| --- | --- |

(34)

Seetõttu on Hiina päritolu toodete Indias ja Indoneesias ümberlaadimine kinnitust leidnud.

2.6   Muu piisava põhjuse või majandusliku õigustuse puudumine peale dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise

| (35) | Uurimise käigus ei leitud ümberlaadimisele ühtki muud põhjendust või majanduslikku õigustust kui vaatlusaluse toote suhtes kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmine. Peale tollimaksu ei leitud muid tegureid, mis võiksid kompenseerida HRVst pärit teatava hõreda koega klaaskiust kangaste Indias ja Indoneesias ümberlaadimise kulud, eelkõige transpordi ja uuesti pealelaadimisega seotud kulud. |
| --- | --- |

(35)

Uurimise käigus ei leitud ümberlaadimisele ühtki muud põhjendust või majanduslikku õigustust kui vaatlusaluse toote suhtes kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmine. Peale tollimaksu ei leitud muid tegureid, mis võiksid kompenseerida HRVst pärit teatava hõreda koega klaaskiust kangaste Indias ja Indoneesias ümberlaadimise kulud, eelkõige transpordi ja uuesti pealelaadimisega seotud kulud.

2.7   Dumpinguvastase tollimaksu parandava mõju kahjustamine

| (36) | Järgmisena hinnati, kas uurimisaluse toote import liitu kahjustas koguste ja hinna osas kehtivate meetmete parandavat mõju. Koostööd mitte tegevate India ja Indoneesia äriühingute ekspordi koguseid ja hindu käsitlevate sobivaimate kättesaadavate andmetena kasutati COMEXTi andmeid. Sellisel viisil kindlaksmääratud hindu võrreldi kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega, mis kehtestati liidu tootjatele esialgse määruse põhjenduses 74. |
| --- | --- |

(36)

Järgmisena hinnati, kas uurimisaluse toote import liitu kahjustas koguste ja hinna osas kehtivate meetmete parandavat mõju. Koostööd mitte tegevate India ja Indoneesia äriühingute ekspordi koguseid ja hindu käsitlevate sobivaimate kättesaadavate andmetena kasutati COMEXTi andmeid. Sellisel viisil kindlaksmääratud hindu võrreldi kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega, mis kehtestati liidu tootjatele esialgse määruse põhjenduses 74.

| (37) | Indiast liitu suunatud impordi kasv 0,35 miljonist m2-st majandusaastal 2009/2010 13,10 miljoni m2-ni uurimisperioodil oli koguste osas märkimisväärne, kui võrrelda seda India (väga madala) impordimahuga enne ajutiste meetmete kehtestamist majandusaastal 2009/2010. Indoneesiast liitu suunatud impordi kasv 0,04 miljonist m2-st majandusaastal 2009/2010 33,31 miljoni m2-ni uurimisperioodil oli koguste osas märkimisväärne, kui võrrelda seda Indoneesia (väga madala) impordimahuga enne ajutiste meetmete kehtestamist majandusaastal 2009/2010. |
| --- | --- |

(37)

Indiast liitu suunatud impordi kasv 0,35 miljonist m2-st majandusaastal 2009/2010 13,10 miljoni m2-ni uurimisperioodil oli koguste osas märkimisväärne, kui võrrelda seda India (väga madala) impordimahuga enne ajutiste meetmete kehtestamist majandusaastal 2009/2010. Indoneesiast liitu suunatud impordi kasv 0,04 miljonist m2-st majandusaastal 2009/2010 33,31 miljoni m2-ni uurimisperioodil oli koguste osas märkimisväärne, kui võrrelda seda Indoneesia (väga madala) impordimahuga enne ajutiste meetmete kehtestamist majandusaastal 2009/2010.

| (38) | Hindamaks, kas Indoneesiast ja Indiast imporditud toodete kogused ja hind kahjustavad kehtivate meetmete parandavat mõju, võrreldi Indoneesiast ja Indiast imporditud toodete hindu esialgse määrusega kehtestatud kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega. Esialgse määrusega kehtestatud kahju kõrvaldamist võimaldavat taset kohandati inflatsiooniga. Indiast ja Indoneesiast imporditud toodete kaalutud keskmist ekspordihinda kohandati esialgses uurimises HRVst imporditud toodete jaoks kindlaksmääratud impordijärgsete kulude ja kvaliteedi kohandustega. Võrdlus näitas kõnealustest riikidest liitu eksporditavate toodete märkimisväärselt madalamaid ekspordihindu. Seetõttu järeldati, et kehtivate meetmete parandavat mõju kahjustatakse nii koguste kui ka hindade osas. |
| --- | --- |

(38)

Hindamaks, kas Indoneesiast ja Indiast imporditud toodete kogused ja hind kahjustavad kehtivate meetmete parandavat mõju, võrreldi Indoneesiast ja Indiast imporditud toodete hindu esialgse määrusega kehtestatud kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega. Esialgse määrusega kehtestatud kahju kõrvaldamist võimaldavat taset kohandati inflatsiooniga. Indiast ja Indoneesiast imporditud toodete kaalutud keskmist ekspordihinda kohandati esialgses uurimises HRVst imporditud toodete jaoks kindlaksmääratud impordijärgsete kulude ja kvaliteedi kohandustega. Võrdlus näitas kõnealustest riikidest liitu eksporditavate toodete märkimisväärselt madalamaid ekspordihindu. Seetõttu järeldati, et kehtivate meetmete parandavat mõju kahjustatakse nii koguste kui ka hindade osas.

2.8   Tõendid dumpingu kohta

| (39) | Algmääruse artikli 13 lõike 1 kohaselt uuriti, kas leidub tõendeid dumpingu kohta. |
| --- | --- |

(39)

Algmääruse artikli 13 lõike 1 kohaselt uuriti, kas leidub tõendeid dumpingu kohta.

| (40) | Esialgses määruses kehtestati normaalväärtus Kanada hindade alusel; Kanada leiti kõnealuse uurimise käigus olevat sobiv turumajanduslik võrdlusriik HRV-le. Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 1 kasutati eelnevalt esialgses uurimises kindlaksmääratud normaalväärtust. |
| --- | --- |

(40)

Esialgses määruses kehtestati normaalväärtus Kanada hindade alusel; Kanada leiti kõnealuse uurimise käigus olevat sobiv turumajanduslik võrdlusriik HRV-le. Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 1 kasutati eelnevalt esialgses uurimises kindlaksmääratud normaalväärtust.

| (41) | India ja Indoneesia ekspordihindade puhul võeti algmääruse artiklist 18 lähtudes aluseks kättesaadavad andmed. Ekspordihind on COMEXTis esitatud, kahest vaatlusalusest riigist pärit teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste keskmine ekspordihind uurimisperioodil. Statistika ei hõlmanud India äriühingu Montex eksporti, kuna tema tooted olid valesti klassifitseeritud (vt põhjendus 25) ning Montexi andmeid ei kasutatud dumpingumarginaali arvutamisel. |
| --- | --- |

(41)

India ja Indoneesia ekspordihindade puhul võeti algmääruse artiklist 18 lähtudes aluseks kättesaadavad andmed. Ekspordihind on COMEXTis esitatud, kahest vaatlusalusest riigist pärit teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste keskmine ekspordihind uurimisperioodil. Statistika ei hõlmanud India äriühingu Montex eksporti, kuna tema tooted olid valesti klassifitseeritud (vt põhjendus 25) ning Montexi andmeid ei kasutatud dumpingumarginaali arvutamisel.

| (42) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hinna võrreldavust. Vastavalt sellele tehti kohandusi, et võtta arvesse transpordi-, kindlustus- ja pakkimiskulude erinevusi. Võttes arvesse, et kättesaadavad andmed ei võimaldanud kindlaks määrata tehtavate kohanduste ulatust, tuli kohandused teha sobivaimate kättesaadavate andmete alusel. Seega põhines vastav kohandamine protsendil, mis arvutati võrdeliselt transpordi-, kindlustus- ja pakkimiskuludega seoses nende müügitehingute väärtusega, mis tehti liitu esialgses uurimises koostööd teinud Hiina eksportivate tootjate CIF tarnetingimustel. |
| --- | --- |

(42)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hinna võrreldavust. Vastavalt sellele tehti kohandusi, et võtta arvesse transpordi-, kindlustus- ja pakkimiskulude erinevusi. Võttes arvesse, et kättesaadavad andmed ei võimaldanud kindlaks määrata tehtavate kohanduste ulatust, tuli kohandused teha sobivaimate kättesaadavate andmete alusel. Seega põhines vastav kohandamine protsendil, mis arvutati võrdeliselt transpordi-, kindlustus- ja pakkimiskuludega seoses nende müügitehingute väärtusega, mis tehti liitu esialgses uurimises koostööd teinud Hiina eksportivate tootjate CIF tarnetingimustel.

| (43) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 arvutati dumping, võrreldes esialgses määruses esitatud kaalutud keskmist normaalväärtust ja vastavaid kaalutud keskmisi ekspordihindu kahes vaatlusaluses riigis käesoleva uurimise aruandeperioodil, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist. |
| --- | --- |

(43)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 arvutati dumping, võrreldes esialgses määruses esitatud kaalutud keskmist normaalväärtust ja vastavaid kaalutud keskmisi ekspordihindu kahes vaatlusaluses riigis käesoleva uurimise aruandeperioodil, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist.

| (44) | Sel viisi kindlaksmääratud kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlusel tuvastati dumping. |
| --- | --- |

(44)

Sel viisi kindlaksmääratud kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlusel tuvastati dumping.

3.   MEETMED

| (45) | Eespool öeldut arvesse võttes järeldati, et teatavate HRVst pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes kehtestatud lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust on hoitud kõrvale algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses, kasutades selleks ümberlaadimist Indias ja Indoneesias. |
| --- | --- |

(45)

Eespool öeldut arvesse võttes järeldati, et teatavate HRVst pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes kehtestatud lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust on hoitud kõrvale algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses, kasutades selleks ümberlaadimist Indias ja Indoneesias.

| (46) | Vastavalt algmääruse artikli 13 lõike 1 esimesele lausele tuleks vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud meetmeid laiendada ka uurimisalusele tootele ehk Indiast ja Indoneesiast saadetud samasugusele tootele, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Indiast ja Indoneesiast pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(46)

Vastavalt algmääruse artikli 13 lõike 1 esimesele lausele tuleks vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud meetmeid laiendada ka uurimisalusele tootele ehk Indiast ja Indoneesiast saadetud samasugusele tootele, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Indiast ja Indoneesiast pärinevana või mitte.

| (47) | Laiendatavad meetmed peaksid olema määruse (EL) nr 791/2011 artikli 1 lõikes 2 „kõigi muude äriühingute suhtes” kehtestatud meetmed, st 62,9 % suurune lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist. |
| --- | --- |

(47)

Laiendatavad meetmed peaksid olema määruse (EL) nr 791/2011 artikli 1 lõikes 2 „kõigi muude äriühingute suhtes” kehtestatud meetmed, st 62,9 % suurune lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist.

| (48) | Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, millega on ette nähtud, et kõik laiendatud meetmed peaksid kehtima impordi suhtes, mis on liitu sisse toodud algatamismäärusega kehtestatud registreerimise nõuet järgides, tuleb tollimaksud sisse nõuda teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste registreeritud impordilt, mis on saadetud Indiast ja Indoneesiast. |
| --- | --- |

(48)

Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, millega on ette nähtud, et kõik laiendatud meetmed peaksid kehtima impordi suhtes, mis on liitu sisse toodud algatamismäärusega kehtestatud registreerimise nõuet järgides, tuleb tollimaksud sisse nõuda teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste registreeritud impordilt, mis on saadetud Indiast ja Indoneesiast.

4.   VABASTAMISTAOTLUSED

4.1   India

| (49) | Nagu põhjenduses 10 märgitud, andsid kaks eksportivat tootjat pärast uurimise algatamist endast teada ja esitasid küsimustikule vastused ning taotlesid laiendatud meetmetest vabastamist vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4– Montex ja Urja Products. |
| --- | --- |

(49)

Nagu põhjenduses 10 märgitud, andsid kaks eksportivat tootjat pärast uurimise algatamist endast teada ja esitasid küsimustikule vastused ning taotlesid laiendatud meetmetest vabastamist vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4– Montex ja Urja Products.

| (50) | Nagu põhjenduses 11 märgitud, tuvastati, et üks kahest äriühingust (Urja Products) ei tooda uurimisalust toodet. Algmääruse artikli 13 lõikele 4 vastavat vabastamist ei saa kõnealuse äriühingu suhtes kohaldada. |
| --- | --- |

(50)

Nagu põhjenduses 11 märgitud, tuvastati, et üks kahest äriühingust (Urja Products) ei tooda uurimisalust toodet. Algmääruse artikli 13 lõikele 4 vastavat vabastamist ei saa kõnealuse äriühingu suhtes kohaldada.

| (51) | Montexi puhul ei tuvastatud seotust käesoleva uurimisega hõlmatud kõrvalehoidmisega. Äriühing tõestas, et tema puhul on tegemist tegeliku tootjaga, kelle tootmisvõimsus ületab uurimisaluse toote liitu eksportimise mahu. Äriühing esitas täielikud andmed, mida kontrolliti kohapeal. Äriühingu asutamise, seadmete ostmise, tootmisprotsessi, võimekuse, laovarude, toormaterjalide ostmise ja tootmiskuludega seotud kontrollitud andmed kinnitavad seda järeldust. Lisaks sellele suutis kõnealune tootja tõendada, et ta ei ole seotud ühegi Hiina tootja/eksportijaga, kelle suhtes kohaldatakse kehtivaid meetmeid, või äriühingutega, kes on seotud menetlusest kõrvalehoidmisega. Seega võib asjaomase äriühingu laiendatud tollimaksust vabastamise taotluse rahuldada. |
| --- | --- |

(51)

Montexi puhul ei tuvastatud seotust käesoleva uurimisega hõlmatud kõrvalehoidmisega. Äriühing tõestas, et tema puhul on tegemist tegeliku tootjaga, kelle tootmisvõimsus ületab uurimisaluse toote liitu eksportimise mahu. Äriühing esitas täielikud andmed, mida kontrolliti kohapeal. Äriühingu asutamise, seadmete ostmise, tootmisprotsessi, võimekuse, laovarude, toormaterjalide ostmise ja tootmiskuludega seotud kontrollitud andmed kinnitavad seda järeldust. Lisaks sellele suutis kõnealune tootja tõendada, et ta ei ole seotud ühegi Hiina tootja/eksportijaga, kelle suhtes kohaldatakse kehtivaid meetmeid, või äriühingutega, kes on seotud menetlusest kõrvalehoidmisega. Seega võib asjaomase äriühingu laiendatud tollimaksust vabastamise taotluse rahuldada.

4.2   Indoneesia

| (52) | Nagu põhjenduses 10 märgitud, ei esitanud ükski Indoneesia eksportiv tootja taotlust algmääruse artikli 13 lõike 4 kohase vabastamise kohta. Uurimine ei tuvastanud Indoneesias ühtegi uurimisaluse toote tegelikku tootjat. |
| --- | --- |

(52)

Nagu põhjenduses 10 märgitud, ei esitanud ükski Indoneesia eksportiv tootja taotlust algmääruse artikli 13 lõike 4 kohase vabastamise kohta. Uurimine ei tuvastanud Indoneesias ühtegi uurimisaluse toote tegelikku tootjat.

4.3   Uued taotlejad

| (53) | India ja Indoneesia tootjad, kes ei osalenud kõnealuses uurimises ja/või ei eksportinud uurimisperioodil liitu uurimisalust toodet, võivad taotleda algmääruse artikli 11 lõigete 3–4 ja artikli 13 lõike 4 alusel laiendatud dumpinguvastasest tollimaksust vabastamist. Tootjatel palutakse täita küsimustik, et komisjon saaks kindlaks teha, kas vabastamine on põhjendatud. Sellise vabastuse võib anda pärast seda, kui on hinnatud vaatlusaluse toote turuolukorda, äriühingu tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse rakendamist, hanke- ja müüginäitajaid ning selliste tavade jätkumise tõenäosust, milleks puudub piisav põhjendus või majanduslik õigustus, ning tõendeid dumpingu kohta. Tavaliselt korraldab komisjon ka kohapealse kontrollkäigu. Taotlus tuleb komisjonile saata koos kogu vajaliku teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tootmis- ja müügitegevuses. |
| --- | --- |

(53)

India ja Indoneesia tootjad, kes ei osalenud kõnealuses uurimises ja/või ei eksportinud uurimisperioodil liitu uurimisalust toodet, võivad taotleda algmääruse artikli 11 lõigete 3–4 ja artikli 13 lõike 4 alusel laiendatud dumpinguvastasest tollimaksust vabastamist. Tootjatel palutakse täita küsimustik, et komisjon saaks kindlaks teha, kas vabastamine on põhjendatud. Sellise vabastuse võib anda pärast seda, kui on hinnatud vaatlusaluse toote turuolukorda, äriühingu tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse rakendamist, hanke- ja müüginäitajaid ning selliste tavade jätkumise tõenäosust, milleks puudub piisav põhjendus või majanduslik õigustus, ning tõendeid dumpingu kohta. Tavaliselt korraldab komisjon ka kohapealse kontrollkäigu. Taotlus tuleb komisjonile saata koos kogu vajaliku teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tootmis- ja müügitegevuses.

| (54) | Kui vabastus on põhjendatud, teeb komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ettepaneku kehtivaid laiendatud meetmeid vastavalt muuta. Seejärel jälgitakse kõiki vabastuse saanud äriühinguid, et tagada vabastuse andmisega kehtestatud tingimuste täitmine. |
| --- | --- |

(54)

Kui vabastus on põhjendatud, teeb komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ettepaneku kehtivaid laiendatud meetmeid vastavalt muuta. Seejärel jälgitakse kõiki vabastuse saanud äriühinguid, et tagada vabastuse andmisega kehtestatud tingimuste täitmine.

5.   AVALIKUSTAMINE

| (55) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel eespool nimetatud järeldused tehti, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse. Ühegi esitatud argumendi tõttu ei olnud põhjust lõplikke järeldusi muuta, |
| --- | --- |

(55)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel eespool nimetatud järeldused tehti, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse. Ühegi esitatud argumendi tõttu ei olnud põhjust lõplikke järeldusi muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EL) nr 791/2011 artikli 1 lõikes 2 kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu selliste Hiina Rahvavabariigist pärinevate hõreda koega klaaskiust kangaste (välja arvatud klaaskiust plaadid) impordile, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaaluvad rohkem kui 35 g/m2, laiendatakse selliste hõreda koega klaaskiust kangaste (välja arvatud klaaskiust plaadid) impordi suhtes, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm, mis kaaluvad rohkem kui 35 g/m2 ja kuuluvad praegu CN-koodide ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 (TARICi koodid 7019510014, 7019510015, 7019590014 and 7019590015) alla ning mis on saadetud Indiast ja Indoneesiast, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Indiast ja Indoneesiast pärinevatena või mitte, välja arvatud need kangad, mis on toodetud Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. poolt. (TARICi lisakood B942).

2.   Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd.-le antud vabastust kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Vastava arve puudumisel kohaldatakse lõikega 1 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu.

3.   Käesoleva artikli lõikega 1 laiendatud tollimaks nõutakse sisse määruse (EL) nr 322/2013 artikli 2 ja määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt registreeritud, Indiast ja Indoneesiast saadetud impordilt, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indiast ja Indoneesiast pärit impordina või mitte.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Artikli 1 alusel laiendatud tollimaksust vabastamise taotlused esitatakse kirjalikult ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest ja neile peab alla kirjutama vabastuse taotlejat esindama volitatud isik. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 8/20 |
| 1049 Brussels |
| Belgium |
| Faks (32 2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 8/20

1049 Brussels

Belgium

Faks (32 2) 295 65 05

2.   Nende äriühingute import, kes ei hoia kõrvale määrusega (EL) nr 791/2011 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, võidakse vabastada nimetatud määruse artikliga 1 laiendatud tollimaksust.

Artikkel 3

Tolliasutustele antakse korraldus lõpetada määruse (EL) nr 322/2013 artikli 2 kohane impordi registreerimine.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

V. JUKNA

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 204, 9.8.2011, lk 1.

2

(3)  ELT L 196, 24.7.2012, lk 1.

3

(4)  ELT L 11, 16.1.2013, lk 1.

4

(5)  ELT L 101, 10.4.2013, lk 1.

5

(6)  Comext on Eurostati hallatav väliskaubandusstatistika andmebaas.

6

(7)  Global Trade Information Services on ärilistel alustel tegutsev andmebaas, mis pakub kaubandusstatistikateenust.

7

(8)  Mahud on Comextis esitatud tonnides, mis arvestatakse liidu tootmisharu ümberarvestuskursside abil ruutmeetriteks st CN 70 195 100 puhul: 1 m2 = 0,05 kg, CN 70 195 900 puhul: 1 m2 = 0,14 kg.

8

2

2

(9)  ELT L 43, 17.2.2011, lk 9.

9

(10)  ELT L 204, 9.8.2011, lk 1.

10

---

LISA

Artikli 1 lõikes 2 osutatud faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

| 1. | faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet; |
| --- | --- |

1.

faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;

| 2. | järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava [vaatlusaluse toote] [koguses ...] tootis [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomases riigis]. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.”; |
| --- | --- |

2.

järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava [vaatlusaluse toote] [koguses ...] tootis [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomases riigis]. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.”;

| 3. | kuupäev ja allkiri. |
| --- | --- |

3.

kuupäev ja allkiri.

---

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1372/2013,

19. detsember 2013,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord

(EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (1),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord, (2) eriti selle artiklit 92,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriigid on esitanud sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjonile taotlusi muuta määruse (EÜ) nr 883/2004 VIII ja XI lisa ning määruse (EÜ) nr 987/2009 1. ja 5. lisa eesmärgiga viia need lisad vastavusse riiklike õigusnormidega või lihtsustada nimetatud määruste rakendamist. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriigid on esitanud sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjonile taotlusi muuta määruse (EÜ) nr 883/2004 VIII ja XI lisa ning määruse (EÜ) nr 987/2009 1. ja 5. lisa eesmärgiga viia need lisad vastavusse riiklike õigusnormidega või lihtsustada nimetatud määruste rakendamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 883/2004 lisades on antud ülevaade liikmesriikidest, kus ei kohaldata pro rata arvutust vanadus- ja toitjakaotuspensioni korral, ja liikmesriikide õigusaktide kohaldamiseks kehtestatud erisätetest. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 883/2004 lisades on antud ülevaade liikmesriikidest, kus ei kohaldata pro rata arvutust vanadus- ja toitjakaotuspensioni korral, ja liikmesriikide õigusaktide kohaldamiseks kehtestatud erisätetest.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 987/2009 lisades on antud ülevaade kehtivate ja kehtima hakkavate kahepoolsete konventsioonide rakendussätetest ja liikmesriikidest, kus töötushüvitiste suurima tagasimaksesumma arvutamisel võetakse aluseks riiklike õigusaktidega eelneval kalendriaastal ettenähtud töötushüvitiste keskmine summa. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 987/2009 lisades on antud ülevaade kehtivate ja kehtima hakkavate kahepoolsete konventsioonide rakendussätetest ja liikmesriikidest, kus töötushüvitiste suurima tagasimaksesumma arvutamisel võetakse aluseks riiklike õigusaktidega eelneval kalendriaastal ettenähtud töötushüvitiste keskmine summa.

| (4) | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjon on taotletud muudatustega nõus ja on esitanud komisjonile asjakohased ettepanekud tehniliste muudatuste tegemiseks määruse (EÜ) nr 883/2004 ning määruse (EÜ) nr 987/2009 vastavates lisades. |
| --- | --- |

(4)

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjon on taotletud muudatustega nõus ja on esitanud komisjonile asjakohased ettepanekud tehniliste muudatuste tegemiseks määruse (EÜ) nr 883/2004 ning määruse (EÜ) nr 987/2009 vastavates lisades.

| (5) | Komisjon nõustub põhjenduses 4 osutatud ettepanekutega tehniliste muudatuste tegemiseks kõnealustes lisades. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon nõustub põhjenduses 4 osutatud ettepanekutega tehniliste muudatuste tegemiseks kõnealustes lisades.

| (6) | Määrusi (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Määrusi (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 883/2004 muudetakse järgmiselt.

| 1) | VIII lisa 2. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | jaos „AUSTRIA” asendatakse punkt a järgmisega:






  „a) | Pensionikontol põhinevad vanaduspensionid ja nendest tulenevad toitjakaotuspensionid vastavalt 18. novembri 2004. aasta üldisele pensioniseadusele (APG).”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

VIII lisa 2. osa muudetakse järgmiselt:

a)

jaos „AUSTRIA” asendatakse punkt a järgmisega:

„a)

Pensionikontol põhinevad vanaduspensionid ja nendest tulenevad toitjakaotuspensionid vastavalt 18. novembri 2004. aasta üldisele pensioniseadusele (APG).”;

| b) | pärast jagu „BULGAARIA” lisatakse järgmine uus jagu:
  „TŠEHHI VABARIIK
  Teise samba skeemil põhinevad pensionid vastavalt seadusele nr 426/2011 Coll. pensionisäästude kohta.” |
| --- | --- |

b)

pärast jagu „BULGAARIA” lisatakse järgmine uus jagu:

„TŠEHHI VABARIIK

Teise samba skeemil põhinevad pensionid vastavalt seadusele nr 426/2011 Coll. pensionisäästude kohta.”

| 2) | XI lisas lisatakse jaos „MADALMAAD” pärast punkti f järgmine punkt fa:






  „fa) | Vastavalt ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) artikli 69 lõikele 1 tuleb isikut, kes oma pensioniikka (65 aastat) jõudmise kuule eelneva kuu viimasel päeval saab pensioni või hüvitist, mida käesoleva jao punkti 1 alapunkti f alusel käsitatakse Madalmaade õigusaktide kohase pensionina, lugeda pensionitaotlejaks käesoleva määruse artikli 22 tähenduses, kuni ta jõuab oma pensioniikka, nagu on osutatud üldise vanaduspensioni seaduse (Algemene Ouderdomswet) artiklis7a.” |
| --- | --- | --- |

2)

XI lisas lisatakse jaos „MADALMAAD” pärast punkti f järgmine punkt fa:

„fa)

Vastavalt ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) artikli 69 lõikele 1 tuleb isikut, kes oma pensioniikka (65 aastat) jõudmise kuule eelneva kuu viimasel päeval saab pensioni või hüvitist, mida käesoleva jao punkti 1 alapunkti f alusel käsitatakse Madalmaade õigusaktide kohase pensionina, lugeda pensionitaotlejaks käesoleva määruse artikli 22 tähenduses, kuni ta jõuab oma pensioniikka, nagu on osutatud üldise vanaduspensioni seaduse (Algemene Ouderdomswet) artiklis7a.”

Artikkel 2

Määrust (EÜ) nr 987/2009 muudetakse järgmiselt.

| 1) | 1. lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | jagu „TAANI–PRANTSUSMAA” jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

1)

1. lisa muudetakse järgmiselt:

a)

jagu „TAANI–PRANTSUSMAA” jäetakse välja;

| b) | jagu „TAANI–MADALMAAD” jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

jagu „TAANI–MADALMAAD” jäetakse välja;

| c) | jagu „KREEKA–MADALMAAD” jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

jagu „KREEKA–MADALMAAD” jäetakse välja;

| d) | jagu „HISPAANIA–MADALMAAD” jäetakse välja; |
| --- | --- |

d)

jagu „HISPAANIA–MADALMAAD” jäetakse välja;

| e) | jaos „PRANTSUSMAA–LUKSEMBURG”:






  i) | punktid a ja b jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

e)

jaos „PRANTSUSMAA–LUKSEMBURG”:

i)

punktid a ja b jäetakse välja;

| ii) | punktid c ja d asendatakse järgmisega:






  „a) | 2. juuli 1976. aasta kokkulepe halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumise kohta, mis on ette nähtud nõukogu 21. märtsi 1972. aasta määruse (EMÜ) nr 574/72 artikli 105 lõikes 2; |
| --- | --- | --- |

ii)

punktid c ja d asendatakse järgmisega:

„a)

2. juuli 1976. aasta kokkulepe halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumise kohta, mis on ette nähtud nõukogu 21. märtsi 1972. aasta määruse (EMÜ) nr 574/72 artikli 105 lõikes 2;

| b) | 17. juuli ja 20. septembri 1995. aasta kirjavahetus vastastikuste nõuete tasaarveldamise üksikasjade kohta vastavalt määruse (EMÜ) nr 574/72 artiklitele 93, 95 ja 96”; |
| --- | --- |

b)

17. juuli ja 20. septembri 1995. aasta kirjavahetus vastastikuste nõuete tasaarveldamise üksikasjade kohta vastavalt määruse (EMÜ) nr 574/72 artiklitele 93, 95 ja 96”;

| f) | jaos „PRANTSUSMAA–MADALMAAD”:






  i) | punktid b ja c jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

f)

jaos „PRANTSUSMAA–MADALMAAD”:

i)

punktid b ja c jäetakse välja;

| ii) | punkt a asendatakse järgmisega:
  „28. aprilli 1997. aasta kokkulepe halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumise kohta vastavalt määruse (EMÜ) nr 574/72 artiklile 105”; |
| --- | --- |

ii)

punkt a asendatakse järgmisega:

„28. aprilli 1997. aasta kokkulepe halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumise kohta vastavalt määruse (EMÜ) nr 574/72 artiklile 105”;

| g) | jagu „ITAALIA–MADALMAAD” jäetakse välja; |
| --- | --- |

g)

jagu „ITAALIA–MADALMAAD” jäetakse välja;

| h) | jaos „MADALMAAD–ÜHENDKUNINGRIIK”:






  i) | punkt b jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

h)

jaos „MADALMAAD–ÜHENDKUNINGRIIK”:

i)

punkt b jäetakse välja;

| ii) | punkt a asendatakse järgmisega:
  „11. augusti 1954. aasta konventsiooni rakendamist käsitleva 12. juuni 1956. aasta halduskokkuleppe artikli 3 teine lause”. |
| --- | --- |

ii)

punkt a asendatakse järgmisega:

„11. augusti 1954. aasta konventsiooni rakendamist käsitleva 12. juuni 1956. aasta halduskokkuleppe artikli 3 teine lause”.

| 2) | 5. lisas lisatakse pärast jagu „SAKSAMAA” uus jagu „MADALMAAD”. |
| --- | --- |

2)

5. lisas lisatakse pärast jagu „SAKSAMAA” uus jagu „MADALMAAD”.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2014. aastal.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.

2

---

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/29

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1373/2013,

19. detsember 2013,

millega kehtestatakse ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad sealihasektoris

(kodifitseeritud tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 161 lõiget 3, artikli 170 esimest lõiku ja artikli 192 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 28. augusti 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1518/2003, millega kehtestatakse ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad sealihasektoris (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 28. augusti 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1518/2003, millega kehtestatakse ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad sealihasektoris (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.

| (2) | Tuleks sätestada erilised rakenduseeskirjad ekspordilitsentsidele sealihasektoris, mis eriti peaksid hõlmama sätteid taotluste esitamise ning teabe kohta, mis peab olema taotlustel ja litsentsidel, lisaks sätetele, mida sisaldab komisjoni 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 376/2008, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad (4). |
| --- | --- |

(2)

Tuleks sätestada erilised rakenduseeskirjad ekspordilitsentsidele sealihasektoris, mis eriti peaksid hõlmama sätteid taotluste esitamise ning teabe kohta, mis peab olema taotlustel ja litsentsidel, lisaks sätetele, mida sisaldab komisjoni 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 376/2008, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad (4).

| (3) | Ekspordilitsentside süsteemi nõuetekohase haldamise tagamiseks tuleb kindlaks määrata osutatud süsteemi ekspordilitsentside tagatise määr. Pidades silmas sealihasektori süsteemis peituvat spekulatsiooniohtu, ei tohiks ekspordilitsentsid olla üleantavad ja sätestada tuleks täpsed tingimused, mis reguleerivad ettevõtjate ligipääsu nimetatud süsteemile. |
| --- | --- |

(3)

Ekspordilitsentside süsteemi nõuetekohase haldamise tagamiseks tuleb kindlaks määrata osutatud süsteemi ekspordilitsentside tagatise määr. Pidades silmas sealihasektori süsteemis peituvat spekulatsiooniohtu, ei tohiks ekspordilitsentsid olla üleantavad ja sätestada tuleks täpsed tingimused, mis reguleerivad ettevõtjate ligipääsu nimetatud süsteemile.

| (4) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 169 tagatakse aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest tekkivate kohustuste täitmine ekspordilitsentsidega. Seepärast tuleks kehtestada taotluste esitamise ja litsentside väljaandmise täpne kava. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 169 tagatakse aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest tekkivate kohustuste täitmine ekspordilitsentsidega. Seepärast tuleks kehtestada taotluste esitamise ja litsentside väljaandmise täpne kava.

| (5) | Lisaks tuleks otsus ekspordilitsentsi taotluse kohta teatada alles otsustamisaja järel. See ajavahemik peaks võimaldama komisjonil hinnata taotletavaid koguseid ja neist johtuvaid kulusid ning võtta vajaduse korral erimeetmeid, mida kohaldatakse eelkõige veel lahendamata taotluste suhtes. Ettevõtjate huvides on võimaldada litsentsitaotluse tagasivõtmist pärast heakskiidukoefitsiendi kindlaksmääramist. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks tuleks otsus ekspordilitsentsi taotluse kohta teatada alles otsustamisaja järel. See ajavahemik peaks võimaldama komisjonil hinnata taotletavaid koguseid ja neist johtuvaid kulusid ning võtta vajaduse korral erimeetmeid, mida kohaldatakse eelkõige veel lahendamata taotluste suhtes. Ettevõtjate huvides on võimaldada litsentsitaotluse tagasivõtmist pärast heakskiidukoefitsiendi kindlaksmääramist.

| (6) | Komisjonil peaks litsentsi süsteemi haldamiseks olema täpne teave litsentsitaotluste ja antud litsentside kasutamise kohta. Tõhusa haldamise huvides peaksid liikmesriigid kasutama infosüsteeme kooskõlas komisjoni 31. augusti 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 792/2009, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad turgude ühise korralduse rakendamist, otsemaksete režiimi, põllumajandustoodete müügiedendamist ning äärepoolseimates piirkondades ja väiksematel Egeuse mere saartel kohaldatavat korda käsitlevate teabe ja dokumentide esitamiseks liikmesriikidelt komisjonile (5). |
| --- | --- |

(6)

Komisjonil peaks litsentsi süsteemi haldamiseks olema täpne teave litsentsitaotluste ja antud litsentside kasutamise kohta. Tõhusa haldamise huvides peaksid liikmesriigid kasutama infosüsteeme kooskõlas komisjoni 31. augusti 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 792/2009, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad turgude ühise korralduse rakendamist, otsemaksete režiimi, põllumajandustoodete müügiedendamist ning äärepoolseimates piirkondades ja väiksematel Egeuse mere saartel kohaldatavat korda käsitlevate teabe ja dokumentide esitamiseks liikmesriikidelt komisjonile (5).

| (7) | Taotluste puhul, mis on esitatud kuni 25 tonni kohta, tuleks ekspordilitsents anda viivitamata, kui ettevõtja seda taotleb. Sel juhul ei tohiks kohaldada litsentsi suhtes ühtki komisjoni võetud erimeedet. |
| --- | --- |

(7)

Taotluste puhul, mis on esitatud kuni 25 tonni kohta, tuleks ekspordilitsents anda viivitamata, kui ettevõtja seda taotleb. Sel juhul ei tohiks kohaldada litsentsi suhtes ühtki komisjoni võetud erimeedet.

| (8) | Eksporditavate koguste täpse järgimise tagamiseks tuleks sätestada erand määruses (EÜ) nr 376/2008 ettenähtud kõrvalekaldeid puudutavates eeskirjades. |
| --- | --- |

(8)

Eksporditavate koguste täpse järgimise tagamiseks tuleks sätestada erand määruses (EÜ) nr 376/2008 ettenähtud kõrvalekaldeid puudutavates eeskirjades.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sealihasektori toodete eksportimisel, mille eest taotletakse eksporditoetust, tuleb esitada toetuse eelkinnitust sisaldav ekspordilitsents.

Artikkel 2

1.   Ekspordilitsentsid kehtivad 90 päeva jooksul alates nende tegelikust väljaandmise kuupäevast määruse (EÜ) nr 376/2008 artikli 22 lõikes 2 määratletud tähenduses.

2.   Litsentsitaotluste ja litsentside lahtrisse 15 märgitakse toote kirjeldus ja lahtrisse 16 eksporditoetuste saamiseks põllumajandustoodete nomenklatuuri 12numbriline tootekood.

3.   Määruse (EÜ) nr 376/2008 artikli 13 lõike 1 teises lõigus nimetatud tooteliigid koos ekspordilitsentsi tagatise määraga on toodud käesoleva määruse I lisas.

4.   Litsentsitaotluste ja litsentside lahtris 20 peab olema vähemalt üks II lisas loetletud märgetest.

Artikkel 3

1.   Ekspordilitsentsi taotlusi võib esitada pädevatele asutustele igal nädalal esmaspäevast reedeni.

2.   Ekspordilitsentside taotleja peab olema füüsiline või juriidiline isik, kes suudab taotluse esitamise ajal liikmesriikide pädevatele asutustele rahuldavalt tõestada, et ta on tegelnud kaubandusega sealihasektoris vähemalt 12 kuud. Jaemüüjad ja toitlustusettevõtjad, kes müüvad oma tooteid lõpptarbijale, ei saa taotlust esitada.

3.   Ekspordilitsentsid antakse välja lõikes 1 osutatud ajavahemikule järgneval kolmapäeval, tingimusel et komisjon ei ole vahepeal võtnud lõikes 4 osutatud erimeetmeid.

4.   Kui ekspordilitsentsi taotlused käsitlevad koguseid, mis ületavad eelarvelisi koguseid/kulutusi või kui tekib nende ületamise oht, või kui tekib oht, et ammendatakse maksimaalsed eksporditoetusega eksporditavad kogused kõnealuseks perioodiks, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 169 nimetatud piiranguid, või kui ekspordilitsentsi andmise tõttu ei ole võimalik tagada ekspordi jätkuvust kõnealuse perioodi ülejäänud ajaks, võib komisjon:

| a) | määrata taotletud kogustele ühtse heakskiiduprotsendi; |
| --- | --- |

a)

määrata taotletud kogustele ühtse heakskiiduprotsendi;

| b) | jätta rahuldamata taotlused, mille suhtes ei ole veel ekspordilitsentse antud; |
| --- | --- |

b)

jätta rahuldamata taotlused, mille suhtes ei ole veel ekspordilitsentse antud;

| c) | peatada ekspordilitsentsi taotluste esitamise maksimaalselt viieks tööpäevaks, koos võimalusega peatada taotluste esitamine pikemaks ajavahemikuks, mis otsustatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 sätestatud korras. |
| --- | --- |

c)

peatada ekspordilitsentsi taotluste esitamise maksimaalselt viieks tööpäevaks, koos võimalusega peatada taotluste esitamine pikemaks ajavahemikuks, mis otsustatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 sätestatud korras.

Punkti c esimeses taandes viidatud juhul ei võeta peatamisaja jooksul esitatud ekspordilitsentsi taotlusi vastu.

Esimeses taandes sätestatud meetmeid võib kasutusele võtta või kohandada vastavalt toodete liigile või sihtkohale.

5.   Lõikes 4 sätestatud meetmeid võib kohaldada ka siis, kui ekspordilitsentsi taotlustes toodud kogused ületavad sihtkohta minevaid normaalseid koguseid või kui tekib nende koguste ületamise oht ja kui taotletud litsentside väljastamisega kaasneb spekulatsioonioht, ettevõtjate vahelise konkurentsi moonutamise oht ning kui see võib häirida kõnealust kaubavahetust või siseturu kaubavahetust.

6.   Kui taotletud kogused lükatakse tagasi või neid vähendatakse, vabastatakse tagatis viivitamata nende koguste osas, mille puhul taotlust ei rahuldatud.

7.   Kui määratakse kindlaks ühtne heakskiiduprotsent alla 80 %, antakse litsents, olenemata lõikest 3, hiljemalt üheteistkümnendal tööpäeval pärast selle protsendi avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Selle avaldamisele järgneva kümne tööpäeva jooksul võib ettevõtja:

| a) | oma taotluse tagasi võtta, millisel juhul vabastatakse tagatis viivitamata, või |
| --- | --- |

a)

oma taotluse tagasi võtta, millisel juhul vabastatakse tagatis viivitamata, või

| b) | taotleda litsentsi kohest väljaandmist, millisel juhul annab pädev asutus selle välja viivitamata, kuid mitte enne asjaomase nädala tavapärast väljaandmiskuupäeva. |
| --- | --- |

b)

taotleda litsentsi kohest väljaandmist, millisel juhul annab pädev asutus selle välja viivitamata, kuid mitte enne asjaomase nädala tavapärast väljaandmiskuupäeva.

8.   Komisjon võib erandina lõikest 3 määrata ekspordilitsentside väljaandmiseks muu päeva, kui kolmapäev selleks ei sobi.

Artikkel 4

1.   Ettevõtja taotlusel ei kohaldata kuni 25tonniseid tootekoguseid käsitlevate litsentsitaotluste suhtes artikli 3 lõikes 4 osutatud erimeetmeid ja taotletud litsentsid antakse välja viivitamata.

Sellistel juhtudel on, olenemata artikli 2 lõikest 1, litsentside kehtivusaeg piiratud viiele tööpäevale alates nende tegelikust väljaandmise kuupäevast määruse (EÜ) nr 376/2008 artikli 22 lõikes 2 määratletud tähenduses ning litsentsitaotluse ja litsentsi lahtrisse 20 tehakse üks III lisas loetletud kannetest.

2.   Vajaduse korral võib komisjon peatada käesoleva artikli kohaldamise.

Artikkel 5

Ekspordilitsentsid ei ole üleantavad.

Artikkel 6

1.   Määruse (EÜ) nr 376/2008 artikli 7 lõikes 4 osutatud kõrvalekallete piires eksporditud kogused ei anna õigust toetuse saamiseks.

2.   Litsentsi lahter 22 peab sisaldama vähemalt ühte IV lisas loetletud märkustest.

Artikkel 7

1.   Liikmesriigid saadavad komisjonile igaks reedeks järgmise teabe:

| a) | artiklis 1 osutatud ja jooksva nädala esmaspäevast reedeni esitatud ekspordilitsentside taotlused, märkides, kas need kuuluvad artikli 4 rakendusalasse; |
| --- | --- |

a)

artiklis 1 osutatud ja jooksva nädala esmaspäevast reedeni esitatud ekspordilitsentside taotlused, märkides, kas need kuuluvad artikli 4 rakendusalasse;

| b) | kogused, mis on hõlmatud eelmisel kolmapäeval välja antud ekspordilitsentsidega, v.a artikli 4 alusel viivitamata välja antud litsentsidega; |
| --- | --- |

b)

kogused, mis on hõlmatud eelmisel kolmapäeval välja antud ekspordilitsentsidega, v.a artikli 4 alusel viivitamata välja antud litsentsidega;

| c) | kogused, mille puhul on ekspordilitsentsi taotlused eelmise nädala jooksul vastavalt artikli 3 lõikele 7 tagasi võetud. |
| --- | --- |

c)

kogused, mille puhul on ekspordilitsentsi taotlused eelmise nädala jooksul vastavalt artikli 3 lõikele 7 tagasi võetud.

2.   Lõike 1 punktis a osutatud taotluste teatises määratletakse:

| a) | kogus toote massina iga artikli 2 lõikes 3 nimetatud liigi kohta; |
| --- | --- |

a)

kogus toote massina iga artikli 2 lõikes 3 nimetatud liigi kohta;

| b) | iga liigi koguste jaotus sihtkohtade kaupa juhul, kui toetuse määr muutub vastavalt sihtkohale; |
| --- | --- |

b)

iga liigi koguste jaotus sihtkohtade kaupa juhul, kui toetuse määr muutub vastavalt sihtkohale;

| c) | kohaldatava toetuse määr; |
| --- | --- |

c)

kohaldatava toetuse määr;

| d) | eelkinnitatud toetuse üldsumma eurodes liikide kaupa. |
| --- | --- |

d)

eelkinnitatud toetuse üldsumma eurodes liikide kaupa.

3.   Liikmesriigid teatavad komisjonile kuude kaupa, pärast ekspordilitsentside kehtivusaja lõppu, kasutamata jäänud ekspordilitsentsides sisalduvad kogused.

4.   Käesolevas määruses osutatud teatised, kaasa arvatud tühiteatised, edastatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 792/2009.

Artikkel 8

Määrus (EÜ) nr 1518/2003 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas VI lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 217, 29.8.2003, lk 35.

2

(3)  Vt V lisa.

3

(4)  ELT L 114, 26.4.2008, lk 3.

4

(5)  ELT L 228, 1.9.2009, lk 3.

5

---

I LISA

| Põllumajandustoote nomenklatuuri tootekood eksporditoetuste jaoks (1) | Kategooria | Tagatise määr (eurot / 100 kg) Netokaal |
| --- | --- | --- |
| 0203 11 10 9000
  0203 21 10 9000 | 1 | 10 |
| 0203 12 11 9100
  0203 12 19 9100
  0203 19 11 9100
  0203 19 13 9100
  0203 19 55 9110
  0203 22 11 9100
  0203 22 19 9100
  0203 29 11 9100
  0203 29 13 9100
  0203 29 55 9110 | 2 | 10 |
| 0203 19 15 9100
  0203 19 55 9310
  0203 29 15 9100 | 3 | 6 |
| 0210 11 31 9110
  0210 11 31 9910 | 4 | 14 |
| 0210 12 19 9100 | 5 | 0 |
| 0210 19 81 9100 | 6 | 14 |
| 0210 19 81 9300 | 7 | 14 |
| 1601 00 91 9120 | 8 | 5 |
| 1601 00 99 9110 | 9 | 4 |
| 1602 41 10 9110 | 10 | 8 |
| 1602 42 10 9110 | 11 | 6 |
| 1602 41 10 9130
  1602 42 10 9130
  1602 49 19 9130 | 12 | 5 |

Põllumajandustoote nomenklatuuri tootekood eksporditoetuste jaoks (1)

Kategooria

Tagatise määr (eurot / 100 kg) Netokaal

0203 11 10 9000

0203 21 10 9000

1

10

0203 12 11 9100

0203 12 19 9100

0203 19 11 9100

0203 19 13 9100

0203 19 55 9110

0203 22 11 9100

0203 22 19 9100

0203 29 11 9100

0203 29 13 9100

0203 29 55 9110

2

10

0203 19 15 9100

0203 19 55 9310

0203 29 15 9100

3

6

0210 11 31 9110

0210 11 31 9910

4

14

0210 12 19 9100

5

0

0210 19 81 9100

6

14

0210 19 81 9300

7

14

1601 00 91 9120

8

5

1601 00 99 9110

9

4

1602 41 10 9110

10

8

1602 42 10 9110

11

6

1602 41 10 9130

1602 42 10 9130

1602 49 19 9130

12

5

---

(1)  Komisjoni määrus (EMÜ) Nr 3846/87 sektor 6 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

---

II LISA

Artikli 2 lõikes 4 nimetatud kanded

| — | : | Bulgaaria keeles | : | Регламент за изпълнение (ЕC) No [...] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Hispaania keeles | : | Reglamento de Ejecución (UE) no [...] |
| — | : | Tšehhi keeles | : | Prováděcí nařízení (EU) č. [...] |
| — | : | Taani keeles | : | Gennemførelsesforordning (EU) nr. [...] |
| — | : | Saksa keeles | : | Durchführungsverordnung (EU) Nr. [...] |
| — | : | Eesti keeles | : | Rakendusmäärus (EL) nr [...] |
| — | : | Kreeka keeles | : | Εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. [...] |
| — | : | Inglise keeles | : | Implementing Regulation (EU) No [...] |
| — | : | Prantsuse keeles | : | Règlement d’exécution (UE) no [...] |
| — | : | Horvaadi keeles | : | Provedbena uredba (EU) br. [...] |
| — | : | Itaalia keeles | : | Regolamento di esecuzione (UE) n. [...] |
| — | : | Läti keeles | : | Īstenošanas regula (ES) Nr. [...] |
| — | : | Leedu keeles | : | Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. [...] |
| — | : | Ungari keeles | : | .../.../EU végrehajtási rendelet |
| — | : | Malta keeles | : | Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru [...] |
| — | : | Hollandi keeles | : | Uitvoeringsverordening (EU) nr. [...] |
| — | : | Poola keeles | : | Rozporządzenie wykonawcze (UE) nr [...] |
| — | : | Portugali keeles | : | Regulamento de Execução (UE) n.o [...] |
| — | : | Rumeenia keeles | : | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. [...] |
| — | : | Slovaki keeles | : | Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. [...] |
| — | : | Sloveeni keeles | : | Izvedbena uredba (EU) št. [...] |
| — | : | Soome keeles | : | Täytäntöönpanoasetus (EU) N:o [...] |
| — | : | Rootsi keeles | : | Genomförandeförordning (EU) nr [...] |

—

:

Bulgaaria keeles

:

Регламент за изпълнение (ЕC) No [...]

—

:

Hispaania keeles

:

Reglamento de Ejecución (UE) no [...]

—

:

Tšehhi keeles

:

Prováděcí nařízení (EU) č. [...]

—

:

Taani keeles

:

Gennemførelsesforordning (EU) nr. [...]

—

:

Saksa keeles

:

Durchführungsverordnung (EU) Nr. [...]

—

:

Eesti keeles

:

Rakendusmäärus (EL) nr [...]

—

:

Kreeka keeles

:

Εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. [...]

—

:

Inglise keeles

:

Implementing Regulation (EU) No [...]

—

:

Prantsuse keeles

:

Règlement d’exécution (UE) no [...]

—

:

Horvaadi keeles

:

Provedbena uredba (EU) br. [...]

—

:

Itaalia keeles

:

Regolamento di esecuzione (UE) n. [...]

—

:

Läti keeles

:

Īstenošanas regula (ES) Nr. [...]

—

:

Leedu keeles

:

Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. [...]

—

:

Ungari keeles

:

.../.../EU végrehajtási rendelet

—

:

Malta keeles

:

Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru [...]

—

:

Hollandi keeles

:

Uitvoeringsverordening (EU) nr. [...]

—

:

Poola keeles

:

Rozporządzenie wykonawcze (UE) nr [...]

—

:

Portugali keeles

:

Regulamento de Execução (UE) n.o [...]

—

:

Rumeenia keeles

:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. [...]

—

:

Slovaki keeles

:

Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. [...]

—

:

Sloveeni keeles

:

Izvedbena uredba (EU) št. [...]

—

:

Soome keeles

:

Täytäntöönpanoasetus (EU) N:o [...]

—

:

Rootsi keeles

:

Genomförandeförordning (EU) nr [...]

---

III LISA

Artikli 4 lõikes 1 nimetatud kanded

| — | : | Bulgaaria keeles | : | Лицензия, валидна пет работни дни |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Hispaania keeles | : | Certificado válido durante cinco días hábiles |
| — | : | Tšehhi keeles | : | Licence platná pět pracovních dní |
| — | : | Taani keeles | : | Licens, der er gyldig i fem arbejdsdage |
| — | : | Saksa keeles | : | Fünf Arbeitstage gültige Lizenz |
| — | : | Eesti keeles | : | Litsents kehtib viis tööpäeva |
| — | : | Kreeka keeles | : | Πιστοποιητικό που ισχύει για πέντε εργάσιμες ημέρες |
| — | : | Inglise keeles | : | Licence valid for five working days |
| — | : | Prantsuse keeles | : | Certificat valable cinq jours ouvrables |
| — | : | Horvaadi keeles | : | Dozvola vrijedi pet radnih dana |
| — | : | Itaalia keeles | : | Titolo valido cinque giorni lavorativi |
| — | : | Läti keeles | : | Licences derīguma termiņš ir piecas darbdienas |
| — | : | Leedu keeles | : | Licencijos galioja penkias darbo dienas |
| — | : | Ungari keeles | : | Öt munkanapig érvényes tanúsítvány |
| — | : | Malta keeles | : | Liċenza valida għal ħamest ijiem tax-xogħol |
| — | : | Hollandi keeles | : | Certificaat met een geldigheidsduur van vijf werkdagen |
| — | : | Poola keeles | : | Pozwolenie ważne pięć dni roboczych |
| — | : | Portugali keeles | : | Certificado de exportação válido durante cinco dias úteis |
| — | : | Rumeenia keeles | : | Licență valabilă timp de cinci zile lucrătoare |
| — | : | Slovaki keeles | : | Licencia platí päť pracovných dní |
| — | : | Sloveeni keeles | : | Dovoljenje velja 5 delovnih dni |
| — | : | Soome keeles | : | Todistus on voimassa viisi työpäivää |
| — | : | Rootsi keeles | : | Licensen är giltig fem arbetsdagar |

—

:

Bulgaaria keeles

:

Лицензия, валидна пет работни дни

—

:

Hispaania keeles

:

Certificado válido durante cinco días hábiles

—

:

Tšehhi keeles

:

Licence platná pět pracovních dní

—

:

Taani keeles

:

Licens, der er gyldig i fem arbejdsdage

—

:

Saksa keeles

:

Fünf Arbeitstage gültige Lizenz

—

:

Eesti keeles

:

Litsents kehtib viis tööpäeva

—

:

Kreeka keeles

:

Πιστοποιητικό που ισχύει για πέντε εργάσιμες ημέρες

—

:

Inglise keeles

:

Licence valid for five working days

—

:

Prantsuse keeles

:

Certificat valable cinq jours ouvrables

—

:

Horvaadi keeles

:

Dozvola vrijedi pet radnih dana

—

:

Itaalia keeles

:

Titolo valido cinque giorni lavorativi

—

:

Läti keeles

:

Licences derīguma termiņš ir piecas darbdienas

—

:

Leedu keeles

:

Licencijos galioja penkias darbo dienas

—

:

Ungari keeles

:

Öt munkanapig érvényes tanúsítvány

—

:

Malta keeles

:

Liċenza valida għal ħamest ijiem tax-xogħol

—

:

Hollandi keeles

:

Certificaat met een geldigheidsduur van vijf werkdagen

—

:

Poola keeles

:

Pozwolenie ważne pięć dni roboczych

—

:

Portugali keeles

:

Certificado de exportação válido durante cinco dias úteis

—

:

Rumeenia keeles

:

Licență valabilă timp de cinci zile lucrătoare

—

:

Slovaki keeles

:

Licencia platí päť pracovných dní

—

:

Sloveeni keeles

:

Dovoljenje velja 5 delovnih dni

—

:

Soome keeles

:

Todistus on voimassa viisi työpäivää

—

:

Rootsi keeles

:

Licensen är giltig fem arbetsdagar

---

IV LISA

Artikli 6 lõikes 2 nimetatud kanded

| — | : | Bulgaaria keeles | : | Възстановяване, валидно за [...] тона (количество, за което е издадена лицензията). |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Hispaania keeles | : | Restitución válida por [...] toneladas (cantidad por la que se expida el certificado). |
| — | : | Tšehhi keeles | : | Náhrada platná pro [...] tun (množství, pro které je licence vydána). |
| — | : | Taani keeles | : | Restitutionen omfatter [...] t (den mængde, licensen vedrører). |
| — | : | Saksa keeles | : | Erstattung gültig für [...] Tonnen (Menge, für welche die Lizenz ausgestellt wurde). |
| — | : | Eesti keeles | : | Eksporditoetus kehtib [...] tonni kohta (kogus, millele on antud ekspordilitsents). |
| — | : | Kreeka keeles | : | Επιστροφή ισχύουσα για [...] τόνους (ποσότητα για την οποία έχει εκδοθεί το πιστοποιητικό). |
| — | : | Inglise keeles | : | Refund valid for [...] tonnes (quantity for which the licence is issued). |
| — | : | Prantsuse keeles | : | Restitution valable pour [...] tonnes (quantité pour laquelle le certificat est délivré). |
| — | : | Horvaadi keeles | : | Subvencija vrijedi za [...] tona (količina za koju je izdana dozvola). |
| — | : | Itaalia keeles | : | Restituzione valida per [...] t (quantitativo per il quale il titolo è rilasciato). |
| — | : | Läti keeles | : | Kompensācija ir spēkā attiecībā uz [...] tonnām (daudzums par kuru ir izsniegta licence). |
| — | : | Leedu keeles | : | Grąžinamoji išmoka galioja [...] tonoms (kiekis, kuriam išduota licencija). |
| — | : | Ungari keeles | : | A visszatérítés [...] tonnára érvényes (azt a mennyiséget kell feltüntetni, amelyre az engedélyt kiadták). |
| — | : | Malta keeles | : | Rifużjoni valida għal [...] tunnellati (kwantità li għaliha tinħareġ il-liċenza). |
| — | : | Hollandi keeles | : | Restitutie geldig voor [...] ton (hoeveelheid waarvoor het certificaat wordt afgegeven). |
| — | : | Poola keeles | : | Refundacja ważna dla [...] ton (ilość, dla której zostało wydane pozwolenie). |
| — | : | Portugali keeles | : | Restituição válida para [...] toneladas (quantidade relativamente à qual é emitido o certificado). |
| — | : | Rumeenia keeles | : | Restituire valabilă pentru [...] tone (cantitatea pentru care a fost eliberată licența). |
| — | : | Slovaki keeles | : | Náhrada je platná pre [...] ton (množstvo, pre ktoré bola vydaná licencia). |
| — | : | Sloveeni keeles | : | Nadomestilo velja za [...] ton (količina, za katero je bilo dovoljenje izdano). |
| — | : | Soome keeles | : | Tuki on voimassa [...] tonnille (määrä, jolle todistus on myönnetty). |
| — | : | Rootsi keeles | : | Ger rätt till exportbidrag för [...] ton (den kvantitet för vilken licensen utfärdats). |

—

:

Bulgaaria keeles

:

Възстановяване, валидно за [...] тона (количество, за което е издадена лицензията).

—

:

Hispaania keeles

:

Restitución válida por [...] toneladas (cantidad por la que se expida el certificado).

—

:

Tšehhi keeles

:

Náhrada platná pro [...] tun (množství, pro které je licence vydána).

—

:

Taani keeles

:

Restitutionen omfatter [...] t (den mængde, licensen vedrører).

—

:

Saksa keeles

:

Erstattung gültig für [...] Tonnen (Menge, für welche die Lizenz ausgestellt wurde).

—

:

Eesti keeles

:

Eksporditoetus kehtib [...] tonni kohta (kogus, millele on antud ekspordilitsents).

—

:

Kreeka keeles

:

Επιστροφή ισχύουσα για [...] τόνους (ποσότητα για την οποία έχει εκδοθεί το πιστοποιητικό).

—

:

Inglise keeles

:

Refund valid for [...] tonnes (quantity for which the licence is issued).

—

:

Prantsuse keeles

:

Restitution valable pour [...] tonnes (quantité pour laquelle le certificat est délivré).

—

:

Horvaadi keeles

:

Subvencija vrijedi za [...] tona (količina za koju je izdana dozvola).

—

:

Itaalia keeles

:

Restituzione valida per [...] t (quantitativo per il quale il titolo è rilasciato).

—

:

Läti keeles

:

Kompensācija ir spēkā attiecībā uz [...] tonnām (daudzums par kuru ir izsniegta licence).

—

:

Leedu keeles

:

Grąžinamoji išmoka galioja [...] tonoms (kiekis, kuriam išduota licencija).

—

:

Ungari keeles

:

A visszatérítés [...] tonnára érvényes (azt a mennyiséget kell feltüntetni, amelyre az engedélyt kiadták).

—

:

Malta keeles

:

Rifużjoni valida għal [...] tunnellati (kwantità li għaliha tinħareġ il-liċenza).

—

:

Hollandi keeles

:

Restitutie geldig voor [...] ton (hoeveelheid waarvoor het certificaat wordt afgegeven).

—

:

Poola keeles

:

Refundacja ważna dla [...] ton (ilość, dla której zostało wydane pozwolenie).

—

:

Portugali keeles

:

Restituição válida para [...] toneladas (quantidade relativamente à qual é emitido o certificado).

—

:

Rumeenia keeles

:

Restituire valabilă pentru [...] tone (cantitatea pentru care a fost eliberată licența).

—

:

Slovaki keeles

:

Náhrada je platná pre [...] ton (množstvo, pre ktoré bola vydaná licencia).

—

:

Sloveeni keeles

:

Nadomestilo velja za [...] ton (količina, za katero je bilo dovoljenje izdano).

—

:

Soome keeles

:

Tuki on voimassa [...] tonnille (määrä, jolle todistus on myönnetty).

—

:

Rootsi keeles

:

Ger rätt till exportbidrag för [...] ton (den kvantitet för vilken licensen utfärdats).

---

V LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatuste loeteluga

| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1518/2003
  (ELT L 217, 29.8.2003, lk 35). | |
| --- | --- |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 130/2004
  (ELT L 19, 27.1.2004, lk 14). | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1361/2004
  (ELT L 253, 29.7.2004, lk 9). | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1713/2006
  (ELT L 321, 21.11.2006, lk 11). | Artikkel 12 |
| Komisjoni määrus (EL) nr 557/2010
  (ELT L 159, 25.6.2010, lk 13). | Artikkel 1 |
| Komisjoni määrus (EL) nr 519/2013
  (ELT L 158, 10.6.2013, lk 74). | ainult lisa punkt 6.G.2 |

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1518/2003

(ELT L 217, 29.8.2003, lk 35).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 130/2004

(ELT L 19, 27.1.2004, lk 14).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1361/2004

(ELT L 253, 29.7.2004, lk 9).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1713/2006

(ELT L 321, 21.11.2006, lk 11).

Artikkel 12

Komisjoni määrus (EL) nr 557/2010

(ELT L 159, 25.6.2010, lk 13).

Artikkel 1

Komisjoni määrus (EL) nr 519/2013

(ELT L 158, 10.6.2013, lk 74).

ainult lisa punkt 6.G.2

---

VI LISA

Vastavustabel

| Määrus (EÜ) nr 1518/2003 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 2 lõike 1 esimene lõik | Artikli 2 lõige 1 |
| Artikli 2 lõike 1 teine lõik | — |
| Artikli 2 lõiked 2 ja 3 | Artikli 2 lõiked 2 ja 3 |
| Artikli 2 lõike 4 sissejuhatavad sõnad | Artikli 2 lõige 4 |
| Artikli 2 lõike 4 esimene kuni üheteistkümnes taane | II lisa |
| Artikli 3 lõiked 1 kuni 4 | Artikli 3 lõiked 1 kuni 4 |
| Artikli 3 lõige 4a | Artikli 3 lõige 5 |
| Artikli 3 lõige 5 | Artikli 3 lõige 6 |
| Artikli 3 lõige 6 | Artikli 3 lõige 7 |
| Artikli 3 lõige 7 | Artikli 3 lõige 8 |
| Artiklid 4 ja 5 | Artiklid 4 ja 5 |
| Artikli 6 lõige1 | Artikli 6 lõige 1 |
| Artikli 6 lõike 2 sissejuhatavad sõnad | Artikli 6 lõige 2 |
| Artikli 6 lõike 2 esimene kuni üheteistkümnes taane | IV lisa |
| Artikkel 7 | Artikkel 7 |
| Artikkel 8 | — |
| — | Artikkel 8 |
| Artikkel 9 | Artikkel 9 |
| I lisa | I lisa |
| Ia lisa | III lisa |
| III lisa | — |
| IV lisa | — |
| — | V lisa |
| — | VI lisa |

Määrus (EÜ) nr 1518/2003

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 2 lõike 1 esimene lõik

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõike 1 teine lõik

—

Artikli 2 lõiked 2 ja 3

Artikli 2 lõiked 2 ja 3

Artikli 2 lõike 4 sissejuhatavad sõnad

Artikli 2 lõige 4

Artikli 2 lõike 4 esimene kuni üheteistkümnes taane

II lisa

Artikli 3 lõiked 1 kuni 4

Artikli 3 lõiked 1 kuni 4

Artikli 3 lõige 4a

Artikli 3 lõige 5

Artikli 3 lõige 5

Artikli 3 lõige 6

Artikli 3 lõige 6

Artikli 3 lõige 7

Artikli 3 lõige 7

Artikli 3 lõige 8

Artiklid 4 ja 5

Artiklid 4 ja 5

Artikli 6 lõige1

Artikli 6 lõige 1

Artikli 6 lõike 2 sissejuhatavad sõnad

Artikli 6 lõige 2

Artikli 6 lõike 2 esimene kuni üheteistkümnes taane

IV lisa

Artikkel 7

Artikkel 7

Artikkel 8

—

—

Artikkel 8

Artikkel 9

Artikkel 9

I lisa

I lisa

Ia lisa

III lisa

III lisa

—

IV lisa

—

—

V lisa

—

VI lisa

---

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/38

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1374/2013,

19. detsember 2013,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga 36

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) on vastu võetud teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) on vastu võetud teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused.

| (2) | 29. mail 2013 avaldas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu muudatused rahvusvahelises raamatupidamisstandardis (IAS) 36 Varade väärtuse langus. Muudatuste eesmärk on selgitada, et varade kaetavat väärtust käsitleva teabe avalikustamise ulatus piirdub juhul, kui kõnealune väärtus on vara õiglane väärtus, millest on maha arvatud võõrandamiskulud, langenud väärtusega varadega. |
| --- | --- |

(2)

29. mail 2013 avaldas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu muudatused rahvusvahelises raamatupidamisstandardis (IAS) 36 Varade väärtuse langus. Muudatuste eesmärk on selgitada, et varade kaetavat väärtust käsitleva teabe avalikustamise ulatus piirdub juhul, kui kõnealune väärtus on vara õiglane väärtus, millest on maha arvatud võõrandamiskulud, langenud väärtusega varadega.

| (3) | Konsulteerimine Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma tehniliste ekspertide rühmaga kinnitab, et standardi IAS 36 muudatused vastavad vastuvõtmiseks vajalikele tehnilistele kriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2. |
| --- | --- |

(3)

Konsulteerimine Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma tehniliste ekspertide rühmaga kinnitab, et standardi IAS 36 muudatused vastavad vastuvõtmiseks vajalikele tehnilistele kriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusele (EÜ) nr 1126/2008 lisatud rahvusvahelist raamatupidamisstandardit (IAS) 36 Varade väärtuse langus muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Kõik äriühingud kohaldavad artiklis 1 osutatud muudatusi hiljemalt alates oma 1. jaanuaril 2014 või pärast seda algava esimese majandusaasta alguskuupäevast.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 320, 29.11.2008, lk 1.

2

---

LISA

RAHVUSVAHELISED RAAMATUPIDAMISSTANDARDID

| IAS 36 | IAS 36 | Varade väärtuse langus |
| --- | --- | --- |

IAS 36

IAS 36

Paljundamine lubatud Euroopa Majanduspiirkonnas. Väljaspool EMPd on kõik olemasolevad õigused kaitstud, v.a õigus paljundada isiklikuks kasutamiseks või muul õiguspärasel otstarbel. Lisateavet on võimalik saada IASB veebilehelt www.iasb.org

Muudatused standardis IAS 36 Varade väärtuse langus

Mittefinantsvara kaetava väärtuse avalikustamine

Paragrahvid 130 ja 134 ning paragrahvi 138 ees olev pealkiri muudetakse ja lisatakse paragrahv 140J.

AVALIKUSTAMINE

...

| 130. | (Majandus)üksus avalikustab iga üksiku vara (sealhulgas firmaväärtuse) või raha teeniva üksuse kohta, mille puhul on perioodi vältel kajastatud või tühistatud väärtuse langusest tulenev kahjum, järgmise informatsiooni:







  a) | ... |
| --- | --- | --- |

130.

a)

...

| e) | vara (raha teeniva üksuse) kaetav väärtus ning kas vara (raha teeniva üksuse) kaetav väärtus on selle õiglane väärtus, millest on maha arvatud võõrandamiskulud, või selle kasutusväärtus; |
| --- | --- |

e)

vara (raha teeniva üksuse) kaetav väärtus ning kas vara (raha teeniva üksuse) kaetav väärtus on selle õiglane väärtus, millest on maha arvatud võõrandamiskulud, või selle kasutusväärtus;

| f) | kui kaetav väärtus on õiglane väärtus, millest on maha arvatud võõrandamiskulud, avalikustab (majandus)üksus järgmise informatsiooni:








  i) | õiglase väärtuse hierarhia tase (vt IFRS 13), milles vara (raha teeniva üksuse) õiglase väärtuse mõõtmine tervikuna liigitatakse (võtmata arvesse, kas „võõrandamiskulud” on jälgitavad); |
| --- | --- | --- |

f)

kui kaetav väärtus on õiglane väärtus, millest on maha arvatud võõrandamiskulud, avalikustab (majandus)üksus järgmise informatsiooni:

i)

õiglase väärtuse hierarhia tase (vt IFRS 13), milles vara (raha teeniva üksuse) õiglase väärtuse mõõtmine tervikuna liigitatakse (võtmata arvesse, kas „võõrandamiskulud” on jälgitavad);

| ii) | õiglase väärtuse hierarhia 2. ja 3. tasemele liigitatud õiglase väärtuse mõõtmiste puhul nende hindamistehnika(te) kirjeldus, mida on kasutatud, et mõõta õiglast väärtust, millest on maha arvatud võõrandamiskulud. Kui hindamistehnikat on muudetud, avalikustab (majandus)üksus selle muudatuse ja selle tegemise põhjuse(d), ning |
| --- | --- |

ii)

õiglase väärtuse hierarhia 2. ja 3. tasemele liigitatud õiglase väärtuse mõõtmiste puhul nende hindamistehnika(te) kirjeldus, mida on kasutatud, et mõõta õiglast väärtust, millest on maha arvatud võõrandamiskulud. Kui hindamistehnikat on muudetud, avalikustab (majandus)üksus selle muudatuse ja selle tegemise põhjuse(d), ning

| iii) | õiglase väärtuse hierarhia 2. ja 3. tasemele liigitatud õiglase väärtuse mõõtmiste puhul iga oluline eeldus, mille põhjal määras juhtkond kindlaks õiglase väärtuse, millest on maha arvatud võõrandamiskulud. Olulised eeldused on need eeldused, mille suhtes vara (raha teeniva üksuse) kaetav väärtus on kõige tundlikum. (Majandus)üksus avalikustab ka diskontomäär(ad), mida on kasutatud praeguse ja eelneva mõõtmise korral, kui õiglane väärtus, millest on maha arvatud võõrandamiskulud, mõõdetakse nüüdisväärtuse tehnikat kasutades; |
| --- | --- |

iii)

õiglase väärtuse hierarhia 2. ja 3. tasemele liigitatud õiglase väärtuse mõõtmiste puhul iga oluline eeldus, mille põhjal määras juhtkond kindlaks õiglase väärtuse, millest on maha arvatud võõrandamiskulud. Olulised eeldused on need eeldused, mille suhtes vara (raha teeniva üksuse) kaetav väärtus on kõige tundlikum. (Majandus)üksus avalikustab ka diskontomäär(ad), mida on kasutatud praeguse ja eelneva mõõtmise korral, kui õiglane väärtus, millest on maha arvatud võõrandamiskulud, mõõdetakse nüüdisväärtuse tehnikat kasutades;

| g) | ... |
| --- | --- |

g)

...

...

Raha teenivate üksuste, mis sisaldavad firmaväärtust või piiramatu kasuliku elueaga immateriaalsete varade kaetava väärtuse mõõtmisel kasutatud hinnangud

| 134. | (Majandus)üksus avalikustab punktides a–f nõutud teabe iga raha teeniva üksuse (üksuste rühma) kohta, millele jaotatud sellesse üksusesse (üksuste rühma) kuuluva firmaväärtuse või piiramatu kasuliku elueaga immateriaalsete varade bilansiline (jääk)maksumus on oluline võrreldes (majandus)üksuse firmaväärtuse ja piiramatu kasuliku elueaga immateriaalsete varade bilansilise väärtuse kogusummaga:







  a) | ... |
| --- | --- | --- |

134.

a)

...

| c) | üksuse (üksuste rühma) kaetava väärtuse määramise alus (st kas kasutusväärtus või õiglane väärtus, millest on maha arvatud võõrandamiskulud); |
| --- | --- |

c)

üksuse (üksuste rühma) kaetava väärtuse määramise alus (st kas kasutusväärtus või õiglane väärtus, millest on maha arvatud võõrandamiskulud);

| d) | ... |
| --- | --- |

d)

...

...

ÜLEMINEKUSÄTTED JA JÕUSTUMISKUUPÄEV

| 138. | ... |
| --- | --- |

138.

| 140J | 2013. aasta mais muudeti paragrahvid 130 ja 134 ning paragrahvi 138 ees olev pealkiri. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi tagasiulatuvalt 1. jaanuaril 2014 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. (Majandus)üksus ei rakendada neid muudatusi perioodidel (sealhulgas võrdlusperioodidel), mil ta ei rakenda ka IFRS 13. |
| --- | --- |

140J

2013. aasta mais muudeti paragrahvid 130 ja 134 ning paragrahvi 138 ees olev pealkiri. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi tagasiulatuvalt 1. jaanuaril 2014 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. (Majandus)üksus ei rakendada neid muudatusi perioodidel (sealhulgas võrdlusperioodidel), mil ta ei rakenda ka IFRS 13.

---

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/42

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1375/2013,

19. detsember 2013,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga 39

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (1), eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) on vastu võetud teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) on vastu võetud teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused.

| (2) | 27. juunil 2013 avaldas Rahvusvaheline Raamatupidamisstandardite Nõukogu muudatused rahvusvahelises raamatupidamisstandardis IAS 39 „Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine” pealkirja all „Tuletisinstrumentide uuendamine ja riskimaandamisarvestuse jätkamine”. Muudatuste eesmärk on olla abiks olukorras, kus riskimaandamisinstrumendina määratletud tuletisinstrumendi üks vastaspool asendatakse õigusnormide tulemusena keskse vastaspoolega. See tähendab, et riskimaandamise arvestust võib uuendusest hoolimata jätkata, kuid ilma muudatuseta ei oleks see olnud lubatud. |
| --- | --- |

(2)

27. juunil 2013 avaldas Rahvusvaheline Raamatupidamisstandardite Nõukogu muudatused rahvusvahelises raamatupidamisstandardis IAS 39 „Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine” pealkirja all „Tuletisinstrumentide uuendamine ja riskimaandamisarvestuse jätkamine”. Muudatuste eesmärk on olla abiks olukorras, kus riskimaandamisinstrumendina määratletud tuletisinstrumendi üks vastaspool asendatakse õigusnormide tulemusena keskse vastaspoolega. See tähendab, et riskimaandamise arvestust võib uuendusest hoolimata jätkata, kuid ilma muudatuseta ei oleks see olnud lubatud.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 (3) nõutakse teatavat liiki börsiväliste tuletisinstrumentide keskset kliirimist. Selle tagajärjel peaksid teatavate riskimaandusinstrumentide vastaspooled nõustuma riskimaandamistehingu algse vastaspoole asendamisega keskse vastaspoolega, kes vastab kõnealuse määruse nõuetele. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 (3) nõutakse teatavat liiki börsiväliste tuletisinstrumentide keskset kliirimist. Selle tagajärjel peaksid teatavate riskimaandusinstrumentide vastaspooled nõustuma riskimaandamistehingu algse vastaspoole asendamisega keskse vastaspoolega, kes vastab kõnealuse määruse nõuetele.

| (4) | Selleks et vältida finantsaruandluse kohustust, mis tekib siis, kui börsiväliste tuletisinstrumentide vastaspool asendatakse kehtivate õigusnormide või õigusnormide kehtestamise tulemusena keskse vastaspoolega, tuleb sätestada standardiga IAS 39 ettenähtud nõuete erand riskimaandamisarvestuse peatamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et vältida finantsaruandluse kohustust, mis tekib siis, kui börsiväliste tuletisinstrumentide vastaspool asendatakse kehtivate õigusnormide või õigusnormide kehtestamise tulemusena keskse vastaspoolega, tuleb sätestada standardiga IAS 39 ettenähtud nõuete erand riskimaandamisarvestuse peatamiseks.

| (5) | Konsulteerimine Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma tehniliste ekspertide rühmaga kinnitab, et standardi IAS 39 muudatused vastavad standardi vastuvõtmiseks vajalikele tehnilistele kriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2. |
| --- | --- |

(5)

Konsulteerimine Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma tehniliste ekspertide rühmaga kinnitab, et standardi IAS 39 muudatused vastavad standardi vastuvõtmiseks vajalikele tehnilistele kriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2.

| (6) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1126/2008 lisas muudetakse rahvusvahelist raamatupidamisstandardit IAS 39 „Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine” vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Kõik äriühingud kohaldavad artiklis 1 osutatud muudatusi hiljemalt alates oma 1. jaanuaril 2014 või pärast seda algava esimese majandusaasta alguskuupäevast.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 320, 29.11.2008, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012, 4. juuli 2012, börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

3

---

LISA

| IAS 39 | IAS 39 | Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine |
| --- | --- | --- |

IAS 39

IAS 39

„Paljundamine on lubatud Euroopa Majanduspiirkonnas. Väljaspool EMPd on kõik olemasolevad õigused kaitstud, v.a õigus paljundada isiklikuks kasutamiseks või muul õiguspärasel otstarbel. Lisateavet on võimalik saada IASB veebisaidilt www.iasb.org”

Tuletisinstrumentide uuendamine ja riskimaandamisarvestuse jätkamine

Muudatused standardis IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine

Paragrahvid 91 ja 101 muudetakse.

Õiglase väärtuse riskimaandamisinstrumendid

...

| 91 | Üksus lõpetab edasiulatuvalt paragrahvis 89 määratletud riskimaandamisarvestuse, kui:







  (a) | riskimaandamisinstrument aegub või müüakse, lõpetatakse või täidetakse. Selles kontekstis ei ole riskimaandamisinstrumendi väljavahetamine või asendamine teise riskimaandamisinstrumendi vastu instrumendi aegumine ega lõpetamine, kui selline väljavahetamine või asendamine on (majandus)üksuse dokumenteeritud riskimaandamisstrateegia osa. Lisaks puudub selles kontekstis riskimaandamisinstrumendi aegumine või lõpetamine, kui:








  (i) | kehtivate õigusnormide või õigusnormide kehtestamise tulemusena lepivad riskimaandamisinstrumendi osapooled kokku, et tehingu algse vastaspoole asendab üks või mitu kliirivat vastaspoolt, eesmärgiga saada iga osapoole uueks vastaspooleks. Kõnealuses kontekstis on kliiriv vastaspool keskne vastaspool (mõnikord nimetatud kui „kliiringukoda” või „kliiringuasutus”) või (majandus)üksus või (majandus)üksused, näiteks kliiringukoja kliiriv liige või kliiringukoja kliiriva liikme klient, kes tegutseb vastaspoolena, et keskne vastaspool saaks kliirimist ellu viia. Kui aga riskimaandamisinstrumendi pooled asendavad oma algsed vastaspooled teiste vastaspooltega, kohaldatakse käesolevat paragrahvi üksnes juhul, kui iga kõnealune pool viib kliirimise ellu ühe ja sama keskse vastaspoolega; |
| --- | --- | --- | --- |

91

(a)

riskimaandamisinstrument aegub või müüakse, lõpetatakse või täidetakse. Selles kontekstis ei ole riskimaandamisinstrumendi väljavahetamine või asendamine teise riskimaandamisinstrumendi vastu instrumendi aegumine ega lõpetamine, kui selline väljavahetamine või asendamine on (majandus)üksuse dokumenteeritud riskimaandamisstrateegia osa. Lisaks puudub selles kontekstis riskimaandamisinstrumendi aegumine või lõpetamine, kui:

(i)

kehtivate õigusnormide või õigusnormide kehtestamise tulemusena lepivad riskimaandamisinstrumendi osapooled kokku, et tehingu algse vastaspoole asendab üks või mitu kliirivat vastaspoolt, eesmärgiga saada iga osapoole uueks vastaspooleks. Kõnealuses kontekstis on kliiriv vastaspool keskne vastaspool (mõnikord nimetatud kui „kliiringukoda” või „kliiringuasutus”) või (majandus)üksus või (majandus)üksused, näiteks kliiringukoja kliiriv liige või kliiringukoja kliiriva liikme klient, kes tegutseb vastaspoolena, et keskne vastaspool saaks kliirimist ellu viia. Kui aga riskimaandamisinstrumendi pooled asendavad oma algsed vastaspooled teiste vastaspooltega, kohaldatakse käesolevat paragrahvi üksnes juhul, kui iga kõnealune pool viib kliirimise ellu ühe ja sama keskse vastaspoolega;

| (ii) | muud võimalikud riskimaandamisinstrumendi muudatused piirduvad nendega, mis on vajalikud vastaspoole sellise asendamise elluviimiseks. Sellised muudatused piirduvad nendega, mis vastavad tingimustele, mida eeldataks juhul, kui riskimaandamisinstrument oleks algselt kliiritud kliiriva vastaspoolega. Need muudatused hõlmavad muudatusi tagatisnõuetes, nõuete ja võlgade saldode tasaarvestamise õigustes ning võetavates tasudes; |
| --- | --- |

(ii)

muud võimalikud riskimaandamisinstrumendi muudatused piirduvad nendega, mis on vajalikud vastaspoole sellise asendamise elluviimiseks. Sellised muudatused piirduvad nendega, mis vastavad tingimustele, mida eeldataks juhul, kui riskimaandamisinstrument oleks algselt kliiritud kliiriva vastaspoolega. Need muudatused hõlmavad muudatusi tagatisnõuetes, nõuete ja võlgade saldode tasaarvestamise õigustes ning võetavates tasudes;

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

...

Rahavoo riskimaandamisinstrumendid

...

| 101 | Mis tahes järgmise asjaolu esinemisel lõpetab (majandus)üksus paragrahvides 95–100 määratletud riskimaandamisarvestuse edasiulatuvalt:







  (a) | riskimaandamisinstrument aegub või müüakse, lõpetatakse või täidetakse. Sellisel juhul riskimaandamisinstrumendi kumulatiivne kasum või kahjum, mis on kajastatud muus koondkasumis alates perioodist, mil riskimaandamine oli efektiivne (vt paragrahvi 95 punkt a), jääb omakapitali koosseisu kuni prognoositava tehingu toimumiseni. Kui tehing toimub, rakendatakse paragrahve 97, 98 või 100. Käesoleva punkti kohaldamisel ei ole riskimaandamisinstrumendi väljavahetamine või asendamine teise riskimaandamisinstrumendi vastu instrumendi aegumine ega lõpetamine, kui selline väljavahetamine või asendamine on (majandus)üksuse dokumenteeritud riskimaandamisstrateegia osa. Lisaks ei ole käesoleva punkti kohaldamisel tegemist riskimaandamisinstrumendi aegumise või lõpetamisega, kui:








  (i) | kehtivate õigusnormide või õigusnormide kehtestamise tulemusena lepivad riskimaandamisinstrumendi pooled kokku, et tehingu algse vastaspoole asendab üks või mitu kliirivat vastaspoolt, eesmärgiga saada iga poole uueks vastaspooleks. Kõnealuses kontekstis on kliiriv vastaspool keskne vastaspool (mõnikord nimetatud kui „kliiringukoda” või „kliiringuasutus”) või (majandus)üksus või (majandus)üksused, näiteks kliiringukoja kliiriv liige või kliiringukoja kliiriva liikme klient, kes tegutseb vastaspoolena, et keskne vastaspool saaks kliirimist ellu viia. Kui aga riskimaandamisinstrumendi osapooled asendavad oma algsed vastaspooled teiste vastaspooltega, kohaldatakse käesolevat paragrahvi üksnes juhul, kui iga kõnealune osapool viib kliirimise ellu sama keskse vastaspoolega; |
| --- | --- | --- | --- |

101

(a)

riskimaandamisinstrument aegub või müüakse, lõpetatakse või täidetakse. Sellisel juhul riskimaandamisinstrumendi kumulatiivne kasum või kahjum, mis on kajastatud muus koondkasumis alates perioodist, mil riskimaandamine oli efektiivne (vt paragrahvi 95 punkt a), jääb omakapitali koosseisu kuni prognoositava tehingu toimumiseni. Kui tehing toimub, rakendatakse paragrahve 97, 98 või 100. Käesoleva punkti kohaldamisel ei ole riskimaandamisinstrumendi väljavahetamine või asendamine teise riskimaandamisinstrumendi vastu instrumendi aegumine ega lõpetamine, kui selline väljavahetamine või asendamine on (majandus)üksuse dokumenteeritud riskimaandamisstrateegia osa. Lisaks ei ole käesoleva punkti kohaldamisel tegemist riskimaandamisinstrumendi aegumise või lõpetamisega, kui:

(i)

kehtivate õigusnormide või õigusnormide kehtestamise tulemusena lepivad riskimaandamisinstrumendi pooled kokku, et tehingu algse vastaspoole asendab üks või mitu kliirivat vastaspoolt, eesmärgiga saada iga poole uueks vastaspooleks. Kõnealuses kontekstis on kliiriv vastaspool keskne vastaspool (mõnikord nimetatud kui „kliiringukoda” või „kliiringuasutus”) või (majandus)üksus või (majandus)üksused, näiteks kliiringukoja kliiriv liige või kliiringukoja kliiriva liikme klient, kes tegutseb vastaspoolena, et keskne vastaspool saaks kliirimist ellu viia. Kui aga riskimaandamisinstrumendi osapooled asendavad oma algsed vastaspooled teiste vastaspooltega, kohaldatakse käesolevat paragrahvi üksnes juhul, kui iga kõnealune osapool viib kliirimise ellu sama keskse vastaspoolega;

| (ii) | muud võimalikud riskimaandamisinstrumendi muudatused piirduvad nendega, mis on vajalikud vastaspoole sellise asendamise elluviimiseks. Sellised muudatused piirduvad nendega, mis vastavad tingimustele, mida eeldataks juhul, kui riskimaandamisinstrument oleks algselt kliiritud kliiriva vastaspoolega. Need muudatused hõlmavad muudatusi tagatisnõuetes, nõuete ja võlgade saldode tasaarvestamise õigustes ning võetavates tasudes; |
| --- | --- |

(ii)

muud võimalikud riskimaandamisinstrumendi muudatused piirduvad nendega, mis on vajalikud vastaspoole sellise asendamise elluviimiseks. Sellised muudatused piirduvad nendega, mis vastavad tingimustele, mida eeldataks juhul, kui riskimaandamisinstrument oleks algselt kliiritud kliiriva vastaspoolega. Need muudatused hõlmavad muudatusi tagatisnõuetes, nõuete ja võlgade saldode tasaarvestamise õigustes ning võetavates tasudes;

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

Lisatakse paragrahv 108D ning lisas A paragrahv AG113A.

Jõustumiskuupäev ja üleminek

...

| 108D | Standardi IAS 39 muudatustega Tuletisinstrumentide uuendamine ja riskimaandamisarvestuse jätkamine, mis anti välja 2013. aasta juunis, muudeti paragrahve 91 ja 101 ning lisati paragrahv AG113A. (Majandus)üksus rakendab neid paragrahve 1. jaanuaril 2014 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. (Majandus)üksus rakendab kõnealuseid muudatusi tagasiulatuvalt kooskõlas standardiga IAS 8 Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab kõnealuseid muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

108D

Standardi IAS 39 muudatustega Tuletisinstrumentide uuendamine ja riskimaandamisarvestuse jätkamine, mis anti välja 2013. aasta juunis, muudeti paragrahve 91 ja 101 ning lisati paragrahv AG113A. (Majandus)üksus rakendab neid paragrahve 1. jaanuaril 2014 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. (Majandus)üksus rakendab kõnealuseid muudatusi tagasiulatuvalt kooskõlas standardiga IAS 8 Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab kõnealuseid muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu.

...

Riskimaandamise efektiivsuse hindamine

...

| AG113A | Kahtluste vältimiseks tuleb märkida, et mõju, mida avaldab algse vastaspoole asendamine kliiriva vastaspoolega ning paragrahvi 91 punkti a alapunktis ii ja paragrahvi 101 punkti a alapunktis ii kirjeldatud seonduvate muudatuste tegemine, võetakse arvesse riskimaandamisinstrumendi mõõtmisel ning seega riskimaandamise efektiivsuse hindamisel ja riskimaandamise efektiivsuse mõõtmisel. |
| --- | --- |

AG113A

Kahtluste vältimiseks tuleb märkida, et mõju, mida avaldab algse vastaspoole asendamine kliiriva vastaspoolega ning paragrahvi 91 punkti a alapunktis ii ja paragrahvi 101 punkti a alapunktis ii kirjeldatud seonduvate muudatuste tegemine, võetakse arvesse riskimaandamisinstrumendi mõõtmisel ning seega riskimaandamise efektiivsuse hindamisel ja riskimaandamise efektiivsuse mõõtmisel.

---

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/47

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1376/2013,

19. detsember 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| IL | 216,6 |
| MA | 72,6 |
| TN | 99,8 |
| TR | 107,5 |
| ZZ | 110,4 |
| 0707 00 05 | AL | 106,5 |
| MA | 158,2 |
| TR | 139,1 |
| ZZ | 134,6 |
| 0709 93 10 | MA | 98,4 |
| TR | 171,8 |
| ZZ | 135,1 |
| 0805 10 20 | AR | 26,3 |
| MA | 57,5 |
| TR | 57,5 |
| ZA | 44,9 |
| ZZ | 46,6 |
| 0805 20 10 | MA | 57,5 |
| ZZ | 57,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 35,9 |
| IL | 96,3 |
| JM | 133,9 |
| MA | 69,9 |
| TR | 73,1 |
| ZZ | 81,8 |
| 0805 50 10 | AR | 102,8 |
| TR | 70,7 |
| ZZ | 86,8 |
| 0808 10 80 | CN | 77,6 |
| MK | 34,4 |
| NZ | 153,0 |
| US | 124,5 |
| ZZ | 97,4 |
| 0808 30 90 | TR | 120,5 |
| US | 155,6 |
| ZZ | 138,1 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

55,3

IL

216,6

MA

72,6

TN

99,8

TR

107,5

ZZ

110,4

0707 00 05

AL

106,5

MA

158,2

TR

139,1

ZZ

134,6

0709 93 10

MA

98,4

TR

171,8

ZZ

135,1

0805 10 20

AR

26,3

MA

57,5

TR

57,5

ZA

44,9

ZZ

46,6

0805 20 10

MA

57,5

ZZ

57,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

35,9

IL

96,3

JM

133,9

MA

69,9

TR

73,1

ZZ

81,8

0805 50 10

AR

102,8

TR

70,7

ZZ

86,8

0808 10 80

CN

77,6

MK

34,4

NZ

153,0

US

124,5

ZZ

97,4

0808 30 90

TR

120,5

US

155,6

ZZ

138,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/49 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/49

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1377/2013,

19. detsember 2013,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2013. aasta detsember seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvoodi raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1385/2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 774/94 rakenduseeskirjad kodulinnulihasektoris teatavate ühenduse tariifikvootide avamise ja haldamise puhul, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

2013. aasta detsember seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2014 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1385/2007 alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2014 esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiente.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. detsember 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 309, 27.11.2007, lk 47.

3

---

LISA

| Rühma nr | Jrk-nr | Alaperioodiks 1.1.2014–31.3.2014 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
  (protsentides) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4410 | 0,250375 |
| 2 | 09.4411 | 0,253228 |
| 3 | 09.4412 | 0,267952 |
| 4 | 09.4420 | 0,26178 |
| 6 | 09.4422 | 0,262743 |

Rühma nr

Jrk-nr

Alaperioodiks 1.1.2014–31.3.2014 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient

(protsentides)

1

09.4410

0,250375

2

09.4411

0,253228

3

09.4412

0,267952

4

09.4420

0,26178

6

09.4422

0,262743

---

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/51 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/51

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1378/2013,

19. detsember 2013,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud 2013. aasta detsembri seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 14. mai 2007. aasta määrust (EÜ) nr 533/2007, millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine kodulinnulihasektoris, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 533/2007 on avatud tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 533/2007 on avatud tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

| (2) | 2013. aasta detsembri seitsme esimese päeva jooksul esitatud impordilitsentsid alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2014 hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient, |
| --- | --- |

(2)

2013. aasta detsembri seitsme esimese päeva jooksul esitatud impordilitsentsid alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2014 hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 533/2007 alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2014 esitatud impordilitsentsitaotlustele kehtestatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsient.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. detsembril 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 125, 15.5.2007, lk 9.

3

---

LISA

| Rühma nr | Jrk-nr | Alaperioodiks 1.1.2014–31.3.2014 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
  (%) |
| --- | --- | --- |
| P1 | 09.4067 | 1,302094 |
| P3 | 09.4069 | 0,270933 |

Rühma nr

Jrk-nr

Alaperioodiks 1.1.2014–31.3.2014 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient

(%)

P1

09.4067

1,302094

P3

09.4069

0,270933

---

OTSUSED

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/53 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/53

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS EUTM SOMALIA/1/2013,

17. detsember 2013,

Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) ELi missiooni ülema nimetamise kohta

(2013/777/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 38,

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2010. aasta otsust 2010/96/ÜVJP Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni kohta, (1) eriti selle artiklit 5

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 2010/96/ÜVJP artikli 5 lõike 1 alusel volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema otsuseid Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) ELi missiooni ülema nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 2010/96/ÜVJP artikli 5 lõike 1 alusel volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema otsuseid Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) ELi missiooni ülema nimetamise kohta.

| (2) | Nõukogu võttis 22. jaanuaril 2013 vastu otsuse 2013/44/ÜVJP, (2) millega muudeti ning pikendati otsust 2010/96/ÜVJP ning nimetati ELi missiooni ülemaks brigaadikindral Gerald AHERNE. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 22. jaanuaril 2013 vastu otsuse 2013/44/ÜVJP, (2) millega muudeti ning pikendati otsust 2010/96/ÜVJP ning nimetati ELi missiooni ülemaks brigaadikindral Gerald AHERNE.

| (3) | Itaalia Vabariik on teinud ettepaneku nimetada brigaadikindral Gerald AHERNE järglasena ELi missiooni uue ülema kandidaadiks brigaadikindral Massimo MINGIARDI. |
| --- | --- |

(3)

Itaalia Vabariik on teinud ettepaneku nimetada brigaadikindral Gerald AHERNE järglasena ELi missiooni uue ülema kandidaadiks brigaadikindral Massimo MINGIARDI.

| (4) | ELi sõjaline komitee toetab kõnealust ettepanekut. |
| --- | --- |

(4)

ELi sõjaline komitee toetab kõnealust ettepanekut.

| (5) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises. Seetõttu ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises. Seetõttu ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) ELi missiooni ülemaks nimetatakse alates 15. veebruarist 2014 brigaadikindral Massimo MINGIARDI.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 15. veebruaril 2014.

Brüssel, 17. detsember 2013

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

W. STEVENS

---

(1)  ELT L 44, 19.2.2010, lk 16.

1

(2)  Nõukogu 22. jaanuari 2013. aasta otsus 2013/44/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2010/96/ÜVJP Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni kohta ning pikendatakse selle kehtivust (ELT L 20, 23.1.2013, lk 57).

2

---

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/54 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/54

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

13. detsember 2013,

millega asutatakse Teadusuuringute Rakendusamet ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/46/EÜ

(2013/778/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (1) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 58/2003 antakse komisjonile õigus delegeerida rakendusametitele volitusi liidu programmi või projekti täielikuks või osaliseks rakendamiseks komisjoni nimel ja tema vastutusel. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 58/2003 antakse komisjonile õigus delegeerida rakendusametitele volitusi liidu programmi või projekti täielikuks või osaliseks rakendamiseks komisjoni nimel ja tema vastutusel.

| (2) | Rakendusametitele rakendusülesannete usaldamise eesmärk on võimaldada komisjonil keskenduda oma põhitegevusele ja -ülesannetele, mida ei ole võimalik täitmiseks volitada, loovutamata seejuures kontrolli kõnealuste rakendusametite tegevuse üle ega lõplikku vastutust selle eest. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusametitele rakendusülesannete usaldamise eesmärk on võimaldada komisjonil keskenduda oma põhitegevusele ja -ülesannetele, mida ei ole võimalik täitmiseks volitada, loovutamata seejuures kontrolli kõnealuste rakendusametite tegevuse üle ega lõplikku vastutust selle eest.

| (3) | Programmide rakendamise delegeerimiseks rakendusametile on vaja selgelt eristada projekti kavandamise etappe, mis hõlmavad suurt kaalutlusõigust poliitilistest kaalutlustest tulenevate otsuste tegemisel ja mida viib ellu komisjon, ning programmi rakendamist, mis tuleks usaldada rakendusametile. |
| --- | --- |

(3)

Programmide rakendamise delegeerimiseks rakendusametile on vaja selgelt eristada projekti kavandamise etappe, mis hõlmavad suurt kaalutlusõigust poliitilistest kaalutlustest tulenevate otsuste tegemisel ja mida viib ellu komisjon, ning programmi rakendamist, mis tuleks usaldada rakendusametile.

| (4) | Otsusega 2008/46/EÜ (2) asutas komisjon Teadusuuringute Rakendusameti (edaspidi „amet”) ja tegi sellele ülesandeks ühenduse teadusmeetmete rakendamise, et täita ülesandeid, mis on seotud Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) (3) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”) rakendamise eriprogrammi „Inimesed”, (4) Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus” (5) ning Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö” (6) rakendamisega. |
| --- | --- |

(4)

Otsusega 2008/46/EÜ (2) asutas komisjon Teadusuuringute Rakendusameti (edaspidi „amet”) ja tegi sellele ülesandeks ühenduse teadusmeetmete rakendamise, et täita ülesandeid, mis on seotud Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) (3) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”) rakendamise eriprogrammi „Inimesed”, (4) Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus” (5) ning Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö” (6) rakendamisega.

| (5) | Amet on tõendanud, et ülesannete delegeerimine rakendusametile on täiesti asjakohane lahendus kulutasuvuse suurendamiseks ja et niimoodi on komisjonil võimalik täita suurenevat eelarvet, kuigi töötajate üldarvarv proportsionaalselt ei suurene. Tänu sellele, et poliitika kujundamine on tehtud ülesandeks komisjonile ja programmi rakendamine on tehtud ülesandeks ametile, on mõlemal osalisel olnud võimalik oma põhiülesandeid paremini täita. Vastavalt määruse (EÜ) nr 58/2003 artiklile 25 tehtud välishindamine näitas, et amet on tõhusalt ja tulemuslikult rakendanud eriprogrammi „Võimekus” alla kuuluvaid VKEdega seotud meetmeid, eriprogrammi „Inimesed” alla kuuluvaid Marie Curie meetmeid ning eriprogrammi „Koostöö” alla kuuluvaid kosmose- ja julgeolekualase teaduskoostöö meetmeid ning osutanud haldus- ja logistikaalaseid tugiteenuseid eriprogrammide „Inimesed”, „Võimekus” ja „Koostöö” kõigis valdkondades. Kokkuhoid, mis tuleneb ülesannete delegeerimisest ametile, on hinnanguliselt umbes 106 miljonit eurot aastatel 2009–2013. |
| --- | --- |

(5)

Amet on tõendanud, et ülesannete delegeerimine rakendusametile on täiesti asjakohane lahendus kulutasuvuse suurendamiseks ja et niimoodi on komisjonil võimalik täita suurenevat eelarvet, kuigi töötajate üldarvarv proportsionaalselt ei suurene. Tänu sellele, et poliitika kujundamine on tehtud ülesandeks komisjonile ja programmi rakendamine on tehtud ülesandeks ametile, on mõlemal osalisel olnud võimalik oma põhiülesandeid paremini täita. Vastavalt määruse (EÜ) nr 58/2003 artiklile 25 tehtud välishindamine näitas, et amet on tõhusalt ja tulemuslikult rakendanud eriprogrammi „Võimekus” alla kuuluvaid VKEdega seotud meetmeid, eriprogrammi „Inimesed” alla kuuluvaid Marie Curie meetmeid ning eriprogrammi „Koostöö” alla kuuluvaid kosmose- ja julgeolekualase teaduskoostöö meetmeid ning osutanud haldus- ja logistikaalaseid tugiteenuseid eriprogrammide „Inimesed”, „Võimekus” ja „Koostöö” kõigis valdkondades. Kokkuhoid, mis tuleneb ülesannete delegeerimisest ametile, on hinnanguliselt umbes 106 miljonit eurot aastatel 2009–2013.

| (6) | Komisjon tegi 29. juuni 2011. aasta teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (7) ettepaneku senisest enam kasutada olemasolevaid rakendusameteid liidu programmide rakendamiseks mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) raames (edaspidi „mitmeaastane finantsraamistik”). |
| --- | --- |

(6)

Komisjon tegi 29. juuni 2011. aasta teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (7) ettepaneku senisest enam kasutada olemasolevaid rakendusameteid liidu programmide rakendamiseks mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) raames (edaspidi „mitmeaastane finantsraamistik”).

| (7) | Määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 3 lõikele 1 kohaselt tehtud tasuvusanalüüs näitas, et ameti tegevus on tõhusam võrreldes komisjoni tegevusega. Uued delegeeritud programmid on ameti praeguse volitusega temaatiliselt kooskõlas ja selle praeguse tegevuse jätkuks. Amet on juba täiendanud nende programmidega vahetult seotud pädevust, oskusi ja võimekust. Amet on pädev jätkama teadusprogrammide juhtimist mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) raames. Programmide juhtimise delegeerimine ametile tagaks seega programmi raames toetuse saajate jaoks talituspidevuse, arvestades et amet on arendanud pädevust ja suutlikkust ning raskuskese on teaduskogukonnal. Programmide juhtimise delegeerimine ametile suurendab hinnanguliselt tõhusust 158 miljoni euro ulatuses ajavahemikus 2014–2024 võrreldes programmide juhtimisega komisjonis. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 3 lõikele 1 kohaselt tehtud tasuvusanalüüs näitas, et ameti tegevus on tõhusam võrreldes komisjoni tegevusega. Uued delegeeritud programmid on ameti praeguse volitusega temaatiliselt kooskõlas ja selle praeguse tegevuse jätkuks. Amet on juba täiendanud nende programmidega vahetult seotud pädevust, oskusi ja võimekust. Amet on pädev jätkama teadusprogrammide juhtimist mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) raames. Programmide juhtimise delegeerimine ametile tagaks seega programmi raames toetuse saajate jaoks talituspidevuse, arvestades et amet on arendanud pädevust ja suutlikkust ning raskuskese on teaduskogukonnal. Programmide juhtimise delegeerimine ametile suurendab hinnanguliselt tõhusust 158 miljoni euro ulatuses ajavahemikus 2014–2024 võrreldes programmide juhtimisega komisjonis.

| (8) | Selleks et anda rakendusametitele järjepidev identiteet, on komisjon nende uute volituste kehtestamisel võimaluse korral rühmitanud töö temaatiliste poliitikavaldkondade kaupa. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et anda rakendusametitele järjepidev identiteet, on komisjon nende uute volituste kehtestamisel võimaluse korral rühmitanud töö temaatiliste poliitikavaldkondade kaupa.

| (9) | Ametile tuleks teha ülesandeks juhtida teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogrammi (8) järgmisi osi:






  — | I osa „tipptasemel teadus”, mis on jätk analoogsetele meetmetele, mida mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) raames juhtis komisjon ja mida iseloomustavad projektid, millega kaasneb palju ühetaolisi standardtoiminguid; |
| --- | --- | --- |

(9)

Ametile tuleks teha ülesandeks juhtida teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogrammi (8) järgmisi osi:

—

I osa „tipptasemel teadus”, mis on jätk analoogsetele meetmetele, mida mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) raames juhtis komisjon ja mida iseloomustavad projektid, millega kaasneb palju ühetaolisi standardtoiminguid;

| — | II osa „Juhtpositsioon tööstuses”, mis on jätk analoogsetele meetmetele, mida mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) raames juhtis osaliselt amet ja mille eesmärk on rakendada selliseid tehnilisi projekte, mis ei eelda poliitiliste otsuste tegemist ja kogu projekti vältel vajavad kõrgetasemelist tehnilist ja finantsekspertiisi; |
| --- | --- |

—

II osa „Juhtpositsioon tööstuses”, mis on jätk analoogsetele meetmetele, mida mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) raames juhtis osaliselt amet ja mille eesmärk on rakendada selliseid tehnilisi projekte, mis ei eelda poliitiliste otsuste tegemist ja kogu projekti vältel vajavad kõrgetasemelist tehnilist ja finantsekspertiisi;

| — | III osa „Ühiskonnaprobleemid”, mis on jätk analoogsetele meetmetele, mida mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) raames juhtis komisjon ja mille eesmärk on rakendada selliseid tehnilisi projekte, mis ei eelda poliitiliste otsuste tegemist ja kogu projekti vältel vajavad kõrgetasemelist tehnilist ja finantsekspertiisi; |
| --- | --- |

—

III osa „Ühiskonnaprobleemid”, mis on jätk analoogsetele meetmetele, mida mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) raames juhtis komisjon ja mille eesmärk on rakendada selliseid tehnilisi projekte, mis ei eelda poliitiliste otsuste tegemist ja kogu projekti vältel vajavad kõrgetasemelist tehnilist ja finantsekspertiisi;

| — | IIIa osa „Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine”, mis on jätk analoogsetele meetmetele, mida mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) raames juhtis komisjon ja mille eesmärk on rakendada selliseid tehnilisi projekte, mis ei eelda poliitiliste otsuste tegemist ja kogu projekti vältel vajavad kõrgetasemelist tehnilist ja finantsekspertiisi; |
| --- | --- |

—

IIIa osa „Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine”, mis on jätk analoogsetele meetmetele, mida mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) raames juhtis komisjon ja mille eesmärk on rakendada selliseid tehnilisi projekte, mis ei eelda poliitiliste otsuste tegemist ja kogu projekti vältel vajavad kõrgetasemelist tehnilist ja finantsekspertiisi;

| — | IIIb osa „Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks”, mis on jätk analoogsetele meetmetele, mida mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) raames juhtis komisjon ja mille eesmärk on rakendada selliseid tehnilisi projekte, mis ei eelda poliitiliste otsuste tegemist ja kogu projekti vältel vajavad kõrgetasemelist tehnilist ja finantsekspertiisi. |
| --- | --- |

—

IIIb osa „Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks”, mis on jätk analoogsetele meetmetele, mida mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) raames juhtis komisjon ja mille eesmärk on rakendada selliseid tehnilisi projekte, mis ei eelda poliitiliste otsuste tegemist ja kogu projekti vältel vajavad kõrgetasemelist tehnilist ja finantsekspertiisi.

| (10) | Amet peaks jätkama mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) raames talle juba delegeeritud seitsmenda raamprogrammi osade rakendamist. |
| --- | --- |

(10)

Amet peaks jätkama mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) raames talle juba delegeeritud seitsmenda raamprogrammi osade rakendamist.

| (11) | Ameti ülesanne peaks olema osutada haldus- ja logistikaalaseid tugiteenuseid eelkõige siis, kui kõnealuste teenuste koondamine suurendab kulutõhusust ja annab mastaabisäästu. |
| --- | --- |

(11)

Ameti ülesanne peaks olema osutada haldus- ja logistikaalaseid tugiteenuseid eelkõige siis, kui kõnealuste teenuste koondamine suurendab kulutõhusust ja annab mastaabisäästu.

| (12) | Selleks et tagada käesoleva otsuse ja asjaomaste programmide õigeaegne rakendamine, on vaja tagada, et amet täidab kõnealuste programmide rakendamisega seotud ülesandeid alates kuupäevast, mil need programmid jõustuvad. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et tagada käesoleva otsuse ja asjaomaste programmide õigeaegne rakendamine, on vaja tagada, et amet täidab kõnealuste programmide rakendamisega seotud ülesandeid alates kuupäevast, mil need programmid jõustuvad.

| (13) | Tuleks asutada Teadusuuringute Rakendusamet. See peaks asendama komisjoni otsusega 2008/46/EÜ asutatud rakendusametit ja olema selle õigusjärglane. Amet peaks tegutsema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 58/2003 sätestatud üldise põhieeskirjaga. |
| --- | --- |

(13)

Tuleks asutada Teadusuuringute Rakendusamet. See peaks asendama komisjoni otsusega 2008/46/EÜ asutatud rakendusametit ja olema selle õigusjärglane. Amet peaks tegutsema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 58/2003 sätestatud üldise põhieeskirjaga.

| (14) | Seetõttu tuleks kehtetuks tunnistada otsus 2008/46/EÜ ning tuleks sätestada üleminekusätted. |
| --- | --- |

(14)

Seetõttu tuleks kehtetuks tunnistada otsus 2008/46/EÜ ning tuleks sätestada üleminekusätted.

| (15) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas täitevasutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas täitevasutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Asutamine

Käesolevaga asutatakse Teadusuuringute Rakendusamet (edaspidi „amet”) ning see asendab otsusega 2008/46/EÜ asutatud rakendusametit, see on alates 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2024 selle õigusjärglane ning selle põhikirja reguleeritakse määrusega (EÜ) nr 58/2003.

Artikkel 2

Asukoht

Ameti asukoht on Brüsselis.

Artikkel 3

Eesmärgid ja ülesanded

1.   Ametile tehakse ülesandeks juhtida teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogrammi järgmisi osi:

| a) | I osa „Tipptasemel teadus”; |
| --- | --- |

a)

I osa „Tipptasemel teadus”;

| b) | II osa „Juhtpositsioon tööstuses”; |
| --- | --- |

b)

II osa „Juhtpositsioon tööstuses”;

| c) | III osa „Ühiskonnaprobleemid”; |
| --- | --- |

c)

III osa „Ühiskonnaprobleemid”;

| d) | IIIa osa „Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine”; |
| --- | --- |

d)

IIIa osa „Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine”;

| e) | IIIb osa „Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks”. |
| --- | --- |

e)

IIIb osa „Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks”.

Käesolevat lõiku kohaldatakse alates teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogrammi jõustumise kuupäevast.

2.   Ametile tehakse ülesandeks seitsmenda raamprogrammi raames rakendada järgmiste järelejäänud programmide osi:

| a) | eriprogrammi „Võimekus” alla kuuluvad meetmed „Teadusuuringud VKEde huvides” ja „Teadusuuringud VKEde assotsiatsioonide huvides”; |
| --- | --- |

a)

eriprogrammi „Võimekus” alla kuuluvad meetmed „Teadusuuringud VKEde huvides” ja „Teadusuuringud VKEde assotsiatsioonide huvides”;

| b) | eriprogrammi „Koostöö” alla kuuluvad meetmed „Kosmos” ja „Julgeolek”; |
| --- | --- |

b)

eriprogrammi „Koostöö” alla kuuluvad meetmed „Kosmos” ja „Julgeolek”;

| c) | eriprogramm „Inimesed”. |
| --- | --- |

c)

eriprogramm „Inimesed”.

3.   Amet vastutab lõigetes 1 ja 2 osutatud ühenduse programmide osade rakendamisega seotud järgmiste ülesannete täitmise eest:

| a) | programmi rakendamise mõne etapi haldamine ja eriprojektide kõikide etappide mõne faasi juhtimine komisjonis vastu võetud asjaomaste tööprogrammide alusel, kui komisjon on ametit nii volikirjas volitanud; |
| --- | --- |

a)

programmi rakendamise mõne etapi haldamine ja eriprojektide kõikide etappide mõne faasi juhtimine komisjonis vastu võetud asjaomaste tööprogrammide alusel, kui komisjon on ametit nii volikirjas volitanud;

| b) | eelarve täitmise aktide vastuvõtmine tulude ja kulude osas ning programmi juhtimiseks vajalike kõigi toimingute tegemine, kui komisjon on ametit nii volikirjas volitanud; |
| --- | --- |

b)

eelarve täitmise aktide vastuvõtmine tulude ja kulude osas ning programmi juhtimiseks vajalike kõigi toimingute tegemine, kui komisjon on ametit nii volikirjas volitanud;

| c) | programmi rakendamise toetamine, kui komisjon on ametit nii volikirjas volitanud. |
| --- | --- |

c)

programmi rakendamise toetamine, kui komisjon on ametit nii volikirjas volitanud.

4.   Amet vastutab volikirjas kindlaks määratud haldus- ja logistikaalaste tugiteenuste osutamise eest. Nende teenuste osutamisest saavad kasu programme juhtivad asutused volikirjas osutatud programmide reguleerimisala ulatuses.

Artikkel 4

Ametisse määramise maksimaalne kestus

1.   Juhatuse liikmed nimetatakse ametisse kaheks aastaks.

2.   Asutuse direktor määratakse ametisse neljaks aastaks.

Artikkel 5

Järelevalve ja aruandlus

Amet on komisjoni järelevalve all ja annab volikirjas sätestatud korras ja tähtaegadel korrapäraselt aru oma vastutusalasse kuuluvate liidu programmide osade rakendamise käigust ning haldus- ja logistikaalaste tugiteenuste osutamisest.

Artikkel 6

Tegevuseelarve täitmine

Amet täidab oma tegevuseelarvet vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1653/2004 (9).

Artikkel 7

Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted

1.   Otsus 2008/46/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014. Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele tõlgendatakse viidetena käesolevale otsusele.

2.   Amet on otsusega 2008/46/EÜ asutatud rakendusameti õigusjärglane.

3.   Ilma et see piiraks volikirja kohast lähetatud ametnike palgaastme läbivaatamist, ei mõjuta käesolev otsus ameti töötajate, sealhulgas direktori õigusi ega kohustusi.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Brüssel, 13. detsember 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

1

(2)  ELT L 11, 15.1.2008, lk 9.

2

(3)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 54, 22.2.2007, lk 91.

4

(5)  ELT L 54, 22.2.2007, lk 101.

5

(6)  ELT L 54, 22.2.2007, lk 30.

6

(7)  KOM(2011) 500 (lõplik).

7

(8)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 965.

8

(9)  ELT L 297, 22.9.2004, lk 6.

9

---

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/58 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/58

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

17. detsember 2013,

millega asutatakse Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/37/EÜ

(2013/779/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (1) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 58/2003 antakse komisjonile õigus delegeerida rakendusametitele volitusi liidu programmi või projekti täielikuks või osaliseks rakendamiseks komisjoni nimel ja tema vastutusel kooskõlas kõnealuse määrusega. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 58/2003 antakse komisjonile õigus delegeerida rakendusametitele volitusi liidu programmi või projekti täielikuks või osaliseks rakendamiseks komisjoni nimel ja tema vastutusel kooskõlas kõnealuse määrusega.

| (2) | Rakendusametitele rakendusülesannete usaldamise eesmärk on võimaldada komisjonil keskenduda oma põhitegevusele ja -ülesannetele, mida ei ole võimalik täitmiseks volitada, loovutamata seejuures kontrolli kõnealuste rakendusametite tegevuse üle ega lõplikku vastutust selle eest. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusametitele rakendusülesannete usaldamise eesmärk on võimaldada komisjonil keskenduda oma põhitegevusele ja -ülesannetele, mida ei ole võimalik täitmiseks volitada, loovutamata seejuures kontrolli kõnealuste rakendusametite tegevuse üle ega lõplikku vastutust selle eest.

| (3) | Vastavalt teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogrammi (2) (edaspidi programmi „Horisont 2020” rakendamise eriprogramm) artiklile 6, asutab komisjon Euroopa Teadusnõukogu (edaspidi „ERC”). ERC on Euroopa Teadusnõukogu järeltulija, mis asutati komisjoni otsusega 2007/134/EÜ, (3) et rakendada nõukogu otsust 2006/972/EÜ, (4) mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi Ideed (edaspidi eriprogramm „Ideed”). ERC koosneb sõltumatust teadusnõukogust (edaspidi „ERC sõltumatu teadusnõukogu” ja spetsiaalsest rakendusstruktuurist – rakendusametist. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogrammi (2) (edaspidi programmi „Horisont 2020” rakendamise eriprogramm) artiklile 6, asutab komisjon Euroopa Teadusnõukogu (edaspidi „ERC”). ERC on Euroopa Teadusnõukogu järeltulija, mis asutati komisjoni otsusega 2007/134/EÜ, (3) et rakendada nõukogu otsust 2006/972/EÜ, (4) mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi Ideed (edaspidi eriprogramm „Ideed”). ERC koosneb sõltumatust teadusnõukogust (edaspidi „ERC sõltumatu teadusnõukogu” ja spetsiaalsest rakendusstruktuurist – rakendusametist.

| (4) | Programmi rakendamise ülesannete delegeerimiseks rakendusametile on vaja selgelt eristada programmitöö etappe, mille määrab kindlaks ERC teadusnõukogu ja kinnitab komisjon, ning programmi rakendamist ERC teadusnõukogu põhimõtete ja metoodika kohaselt, mis tuleks usaldada rakendusametile. |
| --- | --- |

(4)

Programmi rakendamise ülesannete delegeerimiseks rakendusametile on vaja selgelt eristada programmitöö etappe, mille määrab kindlaks ERC teadusnõukogu ja kinnitab komisjon, ning programmi rakendamist ERC teadusnõukogu põhimõtete ja metoodika kohaselt, mis tuleks usaldada rakendusametile.

| (5) | Otsusega 2008/37/EÜ (5) asutas komisjon Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti (edaspidi „amet”) ning usaldas sellele ametile ühenduse eesliiniuuringuid hõlmavate meetmete rakendamise, et rakendada eriprogrammi „Ideed”. |
| --- | --- |

(5)

Otsusega 2008/37/EÜ (5) asutas komisjon Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti (edaspidi „amet”) ning usaldas sellele ametile ühenduse eesliiniuuringuid hõlmavate meetmete rakendamise, et rakendada eriprogrammi „Ideed”.

| (6) | Osusega 2008/37/EÜ asutatud amet on tõendanud, et ta on saavutanud märkimisväärse maine Euroopa ja kogu maailma teadusringkondades. Ametil on oluline roll liidu teadusuuringute rahastamisel, ta on sidusrühmade jaoks nähtav ning huvitatud isikute suhtumine on positiivne. Määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 25 kohaselt rakendusameti kohta tehtud välishindamine näitas, et ameti asutamine on olnud kasulik tulenevalt selle teaduslikust spetsialiseerumisest ja võimest osutada paremat teenust, kuna ta on toetusesaajatele lähedal, teabevahetus ja programmide nähtavus on paranenud ning tagatud on kiiremad maksed toetusesaajatele. Kokkuhoid, mis tuleneb ülesannete delegeerimisest ametile, on hinnanguliselt umbes 45 miljonit eurot aastatel 2009–2012. |
| --- | --- |

(6)

Osusega 2008/37/EÜ asutatud amet on tõendanud, et ta on saavutanud märkimisväärse maine Euroopa ja kogu maailma teadusringkondades. Ametil on oluline roll liidu teadusuuringute rahastamisel, ta on sidusrühmade jaoks nähtav ning huvitatud isikute suhtumine on positiivne. Määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 25 kohaselt rakendusameti kohta tehtud välishindamine näitas, et ameti asutamine on olnud kasulik tulenevalt selle teaduslikust spetsialiseerumisest ja võimest osutada paremat teenust, kuna ta on toetusesaajatele lähedal, teabevahetus ja programmide nähtavus on paranenud ning tagatud on kiiremad maksed toetusesaajatele. Kokkuhoid, mis tuleneb ülesannete delegeerimisest ametile, on hinnanguliselt umbes 45 miljonit eurot aastatel 2009–2012.

| (7) | Komisjon tegi 29. juuni 2011. aasta teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (6) ettepaneku senisest enam kasutada olemasolevaid rakendusameteid liidu programmide rakendamiseks mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) raames. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon tegi 29. juuni 2011. aasta teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (6) ettepaneku senisest enam kasutada olemasolevaid rakendusameteid liidu programmide rakendamiseks mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) raames.

| (8) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 3 lõikele 1 tehtud tasuvusanalüüs näitas, et komisjon peaks tegema ameti ülesandeks rakendada programmi „Horisont 2020” rakendamise eriprogrammi I osa „Tipptasemel teadus” erieesmärki „Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu kaudu”. Amet juhib programme hästi ja osutab kvaliteetseid teenuseid, ta on hästi nähtav ning tal on tõhusad kommunikatsioonivahendid. Erieesmärk „eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu kaudu” on kooskõlas ameti praeguste eesmärkide ja ülesannetega. Ameti kogemuste ja pädevuse ära kasutamine suurendaks tõhusust. Peale selle ei ole seda programmi kunagi komisjonis juhitud ja sellest tulenevalt katkeks talitluspidevus ja jääks puudu oskusteabest. Lisaks eeldatakse tõhususe suurenemist 79 miljoni euro ulatuses ajavahemikus 2014–2024, kui programmi juhib amet, võrreldes stsenaariumiga, mille kohaselt programmi juhiks komisjon. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 3 lõikele 1 tehtud tasuvusanalüüs näitas, et komisjon peaks tegema ameti ülesandeks rakendada programmi „Horisont 2020” rakendamise eriprogrammi I osa „Tipptasemel teadus” erieesmärki „Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu kaudu”. Amet juhib programme hästi ja osutab kvaliteetseid teenuseid, ta on hästi nähtav ning tal on tõhusad kommunikatsioonivahendid. Erieesmärk „eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu kaudu” on kooskõlas ameti praeguste eesmärkide ja ülesannetega. Ameti kogemuste ja pädevuse ära kasutamine suurendaks tõhusust. Peale selle ei ole seda programmi kunagi komisjonis juhitud ja sellest tulenevalt katkeks talitluspidevus ja jääks puudu oskusteabest. Lisaks eeldatakse tõhususe suurenemist 79 miljoni euro ulatuses ajavahemikus 2014–2024, kui programmi juhib amet, võrreldes stsenaariumiga, mille kohaselt programmi juhiks komisjon.

| (9) | Ametile tuleks teha ülesandeks rakendada programmi „Horisont 2020” rakendamise eriprogrammi I osa „Tipptasemel teadus” erieesmärki „Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu kaudu”, mis on sarnane nende meetmete eesmärgiga, mida amet mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) raames juba rakendas ja mille eesmärk on rakendada selliseid tehnilisi projekte, mis ei eelda poliitiliste otsuste tegemist ja kogu projekti vältel vajavad kõrgetasemelist tehnilist ja finantsekspertiisi. |
| --- | --- |

(9)

Ametile tuleks teha ülesandeks rakendada programmi „Horisont 2020” rakendamise eriprogrammi I osa „Tipptasemel teadus” erieesmärki „Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu kaudu”, mis on sarnane nende meetmete eesmärgiga, mida amet mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) raames juba rakendas ja mille eesmärk on rakendada selliseid tehnilisi projekte, mis ei eelda poliitiliste otsuste tegemist ja kogu projekti vältel vajavad kõrgetasemelist tehnilist ja finantsekspertiisi.

| (10) | Amet peaks jätkuvalt rakendama eriprogrammi „Ideed”, mis delegeeriti talle mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) alusel. |
| --- | --- |

(10)

Amet peaks jätkuvalt rakendama eriprogrammi „Ideed”, mis delegeeriti talle mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) alusel.

| (11) | Selleks et tagada käesoleva otsuse ja asjaomaste programmide õigeaegne rakendamine, on vaja tagada, et amet täidab kõnealuste programmide rakendamisega seotud ülesandeid alates kuupäevast, mil need programmid jõustuvad. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tagada käesoleva otsuse ja asjaomaste programmide õigeaegne rakendamine, on vaja tagada, et amet täidab kõnealuste programmide rakendamisega seotud ülesandeid alates kuupäevast, mil need programmid jõustuvad.

| (12) | Tuleks asutada kõnealune amet. See peaks asendama komisjoni rakendusotsusega 2008/37/EÜ asutatud rakendusametit ja olema selle õigusjärglane. See peaks tegutsema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 58/2003 sätestatud üldise põhieeskirjaga. |
| --- | --- |

(12)

Tuleks asutada kõnealune amet. See peaks asendama komisjoni rakendusotsusega 2008/37/EÜ asutatud rakendusametit ja olema selle õigusjärglane. See peaks tegutsema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 58/2003 sätestatud üldise põhieeskirjaga.

| (13) | Seetõttu tuleks kehtetuks tunnistada otsus 2008/37/EÜ ning tuleks sätestada üleminekusätted. |
| --- | --- |

(13)

Seetõttu tuleks kehtetuks tunnistada otsus 2008/37/EÜ ning tuleks sätestada üleminekusätted.

| (14) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas täitevasutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas täitevasutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Asutamine

Käesolevaga asutatakse Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (edaspidi „amet”), see asendab otsusega 2008/37/EÜ asutatud rakendusametit alates 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2024 ja selle põhikirja reguleeritakse määrusega (EÜ) nr 58/2003.

Artikkel 2

Asukoht

Ameti asukoht on Brüsselis.

Artikkel 3

Eesmärgid ja ülesanded

1.   Amet on Euroopa Teadusnõukogu spetsiaalne rakendusstruktuur, kes vastutab haldusülesannete ja programmi elluviimise eest.

2.   Ametile tehakse programmi „Horisont 2020” rakendamise eriprogrammi – Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm (2014–2020) – raames ülesandeks rakendada I osa „Tipptasemel teadus” erieesmärki „eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu kaudu”. Käesolevat lõiku kohaldatakse alates teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogrammi jõustumise kuupäevast.

3.   Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) (7) raames usaldatakse ametile järelejäänud eriprogrammi „Ideed” rakendamine.

4.   Amet vastutab lõigetes 2 ja 3 osutatud liidu programmide osade rakendamisega seotud järgmiste ülesannete täitmise eest:

| a) | programmi rakendamise ja eriprojektide juhtimine, tuginedes Euroopa Teadusnõukogu teadusnõukogus (edaspidi „ERC teadusnõukogu”) kindlaks määratud ja komisjonis vastu võetud asjakohastele tööprogrammidele, kui komisjon on teda nii volikirjas volitanud; |
| --- | --- |

a)

programmi rakendamise ja eriprojektide juhtimine, tuginedes Euroopa Teadusnõukogu teadusnõukogus (edaspidi „ERC teadusnõukogu”) kindlaks määratud ja komisjonis vastu võetud asjakohastele tööprogrammidele, kui komisjon on teda nii volikirjas volitanud;

| b) | eelarve täitmise aktide vastuvõtmine tulude ja kulude osas ning programmi juhtimiseks vajalike kõigi toimingute tegemine, kui komisjon on ametit nii volikirjas volitanud; |
| --- | --- |

b)

eelarve täitmise aktide vastuvõtmine tulude ja kulude osas ning programmi juhtimiseks vajalike kõigi toimingute tegemine, kui komisjon on ametit nii volikirjas volitanud;

| c) | programmi rakendamise toetamine, kui komisjon on ametit nii volikirjas volitanud; |
| --- | --- |

c)

programmi rakendamise toetamine, kui komisjon on ametit nii volikirjas volitanud;

| d) | ERC teadusnõukogu toetamine kõigi selle ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

d)

ERC teadusnõukogu toetamine kõigi selle ülesannete täitmisel.

Artikkel 4

Ametisse määramise kestus

1.   Juhatuse liikmed nimetatakse ametisse kaheks aastaks.

2.   Direktor nimetatakse ametisse neljaks aastaks, võttes arvesse ERC teadusnõukogu arvamust.

3.   Ameti kõrgemate ametnike ametisse nimetamisel võetakse arvesse ERC teadusnõukogu arvamust.

Artikkel 5

Järelevalve ja aruandlus

Amet on komisjoni järelevalve all ja annab volikirjas sätestatud korras ja tähtaegade jooksul korrapäraselt aru oma vastutusalasse kuuluvate liidu programmide osade rakendamise käigust.

Artikkel 6

Tegevuseelarve täitmine

Amet täidab oma tegevuseelarvet vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1653/2004 (8).

Artikkel 7

Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted

1.   Otsus 2008/37/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014. Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele tõlgendatakse viidetena käesolevale otsusele.

2.   Amet on otsusega 2008/37/EÜ asutatud rakendusameti õigusjärglane.

3.   Ilma et see piiraks volikirja kohast lähetatud ametnike palgaastme läbivaatamist, ei mõjuta käesolev otsus ameti töötajate, sealhulgas direktori õigusi ega kohustusi.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Brüssel, 17. detsember 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

1

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 965.

2

(3)  Komisjoni otsus, 2. veebruar 2007, millega luuakse Euroopa Teadusnõukogu (ELT L 57, 24.2.2007, lk 14).

3

(4)  Nõukogu otsus 2006/972/EÜ, 19. detsembri 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi Ideed (ELT L 400, 30.12.2006, lk 243).

4

(5)  Komisjoni otsus nr 2008/37/EÜ, 14. detsember 2007, millega luuakse Euroopa Teadusnõukogu rakendusamet ühenduse eriprogrammi Ideed haldamiseks eesliiniuuringute valdkonnas vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003 (ELT L 9, 12.1.2008, lk 15).

5

(6)  KOM(2011) 500 (lõplik).

6

(7)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

7

(8)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1653/2004, 21. september 2004, täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (ELT L 297, 22.9.2004, lk 6).

8

---

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/61 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/61

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

18. detsember 2013,

millega tehakse erand nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõike 1 punktist ii seoses Ameerika Ühendriikidest pärit kooreta saematerjaliga liikidelt Quercus L., Platanus L. ja Acer saccharum Marsh.

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 9166 all)

(2013/780/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõike 1 esimest taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2000/29/EÜ on sätestatud kaitsemeetmed taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide kolmandatest riikidest liitu sissetoomise vastu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2000/29/EÜ on sätestatud kaitsemeetmed taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide kolmandatest riikidest liitu sissetoomise vastu.

| (2) | Liitu ei või tuua Ameerika Ühendriikidest pärit kooreta puidu saematerjali liikidelt Quercus L., Platanus L. ja Acer saccharum Marsh., mis on hõlmatud ühe CN-koodiga ja direktiivi 2000/29/EÜ V lisa B osa I jao punktis 6 esitatud kirjeldusega, välja arvatud juhul, kui saadetisega on kaasas kõnealuse direktiivi artikli 13 lõike 1 punkti ii kohane fütosanitaarsertifikaat. |
| --- | --- |

(2)

Liitu ei või tuua Ameerika Ühendriikidest pärit kooreta puidu saematerjali liikidelt Quercus L., Platanus L. ja Acer saccharum Marsh., mis on hõlmatud ühe CN-koodiga ja direktiivi 2000/29/EÜ V lisa B osa I jao punktis 6 esitatud kirjeldusega, välja arvatud juhul, kui saadetisega on kaasas kõnealuse direktiivi artikli 13 lõike 1 punkti ii kohane fütosanitaarsertifikaat.

| (3) | Direktiivis 2000/29/EÜ on lubatud kehtestada erandeid artikli 13 lõike 1 punktist ii puidu puhul, kui muu dokumentatsiooni või tähistusega tagatakse samaväärsed kaitseabinõud. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivis 2000/29/EÜ on lubatud kehtestada erandeid artikli 13 lõike 1 punktist ii puidu puhul, kui muu dokumentatsiooni või tähistusega tagatakse samaväärsed kaitseabinõud.

| (4) | Komisjon on Ameerika Ühendriikide esitatud teabe alusel kindlaks teinud, et Ühendriikide põllumajandusministeeriumi looma- ja taimetervise kontrolli teenistus on heaks kiitnud riikliku kava – kuivatis kuivatatud lehtpuidust saematerjali sertifitseerimiskava (Kiln Drying Sawn Hardwood Lumber Certification Program) – ning et seda kava viib ellu Ühendriikide riiklik lehtpuidu saematerjali käitlejate ühendus (US National Hardwood Lumber Association (NHLA)). |
| --- | --- |

(4)

Komisjon on Ameerika Ühendriikide esitatud teabe alusel kindlaks teinud, et Ühendriikide põllumajandusministeeriumi looma- ja taimetervise kontrolli teenistus on heaks kiitnud riikliku kava – kuivatis kuivatatud lehtpuidust saematerjali sertifitseerimiskava (Kiln Drying Sawn Hardwood Lumber Certification Program) – ning et seda kava viib ellu Ühendriikide riiklik lehtpuidu saematerjali käitlejate ühendus (US National Hardwood Lumber Association (NHLA)).

| (5) | Kõnealuse sertifitseerimiskavaga tagatakse, et Ameerika Ühendriikides tunnustatud lehtpuidu käitlejad järgivad kuivatis kuivatamise standardit Kiln Drying Sawn Hardwood Standard. Kõnealuse standardiga tagatakse, et kõnealuse kava alusel eksporditud lehtpuidust saematerjali kõik osad on asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud niiskusesisalduseni alla 20 % kuivaine massist ning on kooreta. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse sertifitseerimiskavaga tagatakse, et Ameerika Ühendriikides tunnustatud lehtpuidu käitlejad järgivad kuivatis kuivatamise standardit Kiln Drying Sawn Hardwood Standard. Kõnealuse standardiga tagatakse, et kõnealuse kava alusel eksporditud lehtpuidust saematerjali kõik osad on asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud niiskusesisalduseni alla 20 % kuivaine massist ning on kooreta.

| (6) | Lisaks nähakse standardiga ette, et igale kuivatis kuivatatud lehtpuidu pakile kinnitatakse NHLA terasest identifitseerimisklamber, millel on märge „NHLA – KD” ja iga paki kordumatu identifitseerimisnumber. Iga selline number märgitakse vastavale kuivatis kuivatatud lehtpuidust saematerjali sertifikaadile (Kiln Drying Hardwood Lumber Certificate, edaspidi „kuivatis kuivatamise sertifikaat”). |
| --- | --- |

(6)

Lisaks nähakse standardiga ette, et igale kuivatis kuivatatud lehtpuidu pakile kinnitatakse NHLA terasest identifitseerimisklamber, millel on märge „NHLA – KD” ja iga paki kordumatu identifitseerimisnumber. Iga selline number märgitakse vastavale kuivatis kuivatatud lehtpuidust saematerjali sertifikaadile (Kiln Drying Hardwood Lumber Certificate, edaspidi „kuivatis kuivatamise sertifikaat”).

| (7) | Seega tuleks anda liikmesriikidele luba oma territooriumile tuua Ameerika Ühendriikidest pärit kooreta saematerjali liikidelt Quercus L., Platanus L. ja Acer saccharum Marsh., kui sellega on fütosanitaarsertifikaadi asemel kaasas kuivatis kuivatamise sertifikaat tingimusel, et on täidetud teatavad nõuded |
| --- | --- |

(7)

Seega tuleks anda liikmesriikidele luba oma territooriumile tuua Ameerika Ühendriikidest pärit kooreta saematerjali liikidelt Quercus L., Platanus L. ja Acer saccharum Marsh., kui sellega on fütosanitaarsertifikaadi asemel kaasas kuivatis kuivatamise sertifikaat tingimusel, et on täidetud teatavad nõuded

| (8) | Komisjon peaks tagama, et Ameerika Ühendriigid teevad kättesaadavaks igasuguse tehnilise teabe, mida on vaja hinnangu andmiseks kõnealuse sertifitseerimiskava toimimisele. Peale selle peaksid liikmesriigid järjepidevalt kontrollima NHLA klambrite ja nendega seotud kuivatis kuivatamise sertifikaatide kasutamist. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon peaks tagama, et Ameerika Ühendriigid teevad kättesaadavaks igasuguse tehnilise teabe, mida on vaja hinnangu andmiseks kõnealuse sertifitseerimiskava toimimisele. Peale selle peaksid liikmesriigid järjepidevalt kontrollima NHLA klambrite ja nendega seotud kuivatis kuivatamise sertifikaatide kasutamist.

| (9) | Käesolevas otsuses ettenähtud erand tuleks peatada, kui tehakse kindlaks, et käesolevas otsuses sätestatud eritingimused ei ole piisavad, et ära hoida kahjulike organismide toomist liitu, või ei ole neid tingimusi täidetud või on tõendeid selle kohta, et sertifitseerimiskava ei ole tõhus. |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas otsuses ettenähtud erand tuleks peatada, kui tehakse kindlaks, et käesolevas otsuses sätestatud eritingimused ei ole piisavad, et ära hoida kahjulike organismide toomist liitu, või ei ole neid tingimusi täidetud või on tõendeid selle kohta, et sertifitseerimiskava ei ole tõhus.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõike 1 punktist ii on liikmesriikidel lubatud oma territooriumile tuua Ameerika Ühendriikidest pärit kooreta saematerjali liikidelt Quercus L., Platanus L. ja Acer saccharum Marsh., mis on hõlmatud ühe CN-koodiga ja kõnealuse direktiivi V lisa B osa I jao punktis 6 esitatud kirjeldusega, kui saadetisega ei ole kaasas fütosanitaarsertifikaati, tingimusel et selline puit vastab käesoleva otsuse lisas sätestatud nõuetele.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele kirjalikult artikliga 1 ette nähtud erandi kasutamisest.

Erandit kasutanud liikmesriigid esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele enne iga aasta 15. juulit teabe eelneval aastal käesoleva otsuse artikli 1 alusel imporditud saadetiste arvu kohta ning üksikasjaliku aruande käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kõikidest saadetiste kinnipidamise juhtudest.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele mitte hiljem kui kahe tööpäeva jooksul artikli 1 kohaselt nende territooriumile toodud saadetise kinnipidamisest, kui saadetis ei vasta käesoleva otsuse lisas sätestatud nõuetele.

3.   Komisjon taotleb Ameerika Ühendriikidelt sellise tehnilise teabe esitamist, mida tal on vaja sertifitseerimiskava Kiln Drying Sawn Hardwood Lumber Certification Program toimimise hindamiseks.

Artikkel 3

Käesolev otsus kaotab kehtivuse 30. novembril 2016.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. detsember 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

1

---

LISA

| I | OSA |
| --- | --- |

I

Artiklis 1 osutatud nõuded

Artiklis 1 viidatud nõuded, mille alusel on liikmesriikidel lubatud oma territooriumile tuua Ameerika Ühendriikidest pärit kooreta saematerjali liikidelt Quercus L., Platanus L. ja Acer saccharum Marsh., mis on hõlmatud ühe CN-koodiga ja direktiivi 2000/29/EÜ V lisa B osa I jao punktis 6 esitatud kirjeldusega ning millega ei ole kaasas fütosanitaarsertifikaati, on järgmised:

| 1) | puit toodetakse saeveskites või seda käideldakse sobivates käitistes, mille on heaks kiitnud ja mida on auditeerinud Ameerika Ühendriikide lehtpuidu käitlejate ühendus (National Hardwood Lumber Association – NHLA) osalemiseks kuivatis kuivatatud lehtpuidust saematerjali sertifitseerimisprogrammis (Kiln Drying Sawn Hardwood Lumber Certification Program, edaspidi „sertifitseerimisprogramm”); |
| --- | --- |

1)

puit toodetakse saeveskites või seda käideldakse sobivates käitistes, mille on heaks kiitnud ja mida on auditeerinud Ameerika Ühendriikide lehtpuidu käitlejate ühendus (National Hardwood Lumber Association – NHLA) osalemiseks kuivatis kuivatatud lehtpuidust saematerjali sertifitseerimisprogrammis (Kiln Drying Sawn Hardwood Lumber Certification Program, edaspidi „sertifitseerimisprogramm”);

| 2) | puit on asjakohase aja jooksul ja asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud kuni niiskusesisalduseni 20 % kuivainemassist; |
| --- | --- |

2)

puit on asjakohase aja jooksul ja asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud kuni niiskusesisalduseni 20 % kuivainemassist;

| 3) | pärast punktis 2 esitatud tingimuse täitmist kinnitatakse iga paki külge standardne terasest identifitseerimisklamber punktis 1 osutatud saeveski volitatud ametniku poolt või tema järelevalve all. Igale klambrile lisatakse märge „NHLA – KD” ja iga paki kordumatu identifitseerimisnumber; |
| --- | --- |

3)

pärast punktis 2 esitatud tingimuse täitmist kinnitatakse iga paki külge standardne terasest identifitseerimisklamber punktis 1 osutatud saeveski volitatud ametniku poolt või tema järelevalve all. Igale klambrile lisatakse märge „NHLA – KD” ja iga paki kordumatu identifitseerimisnumber;

| 4) | selleks, et tagada punktides 2 ja 3 esitatud tingimuste täitmine, tuleb puitu kontrollida vastavalt sertifitseerimisprogrammis kindlaksmääratud kontrollisüsteemile, mis hõlmab veoeelset kontrolli ja järelevalvet heakskiidetud saeveskis sõltumatute välisaudiitorite poolt, kes on kõnealuse ülesande jaoks kvalifitseeritud ja tunnustatud. Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi looma- ja taimetervise kontrolli teenistus (The Animal and Plant Health Inspection Service, US Department of Agriculture) teeb juhuslikke veoeelseid kontrolle ja auditeerib iga kuue kuu tagant NHLA arvepidamist ja menetlusi, mis on seotud sertifitseerimiskavaga, sõltumatuid välisaudiitoreid ning saeveskeid ja muid asjakohaseid sertifitseerimiskavaga hõlmatud käitisi; |
| --- | --- |

4)

selleks, et tagada punktides 2 ja 3 esitatud tingimuste täitmine, tuleb puitu kontrollida vastavalt sertifitseerimisprogrammis kindlaksmääratud kontrollisüsteemile, mis hõlmab veoeelset kontrolli ja järelevalvet heakskiidetud saeveskis sõltumatute välisaudiitorite poolt, kes on kõnealuse ülesande jaoks kvalifitseeritud ja tunnustatud. Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi looma- ja taimetervise kontrolli teenistus (The Animal and Plant Health Inspection Service, US Department of Agriculture) teeb juhuslikke veoeelseid kontrolle ja auditeerib iga kuue kuu tagant NHLA arvepidamist ja menetlusi, mis on seotud sertifitseerimiskavaga, sõltumatuid välisaudiitoreid ning saeveskeid ja muid asjakohaseid sertifitseerimiskavaga hõlmatud käitisi;

| 5) | puiduga peab kaasas olema standardne kuivatis kuivatamise sertifikaat, mis vastab käesoleva lisa II osas esitatud näidisele ja mille annab välja isik või isikud, kes on heaks kiidetud sertifitseerimiskavas osalemiseks; sertifikaadi valideerib NHLA inspektor. Kuivatis kuivatamise sertifikaat peab olema täidetud ja sisaldama teavet kooreta saematerjali koguse kohta Ameerika Ühendriikides kasutatavas saematerjali mahu mõõtühikus board feet ja kuupmeetrites. Sertifikaadis tuleb märkida ka pakkide koguarv ja pakkidele määratud iga identifitseerimisklambri number. |
| --- | --- |

5)

puiduga peab kaasas olema standardne kuivatis kuivatamise sertifikaat, mis vastab käesoleva lisa II osas esitatud näidisele ja mille annab välja isik või isikud, kes on heaks kiidetud sertifitseerimiskavas osalemiseks; sertifikaadi valideerib NHLA inspektor. Kuivatis kuivatamise sertifikaat peab olema täidetud ja sisaldama teavet kooreta saematerjali koguse kohta Ameerika Ühendriikides kasutatavas saematerjali mahu mõõtühikus board feet ja kuupmeetrites. Sertifikaadis tuleb märkida ka pakkide koguarv ja pakkidele määratud iga identifitseerimisklambri number.

II   OSA

Model of Certificate of Kiln Drying

Agreement No 07-8100-1173-MU

Cert #. xxxxx-xxxxx

CERTIFICATE OF KILN DRYING

Sawn Hardwood Lumber

| Lumber Kiln Dried by | Consignee |
| --- | --- |
| Name of Company: | Name: |
| Address: | Address: |
| City/State/Zip: | City/State/Zip: |
| Phone: | Country: |
| Order #: | Port: |
| Invoice #: | Container #: |
| Customer PO#: | |

Lumber Kiln Dried by

Consignee

Name of Company:

Name:

Address:

Address:

City/State/Zip:

City/State/Zip:

Phone:

Country:

Order #:

Port:

Invoice #:

Container #:

Customer PO#:

Certificate Standard: This certifies that the lumber described below is of the allowed genera Quercus sp. and/or Platanus sp. and/or the species Acer saccharum and/or Acer macrophyllum; and has met the treatment requirements of the Dry Kiln Operators Manual and is bark free.

Description of Consignment:

Botanical Name of wood:

List species, thickness, grade of various items contained in shipment:

| Bundle Numbers | Clip ID Numbers | Board Footage | Cubic Meters |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| Totals: | # Bundles | BdFt | Cubic Meters: |

Bundle Numbers

Clip ID Numbers

Board Footage

Cubic Meters

Totals:

# Bundles

BdFt

Cubic Meters:

(This document is issued under a program officially approved by the Animal, Plant, Health, and Inspection Service of the U.S. Department of Agriculture. The products covered by this document are subject to pre-shipment inspection by that Agency. No liability shall be attached to the U.S. Department of Agriculture or any representatives of the Department with respect to this certificate.)

AUTHORIZED PERSON RESPONSIBLE FOR CERTIFICATION

| Name (print) _ | Title _ |
| --- | --- |
| I certify that the products described above satisfy the Kiln Drying requirements listed under Certificate Standard and are bark free. |
| Signature _ | Date _ |

Name (print) _

Title _

I certify that the products described above satisfy the Kiln Drying requirements listed under Certificate Standard and are bark free.

Signature _

Date _

NATIONAL HARDWOOD LUMBER ASSOCIATION VALIDATION

| Name (print) | Authorized signature | Title | Date |
| --- | --- | --- | --- |

Name (print)

Authorized signature

Title

Date

National Hardwood Lumber Association PO Box 34518 | Memphis, TN 38184-0518 | Ph. 901-377-1818 | Fax 901-347-0034 | www.nhla.com

PLEASE SIGN THIS FORM IN BLUE INK

---

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/65 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/65

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

18. detsember 2013,

millega lubatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotletud, Inglismaad, Šotimaad ja Walesi käsitlev erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 9167 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2013/781/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (1) eriti selle III lisa punkti 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kui sõnnikukogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta maale laotada, erineb direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja selle alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamist, ning seda tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumide alusel, nagu pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid. |
| --- | --- |

(1)

Kui sõnnikukogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta maale laotada, erineb direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja selle alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamist, ning seda tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumide alusel, nagu pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid.

| (2) | Komisjon võttis 29. mail 2009. aastal vastu otsuse 2009/431/EÜ, millega lubatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotletud, Inglismaad, Šotimaad ja Walesi käsitlev erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (2) ning millega lubatakse teatavatel tingimustel Inglismaa tegevusprogrammi (määrus 2008 nr 2349), Šotimaa tegevusprogrammi (muudetud määrus 2008 nr 298) ja Walesi tegevusprogrammi (määrus 2008 nr 3143) raames laotada aastas ühe hektari kohta kuni 250 kg lämmastikku sisaldavat loomasõnnikut. Kõnealuse otsuse kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2012. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon võttis 29. mail 2009. aastal vastu otsuse 2009/431/EÜ, millega lubatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotletud, Inglismaad, Šotimaad ja Walesi käsitlev erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (2) ning millega lubatakse teatavatel tingimustel Inglismaa tegevusprogrammi (määrus 2008 nr 2349), Šotimaa tegevusprogrammi (muudetud määrus 2008 nr 298) ja Walesi tegevusprogrammi (määrus 2008 nr 3143) raames laotada aastas ühe hektari kohta kuni 250 kg lämmastikku sisaldavat loomasõnnikut. Kõnealuse otsuse kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2012.

| (3) | Otsusega 2009/431/EÜ kehtestatud erand hõlmas 2010. aastal 433 põllumajandusettevõtet (425 Inglismaal, 6 Šotimaal ja 2 Walesis), 2011. aastal 404 põllumajandusettevõtet (396 Inglismaal, 7 Šotimaal ja 1 Walesis) ning 2012. aastal 390 põllumajandusettevõtet (385 Inglismaal, 4 Šotimaal ja 1 Walesis). Otsusega 2009/431/EÜ aastateks 2009–2012 kehtestatud erand hõlmab Suurbritannias ligikaudu 110 000 loomühikut (0,9 % kogunäitajast), 45 000 ha rohumaad (0,4 % kogu rohumaast) ning 5 000 ha põllumaad (0,1 % kogu põllumaast). |
| --- | --- |

(3)

Otsusega 2009/431/EÜ kehtestatud erand hõlmas 2010. aastal 433 põllumajandusettevõtet (425 Inglismaal, 6 Šotimaal ja 2 Walesis), 2011. aastal 404 põllumajandusettevõtet (396 Inglismaal, 7 Šotimaal ja 1 Walesis) ning 2012. aastal 390 põllumajandusettevõtet (385 Inglismaal, 4 Šotimaal ja 1 Walesis). Otsusega 2009/431/EÜ aastateks 2009–2012 kehtestatud erand hõlmab Suurbritannias ligikaudu 110 000 loomühikut (0,9 % kogunäitajast), 45 000 ha rohumaad (0,4 % kogu rohumaast) ning 5 000 ha põllumaad (0,1 % kogu põllumaast).

| (4) | Ühendkuningriik esitas 20. detsembril 2012 komisjonile taotluse pikendada direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu kohase erandi kehtivust samadel tingimustel, nagu on sätestatud otsuses 2009/431/EÜ. |
| --- | --- |

(4)

Ühendkuningriik esitas 20. detsembril 2012 komisjonile taotluse pikendada direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu kohase erandi kehtivust samadel tingimustel, nagu on sätestatud otsuses 2009/431/EÜ.

| (5) | Ühendkuningriik on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikliga 5 kehtestanud aastateks 2013–2016 tegevusprogrammid, mis põhinevad järgmistel õigusaktidel: Nitrate Pollution Prevention Regulations 2008 (SI 2008/2349) ning muutmisaktid SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 ja SI 2013/2619 Inglismaal; Action Programme for Nitrate Vulnerable Zones Regulations 2008 (Scottish SI 2008/298) ning muutmisaktid Scottish SI 2013/123 Šotimaal; Nitrate Pollution Prevention (Wales) Regulations 2013 (SI 2013/2506 (W. 245)) Walesis. |
| --- | --- |

(5)

Ühendkuningriik on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikliga 5 kehtestanud aastateks 2013–2016 tegevusprogrammid, mis põhinevad järgmistel õigusaktidel: Nitrate Pollution Prevention Regulations 2008 (SI 2008/2349) ning muutmisaktid SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 ja SI 2013/2619 Inglismaal; Action Programme for Nitrate Vulnerable Zones Regulations 2008 (Scottish SI 2008/298) ning muutmisaktid Scottish SI 2013/123 Šotimaal; Nitrate Pollution Prevention (Wales) Regulations 2013 (SI 2013/2506 (W. 245)) Walesis.

| (6) | Määratud tundlikud alad, mille suhtes kohaldatakse tegevusprogramme vastavalt määrusele SI 2013/2619 Inglismaa puhul, määrustele Scottish SI 2002 nr 276 ja Scottish SI 2002 nr 546 Šotimaa puhul ning määrusele SI 2013/2506 (W. 245) Walesi puhul, hõlmavad 58 % Inglismaa, 14 % Šotimaa ja 2,3 % Walesi kogupindalast. |
| --- | --- |

(6)

Määratud tundlikud alad, mille suhtes kohaldatakse tegevusprogramme vastavalt määrusele SI 2013/2619 Inglismaa puhul, määrustele Scottish SI 2002 nr 276 ja Scottish SI 2002 nr 546 Šotimaa puhul ning määrusele SI 2013/2506 (W. 245) Walesi puhul, hõlmavad 58 % Inglismaa, 14 % Šotimaa ja 2,3 % Walesi kogupindalast.

| (7) | Vee kohta esitatud kvaliteediandmete kohaselt on 85 % Inglismaa põhjaveekogumitest põhjavee keskmise nitraadisisaldusega alla 50 mg/l ja 60 % keskmise nitraadisisaldusega alla 25 mg/l. Walesis on 95 % põhjaveekogumitest põhjavee keskmise nitraadisisaldusega alla 50 mg/l ja 87 % keskmise nitraadisisaldusega alla 25 mg/l. Šotimaal on 87 % põhjaveekogumitest põhjavee keskmise nitraadisisaldusega alla 50 mg/l ja 62 % keskmise nitraadisisaldusega alla 25 mg/l. Inglismaal on 59 % seirekohtadest pinnavee keskmise nitraadisisaldusega alla 25 mg/l ja 8 % keskmise nitraadisisaldusega üle 50 mg/l. Šotimaal ja Walesis on enam kui 95 % seirekohtadest keskmise nitraadisisaldusega alla 25 mg/l. Šotimaal ei ületa üheski seirekohas keskmine nitraadisisaldus 50 mg/l ning Walesis on 1 % seirekohtadest keskmise nitraadisisaldusega üle 50 mg/l. |
| --- | --- |

(7)

Vee kohta esitatud kvaliteediandmete kohaselt on 85 % Inglismaa põhjaveekogumitest põhjavee keskmise nitraadisisaldusega alla 50 mg/l ja 60 % keskmise nitraadisisaldusega alla 25 mg/l. Walesis on 95 % põhjaveekogumitest põhjavee keskmise nitraadisisaldusega alla 50 mg/l ja 87 % keskmise nitraadisisaldusega alla 25 mg/l. Šotimaal on 87 % põhjaveekogumitest põhjavee keskmise nitraadisisaldusega alla 50 mg/l ja 62 % keskmise nitraadisisaldusega alla 25 mg/l. Inglismaal on 59 % seirekohtadest pinnavee keskmise nitraadisisaldusega alla 25 mg/l ja 8 % keskmise nitraadisisaldusega üle 50 mg/l. Šotimaal ja Walesis on enam kui 95 % seirekohtadest keskmise nitraadisisaldusega alla 25 mg/l. Šotimaal ei ületa üheski seirekohas keskmine nitraadisisaldus 50 mg/l ning Walesis on 1 % seirekohtadest keskmise nitraadisisaldusega üle 50 mg/l.

| (8) | Komisjon on pärast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse läbivaatamist ning otsuses 2009/431/EÜ sätestatud erandi kohaldamisest saadud kogemusi arvestades arvamusel, et Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kavandatav sõnnikukogus (250 kg lämmastikku hektari kohta aastas) ei piira direktiivis 91/676/EMÜ kindlaksmääratud eesmärkide saavutamist, eeldusel et järgitakse teatavaid rangeid tingimusi. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon on pärast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse läbivaatamist ning otsuses 2009/431/EÜ sätestatud erandi kohaldamisest saadud kogemusi arvestades arvamusel, et Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kavandatav sõnnikukogus (250 kg lämmastikku hektari kohta aastas) ei piira direktiivis 91/676/EMÜ kindlaksmääratud eesmärkide saavutamist, eeldusel et järgitakse teatavaid rangeid tingimusi.

| (9) | Ühendkuningriigi esitatud tõendavatest dokumentidest ilmneb, et kavandatav kogus 250 kg rohusööjate kariloomade sõnnikust saadud lämmastikku aastas hektari kohta rohumaapõhistes põllumajandusettevõtetes on põhjendatud selliste objektiivsete kriteeriumidega nagu sademete suur netohulk, pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega rohumaa suur saagikus. |
| --- | --- |

(9)

Ühendkuningriigi esitatud tõendavatest dokumentidest ilmneb, et kavandatav kogus 250 kg rohusööjate kariloomade sõnnikust saadud lämmastikku aastas hektari kohta rohumaapõhistes põllumajandusettevõtetes on põhjendatud selliste objektiivsete kriteeriumidega nagu sademete suur netohulk, pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega rohumaa suur saagikus.

| (10) | Otsuse 2009/431/EÜ kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2012. Selleks et tagada erandi jätkuv kohaldamine asjaomaste põllumajandustootjate suhtes, on asjakohane pikendada otsuse 2009/431/EÜ kehtivust. |
| --- | --- |

(10)

Otsuse 2009/431/EÜ kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2012. Selleks et tagada erandi jätkuv kohaldamine asjaomaste põllumajandustootjate suhtes, on asjakohane pikendada otsuse 2009/431/EÜ kehtivust.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühendkuningriigi 20. detsembri 2012. aasta kirjas taotletud Inglismaad, Šotimaad ja Walesi käsitlev erand, mille eesmärk on lubada direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimese lause ja alapunktiga a ette nähtud kogusest suuremat kogust loomasõnnikut, tehakse käesolevas otsuses esitatud tingimuste täitmise korral.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „rohumaapõhised põllumajandusettevõtted”– ettevõtted, kus 80 % või rohkem põllumajandusmaast, millele sõnnikut laotatakse, on rohumaa;

b)   „rohusööjad kariloomad”– veised (välja arvatud piimavasikad), lambad, hirved, kitsed ja hobused;

c)   „rohumaa”– ajutine või püsirohumaa (ajutine rohumaa on tavaliselt kasutuses vähem kui neli aastat);

d)   „maatükk”– põllukultuuri, mullatüübi ja väetamise poolest ühtne põld või põldude rühm.

Artikkel 3

Reguleerimisala

Käesolevat otsust kohaldatakse iga üksikjuhtumi suhtes eraldi, kui artiklites 4, 5 ja 6 rohumaapõhiste põllumajandusettevõtete kohta esitatud tingimused on täidetud.

Artikkel 4

Aastane luba ja kohustused

1.   Käesoleva otsuse kohast erandit kohaldada soovivad põllumajandustootjad esitavad pädevatele asutustele igal aastal sellekohase taotluse.

2.   Koos lõikes 1 osutatud aastase taotlusega võtavad nad endale kirjalikult kohustuse täita artiklites 5 ja 6 sätestatud tingimusi.

Artikkel 5

Sõnniku ja muude väetiste laotamine

1.   Rohusööjate kariloomade sõnniku kogus, mida igal aastal rohumaapõhistes põllumajandusettevõtetes maale laotatakse, sealhulgas loomade enda poolt sinna tekitatud sõnnik, ei ületa sõnnikukogust, mis sisaldab 250 kg lämmastikku hektari kohta, kui lõigetes 2–7 esitatud tingimused on täidetud.

2.   Lämmastiku üldkogused ei ületa asjaomase põllukultuuri eeldatavat toitainevajadust, ega nitraate käsitlevas tegevuskavas põllumajandusettevõtte jaoks sätestatud suurimaid kasutuskoguseid ning nende puhul võetakse arvesse mullast saadavat lämmastikku.

3.   Iga põllumajandusettevõte koostab väetamiskava, milles on kirjeldatud põllumajandusmaa külvikord ja sõnniku ning muude väetiste kavandatud kasutamine. Kava on põllumajandusettevõttes saadaval enne iga kalendriaasta 1. märtsi. Väetamiskava sisaldab vähemalt järgmist:

| a) | põllukultuuride külvikorrakava, milles on kindlaks määratud rohumaapind ning nende maatükkide pind, kus kasvatatakse muid põllukultuure, koos skemaatilise kaardiga, millel on märgitud iga maatüki asukoht; |
| --- | --- |

a)

põllukultuuride külvikorrakava, milles on kindlaks määratud rohumaapind ning nende maatükkide pind, kus kasvatatakse muid põllukultuure, koos skemaatilise kaardiga, millel on märgitud iga maatüki asukoht;

| b) | kariloomade arv, lauda ja ladustamissüsteemi kirjeldus, sealhulgas olemasoleva sõnnikuhoidla maht; |
| --- | --- |

b)

kariloomade arv, lauda ja ladustamissüsteemi kirjeldus, sealhulgas olemasoleva sõnnikuhoidla maht;

| c) | põllumajandusettevõttes toodetud lämmastikku sisaldava sõnniku ja fosforit sisaldava sõnniku arvestus; |
| --- | --- |

c)

põllumajandusettevõttes toodetud lämmastikku sisaldava sõnniku ja fosforit sisaldava sõnniku arvestus;

| d) | põllumajandusettevõttest või põllumajandusettevõttesse tarnitava sõnniku kogus, liik ja omadused; |
| --- | --- |

d)

põllumajandusettevõttest või põllumajandusettevõttesse tarnitava sõnniku kogus, liik ja omadused;

| e) | põllukultuuride eeldatav lämmastiku- ja fosforivajadus iga maatüki kohta; |
| --- | --- |

e)

põllukultuuride eeldatav lämmastiku- ja fosforivajadus iga maatüki kohta;

| f) | lämmastiku ja fosforiga seotud mullaanalüüsid; |
| --- | --- |

f)

lämmastiku ja fosforiga seotud mullaanalüüsid;

| g) | kasutatava väetise tüüp; |
| --- | --- |

g)

kasutatava väetise tüüp;

| h) | arvestus sõnnikust saadava lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil; |
| --- | --- |

h)

arvestus sõnnikust saadava lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil;

| i) | arvestus keemilistest ja muudest väetistest pärineva lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil. |
| --- | --- |

i)

arvestus keemilistest ja muudest väetistest pärineva lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil.

Selleks et tagada vastavus kava ja põllumajandustava vahel, vaadatakse kava läbi hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast mis tahes muudatust põllumajandustavas.

4.   Iga põllumajandustootja peab väetamisarvestust, mis hõlmab ka lämmastiku- ja fosforiheite haldamisega seotud teavet. See edastatakse pädevale asutusele iga kalendriaasta kohta.

5.   Iga erandit kohaldav rohumaapõhine põllumajandusettevõte on nõus artikli 4 lõikes 1 osutatud taotluse, väetamiskava ja väetamisarvestuse kontrollimisega.

6.   Iga erandit kohaldav põllumajandustootja teeb korrapäraselt mulla lämmastiku- ja fosforisisalduse analüüse, et tagada väetiste täpne kasutamine.

Mullaproovid võetakse ja mullaanalüüsid tehakse kõikidel külvikordade ja mulla omaduste poolest samalaadsetel maa-aladel vähemalt üks kord nelja aasta jooksul.

Iga viie hektari põllumajandusmaa kohta tuleb teha vähemalt üks analüüs.

Igas erandit kohaldavas põllumajandusettevõttes on kättesaadavad mulla lämmastiku- ja fosforisisalduse analüüsi tulemused.

7.   Loomasõnnikut ei laotata sügisel enne rohumaa harimist.

Artikkel 6

Maaharimine

1.   Põllumajandusettevõtetes sõnniku laotamiseks olemasolevast alast on 80 % või rohkem rohumaa.

2.   Üksikerandit kohaldavad põllumajandustootjad võtavad järgmised meetmed:

| a) | liivase mullaga ajutine rohumaa küntakse kevadel; |
| --- | --- |

a)

liivase mullaga ajutine rohumaa küntakse kevadel;

| b) | sisseküntud rohumaale järgneb kõikidel mullatüüpidel suure lämmastikunõudlusega põllukultuur; |
| --- | --- |

b)

sisseküntud rohumaale järgneb kõikidel mullatüüpidel suure lämmastikunõudlusega põllukultuur;

| c) | külvikorrad ei sisalda liblikõielisi ega muid õhulämmastikku siduvaid taimi. |
| --- | --- |

c)

külvikorrad ei sisalda liblikõielisi ega muid õhulämmastikku siduvaid taimi.

3.   Lõike 2 punkt c ei kehti aga ristiku suhtes rohumaal, kus ristiku osakaal on väiksem kui 50 %, ega muude heintaimede allakülviga liblikõieliste taimede suhtes.

Artikkel 7

Seire

1.   Pädev asutus tagab, et koostatakse kaardid, millel on esitatud rohumaapõhiste põllumajandusettevõtete osakaal, kariloomade osakaal ning üksikerandite alla kuuluva põllumajandusmaa osakaal igas piirkonnas, ning kaardid maa kasutamise kohta kohalikul tasandil. Kõnealuseid kaarte ajakohastatakse igal aastal.

2.   Mulla ning pinna- ja põhjavee seiret tehakse andmete saamiseks lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta mullavees, mineraallämmastiku kohta mullaprofiilis ning nitraadisisalduse kohta põhja- ja pinnavees nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes. Seire toimub põllumajandusettevõtte tasandil ning põllumajanduslikel valgaladel. Seirealad hõlmavad peamisi mullatüüpe, väetamismeetodeid ja põllukultuure.

3.   Kõige ohualtimate veekogude läheduses asuvate põllumajanduslike valgalade puhul tehakse tugevdatud veekontrolli.

4.   Üksikut erandit kohaldavad põllumajandusettevõtted korraldavad uuringud maade kasutamise kohta kohalikul tasandil ning külvikordade ja põllumajandustegevuse kohta. Kogutud teavet, artikli 5 lõikes 6 osutatud toiteelementide analüüsi ning käesoleva artikli lõikes 2 osutatud seire käigus kogutud andmeid kasutatakse selleks, et arvutada nitraatide leostumise ulatus ja fosforikadu erandit kohaldavates põllumajandusettevõtetes.

Artikkel 8

Kontrollimine

1.   Pädevad asutused tagavad, et kõik eranditaotlused esitatakse halduskontrolliks. Kui kontrolli käigus selgub, et artiklites 5 ja 6 ja sätestatud tingimused ei ole täidetud, teavitatakse sellest taotluse esitajat. Sel juhul loetakse taotlus tagasilükatuks.

2.   Põldtunnustamise programmi koostamisel võetakse aluseks riskianalüüs, eelnevate aastate kontrollide tulemused ning direktiivi 91/676/EMÜ rakendusaktide kohaldamise üldised pistelised kontrollid. Põldtunnustamine hõlmab vähemalt 5 % üksikerandit kohaldavatest põllumajandusettevõtetest, et kontrollida käesoleva otsuse artiklites 5 ja 6 sätestatud tingimuste täitmist. Kui kontrolli käigus ilmneb nõuete rikkumine, teavitatakse sellest põllumajandustootjat. Sel juhul loetakse järgneva aasta eranditaotlus tagasilükatuks.

3.   Pädevatele ametiasutustele tagatakse vajalikud volitused ja vahendid, et kontrollida vastavust käesoleva otsuse alusel tehtud erandile.

Artikkel 9

Aruandlus

Pädevad asutused esitavad iga aasta juuniks aruande, mis sisaldab järgmist teavet:

| a) | käesoleva otsuse artikli 7 lõikes 1 osutatud kaardid, millel on esitatud põllumajandusettevõtete, kariloomade ning üksikeranditega hõlmatud põllumajandusmaa protsent igas piirkonnas, samuti kaardid maa kasutamise kohta kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

a)

käesoleva otsuse artikli 7 lõikes 1 osutatud kaardid, millel on esitatud põllumajandusettevõtete, kariloomade ning üksikeranditega hõlmatud põllumajandusmaa protsent igas piirkonnas, samuti kaardid maa kasutamise kohta kohalikul tasandil;

| b) | artikli 7 lõikes 2 osutatud põhja- ja pinnavee nitraadisisalduse seire tulemused, sealhulgas teave vee kvaliteedi suundumuste kohta nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes, samuti andmed erandi mõju kohta vee kvaliteedile; |
| --- | --- |

b)

artikli 7 lõikes 2 osutatud põhja- ja pinnavee nitraadisisalduse seire tulemused, sealhulgas teave vee kvaliteedi suundumuste kohta nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes, samuti andmed erandi mõju kohta vee kvaliteedile;

| c) | artikli 7 lõikes 2 osutatud mullaseire tulemused, mis näitavad lämmastiku- ja fosforisisaldust mullavees ning mineraallämmastiku sisaldust mullaprofiilis nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes; |
| --- | --- |

c)

artikli 7 lõikes 2 osutatud mullaseire tulemused, mis näitavad lämmastiku- ja fosforisisaldust mullavees ning mineraallämmastiku sisaldust mullaprofiilis nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes;

| d) | kokkuvõte artikli 7 lõikes 3 osutatud tugevdatud veekontrollil saadud andmetest ja vastav hinnang; |
| --- | --- |

d)

kokkuvõte artikli 7 lõikes 3 osutatud tugevdatud veekontrollil saadud andmetest ja vastav hinnang;

| e) | artikli 7 lõikes 4 osutatud uuringute tulemused, milles käsitletakse maa kasutamist kohalikul tasandil, külvikordi ning põllumajandustavasid; |
| --- | --- |

e)

artikli 7 lõikes 4 osutatud uuringute tulemused, milles käsitletakse maa kasutamist kohalikul tasandil, külvikordi ning põllumajandustavasid;

| f) | artikli 7 lõikes 4 osutatud, mudelipõhise nitraatide leostumise ulatuse ja fosforikao arvestuse tulemused üksikerandit kohaldavates põllumajandusettevõtetes; |
| --- | --- |

f)

artikli 7 lõikes 4 osutatud, mudelipõhise nitraatide leostumise ulatuse ja fosforikao arvestuse tulemused üksikerandit kohaldavates põllumajandusettevõtetes;

| g) | hinnang artikli 8 lõigetes 1 ja 2 osutatud erandi tingimuste rakendamisele, võttes aluseks põllumajandusettevõtete kontrollimise tulemused ning halduskontrollidel ja põldtunnustamisel põhineva teabe tingimusi mittetäitvate põllumajandusettevõtete kohta. |
| --- | --- |

g)

hinnang artikli 8 lõigetes 1 ja 2 osutatud erandi tingimuste rakendamisele, võttes aluseks põllumajandusettevõtete kontrollimise tulemused ning halduskontrollidel ja põldtunnustamisel põhineva teabe tingimusi mittetäitvate põllumajandusettevõtete kohta.

Artikkel 10

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse seoses tundlike alade määramist käsitlevate määrustega Inglismaal (SI 2013/2619), Šotimaal (Scottish SI 2002 nr 276 ja Scottish SI 2002 nr 546) ja Walesis (SI 2013/2506 (W. 245)) ning seoses tegevusprogrammi rakendusmäärustega Inglismaal (SI 2008/2349 ning muutmisaktid SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 ja SI 2013/2619), Šotimaal (Scottish SI 2008/298 ning muutmisaktid Scottish SI 2013/123) ja Walesis (SI 2013/2506 (W. 245)).

Käesolev otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2016.

Artikkel 11

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 18. detsember 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1.

1

(2)  ELT L 141, 6.6.2009, lk 48.

2

---

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/69

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

18. detsember 2013,

millega muudetakse otsust 2002/757/EÜ seoses nõudega esitada kahjulikku organismi Phytophthora ramorum Werres, De Cock & Man in ’t Veld sp. nov. käsitlev fütosanitaarsertifikaat Ameerika Ühendriikidest pärit kooreta saematerjali kohta, mis on saadud liikidelt Acer macrophyllum Pursh ja Quercus spp. L.

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 9181 all)

(2013/782/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõike 3 neljandat lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2002/757/EÜ (2) on ette nähtud, et liikmesriigid võtavad meetmeid direktiivi 2000/29/EÜ I ja II lisas loetlemata kahjuliku organismi Phytopthora ramorum Werres, De Cock & Man in ’t Veld sp. nov. liitu sissetoomise ja seal levimise takistamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2002/757/EÜ (2) on ette nähtud, et liikmesriigid võtavad meetmeid direktiivi 2000/29/EÜ I ja II lisas loetlemata kahjuliku organismi Phytopthora ramorum Werres, De Cock & Man in ’t Veld sp. nov. liitu sissetoomise ja seal levimise takistamiseks.

| (2) | Liitu on keelatud sisse tuua Ameerika Ühendriikidest pärit kooreta saematerjali, mis on saadud liikidelt Acer macrophyllum Pursh ja Quercus spp. L., välja arvatud juhul kui sellega on kaasas direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõike 1 punktis ii ja otsuse 2002/757/EÜ lisa punktis 2 osutatud fütosanitaarsertifikaat. |
| --- | --- |

(2)

Liitu on keelatud sisse tuua Ameerika Ühendriikidest pärit kooreta saematerjali, mis on saadud liikidelt Acer macrophyllum Pursh ja Quercus spp. L., välja arvatud juhul kui sellega on kaasas direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõike 1 punktis ii ja otsuse 2002/757/EÜ lisa punktis 2 osutatud fütosanitaarsertifikaat.

| (3) | Komisjon on Ameerika Ühendriikide esitatud teabe põhjal märkinud, et Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi looma- ja taimetervise kontrolli teenistus on heaks kiitnud kuivatis kuivatatud lehtpuidust saematerjali sertifitseerimiskavas (Kiln Drying Sawn Hardwood Lumber Certification Program) ja seda hakkab ellu viima Ameerika Ühendriikide lehtpuidu käitlejate ühendus (National Hardwood Lumber Association – NHLA). |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on Ameerika Ühendriikide esitatud teabe põhjal märkinud, et Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi looma- ja taimetervise kontrolli teenistus on heaks kiitnud kuivatis kuivatatud lehtpuidust saematerjali sertifitseerimiskavas (Kiln Drying Sawn Hardwood Lumber Certification Program) ja seda hakkab ellu viima Ameerika Ühendriikide lehtpuidu käitlejate ühendus (National Hardwood Lumber Association – NHLA).

| (4) | Kõnealuse sertifitseerimiskavaga tagatakse, et Ameerika Ühendriikides tunnustatud lehtpuidu käitlejad järgivad lehtpuidust saematerjali kuivatis kuivatamise standardit Kiln Drying Sawn Hardwood Standard. Kõnealuse standardiga on tagatud, et nimetatud sertifitseerimiskava raames eksporditava lehtpuidust saematerjali kõik osad on asjakohase aja jooksul ja asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud niiskusesisalduseni alla 20 % kuivaine massist ning on kooreta. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuse sertifitseerimiskavaga tagatakse, et Ameerika Ühendriikides tunnustatud lehtpuidu käitlejad järgivad lehtpuidust saematerjali kuivatis kuivatamise standardit Kiln Drying Sawn Hardwood Standard. Kõnealuse standardiga on tagatud, et nimetatud sertifitseerimiskava raames eksporditava lehtpuidust saematerjali kõik osad on asjakohase aja jooksul ja asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud niiskusesisalduseni alla 20 % kuivaine massist ning on kooreta.

| (5) | Lisaks on standardiga ette nähtud, et igale kuivatis kuivatatud lehtpuidu pakile kinnitatakse NHLA terasest identifitseerimisklamber, millel on märge „NHLA – KD” ja iga paki kordumatu identifitseerimisnumber. Iga selline number märgitakse vastavale kuivatis kuivatatud lehtpuidust saematerjali sertifikaadile (Kiln Drying Hardwood Lumber Certificate, edaspidi „kuivatis kuivatamise sertifikaat”). |
| --- | --- |

(5)

Lisaks on standardiga ette nähtud, et igale kuivatis kuivatatud lehtpuidu pakile kinnitatakse NHLA terasest identifitseerimisklamber, millel on märge „NHLA – KD” ja iga paki kordumatu identifitseerimisnumber. Iga selline number märgitakse vastavale kuivatis kuivatatud lehtpuidust saematerjali sertifikaadile (Kiln Drying Hardwood Lumber Certificate, edaspidi „kuivatis kuivatamise sertifikaat”).

| (6) | Seega tuleks ette näha erand, mille alusel lubatakse liitu sisse tuua Ameerika Ühendriikidest pärit kooreta saematerjali, mis on saadud liikidelt Acer macrophyllum Pursh ja Quercus spp. L., kui sellega on fütosanitaarsertifikaadi asemel kaasas kuivatis kuivatamise sertifikaat tingimusel, et on täidetud teatavad nõuded. |
| --- | --- |

(6)

Seega tuleks ette näha erand, mille alusel lubatakse liitu sisse tuua Ameerika Ühendriikidest pärit kooreta saematerjali, mis on saadud liikidelt Acer macrophyllum Pursh ja Quercus spp. L., kui sellega on fütosanitaarsertifikaadi asemel kaasas kuivatis kuivatamise sertifikaat tingimusel, et on täidetud teatavad nõuded.

| (7) | Komisjon peaks tagama, et Ameerika Ühendriigid teevad kättesaadavaks igasuguse tehnilise teabe, mida on vaja hinnangu andmiseks kõnealuse sertifitseerimiskava toimimisele. Peale selle peaksid liikmesriigid järjepidevalt kontrollima NHLA klambrite ja nendega seotud kuivatas kuivatamise sertifikaatide kasutamist. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon peaks tagama, et Ameerika Ühendriigid teevad kättesaadavaks igasuguse tehnilise teabe, mida on vaja hinnangu andmiseks kõnealuse sertifitseerimiskava toimimisele. Peale selle peaksid liikmesriigid järjepidevalt kontrollima NHLA klambrite ja nendega seotud kuivatas kuivatamise sertifikaatide kasutamist.

| (8) | Käesoleva otsusega muudetud otsuse 2002/757/EÜ artikli 3 lõike 1 teise lõiguga ette nähtud erandit tuleks kohaldada kuni 30. novembrini 2016, et viia see kooskõlla nõuetega, mis on sätestatud komisjoni rakendusotsuses 2013/780/EÜ (3).
  Seepärast tuleks otsust 2002/757/EÜ vastavalt muuta.
  Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega muudetud otsuse 2002/757/EÜ artikli 3 lõike 1 teise lõiguga ette nähtud erandit tuleks kohaldada kuni 30. novembrini 2016, et viia see kooskõlla nõuetega, mis on sätestatud komisjoni rakendusotsuses 2013/780/EÜ (3).

Seepärast tuleks otsust 2002/757/EÜ vastavalt muuta.

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2002/757/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Haigustele vastuvõtlikke taimi ja puitu võib liidu territooriumile sisse tuua juhul, kui need vastavad käesoleva otsuse I lisa punktides 1a ja 2 sätestatud erakorralistele fütosanitaarmeetmetele, kui direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõike 1 esimese lõigus osutatud nõuded on täidetud ja kui kõnealuste nõuete täitmise tulemusena leitakse, et haigustele vastuvõtlikud taimed ja puit on kahjuliku organismi mujalt kui Euroopast pärit isolaatide esinemise osas kõnealusest kahjulikust organismist vabad.
  Erandina esimesest lõigust võib liitu sisse tuua Ameerika Ühendriikidest pärit kooreta saematerjali, mis on saadud liikidelt Acer macrophyllum Pursh ja Quercus spp. L., kuni 30. novembrini 2016, ilma et järgitakse käesoleva otsuse I lisa punkti 2, tingimusel, et kõnealune saematerjal vastab käesoleva otsuse II lisas esitatud nõuetele.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Haigustele vastuvõtlikke taimi ja puitu võib liidu territooriumile sisse tuua juhul, kui need vastavad käesoleva otsuse I lisa punktides 1a ja 2 sätestatud erakorralistele fütosanitaarmeetmetele, kui direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõike 1 esimese lõigus osutatud nõuded on täidetud ja kui kõnealuste nõuete täitmise tulemusena leitakse, et haigustele vastuvõtlikud taimed ja puit on kahjuliku organismi mujalt kui Euroopast pärit isolaatide esinemise osas kõnealusest kahjulikust organismist vabad.

Erandina esimesest lõigust võib liitu sisse tuua Ameerika Ühendriikidest pärit kooreta saematerjali, mis on saadud liikidelt Acer macrophyllum Pursh ja Quercus spp. L., kuni 30. novembrini 2016, ilma et järgitakse käesoleva otsuse I lisa punkti 2, tingimusel, et kõnealune saematerjal vastab käesoleva otsuse II lisas esitatud nõuetele.”

| 2) | Artikli 3 lõigetes 2 ja 3 ja artikli 5 lõikes 1 asendatakse sõnad „käesoleva otsuse lisa” sõnadega „käesoleva otsuse I lisa” ja tehakse sellise asendamise tõttu vajalikuks osutuvad grammatilised parandused. |
| --- | --- |

2)

Artikli 3 lõigetes 2 ja 3 ja artikli 5 lõikes 1 asendatakse sõnad „käesoleva otsuse lisa” sõnadega „käesoleva otsuse I lisa” ja tehakse sellise asendamise tõttu vajalikuks osutuvad grammatilised parandused.

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel 6a:
  „Artikkel 6a
  1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele kirjalikult artikli 3 lõike 1 teise lõiguga ette nähtud erandi kasutamisest.
  Erandit kasutanud liikmesriigid esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele enne iga aasta 15. juulit teabe eelneval aastal käesoleva otsuse artikli 3 lõike 1 teise lõigu alusel imporditud saadetistest ja põhjaliku aruande käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kõikidest saadetiste kinnipidamise juhtumitest.
  2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele nende territooriumile artikli 3 lõike 1 teise lõigu alusel toodud, II lisas esitatud nõuetele mittevastavast saadetisest mitte hiljem kui kahe tööpäeva möödudes sellise saadetise kinnipidamise juhtumi kuupäevast.
  3.   Komisjon taotleb Ameerika Ühendriikidelt sellise tehnilise teabe esitamist, mida tal on vaja sertifitseerimiskava Kiln Drying Sawn Hardwood Lumber Certification Program toimimise hindamiseks.” |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel 6a:

„Artikkel 6a

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele kirjalikult artikli 3 lõike 1 teise lõiguga ette nähtud erandi kasutamisest.

Erandit kasutanud liikmesriigid esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele enne iga aasta 15. juulit teabe eelneval aastal käesoleva otsuse artikli 3 lõike 1 teise lõigu alusel imporditud saadetistest ja põhjaliku aruande käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kõikidest saadetiste kinnipidamise juhtumitest.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele nende territooriumile artikli 3 lõike 1 teise lõigu alusel toodud, II lisas esitatud nõuetele mittevastavast saadetisest mitte hiljem kui kahe tööpäeva möödudes sellise saadetise kinnipidamise juhtumi kuupäevast.

3.   Komisjon taotleb Ameerika Ühendriikidelt sellise tehnilise teabe esitamist, mida tal on vaja sertifitseerimiskava Kiln Drying Sawn Hardwood Lumber Certification Program toimimise hindamiseks.”

| 4) | Lisa nimetatakse ümber ja see on nüüdsest I lisa. |
| --- | --- |

4)

Lisa nimetatakse ümber ja see on nüüdsest I lisa.

| 5) | Lisatakse II lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva otsuse lisas. |
| --- | --- |

5)

Lisatakse II lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. detsember 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 19. septembri 2002. aasta otsus 2002/757/EÜ ajutiste erakorraliste fütosanitaarmeetmete kohta Phytophthora ramorum Werres, De Cock & Man in „t Veld sp. nov. ühendusse sissetoomise ja leviku takistamiseks (EÜT L 252, 20.9.2002, lk 37).

2

Phytophthora ramorum

(3)  Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta rakendusotsus 2013/780/EÜ, millega tehakse erand nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõike 1 punktist ii seoses Ameerika Ühendriikidest pärit kooreta saematerjaliga liikidelt Quercus L., Platanus L. ja Acer saccharum Marsh (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 61).

3

Quercu

Platanus

Acer saccharum

Euroopa Liidu Teataja

---

LISA

„II LISA

I OSA

Artikli 3 lõike 1 teises lõigus osutatud tingimused

Artikli 3 lõike 1 teises lõigus osutatud nõuded, mille alusel võib liitu sisse tuua Ameerika Ühendriikidest pärit kooreta saematerjali, mis on saadud liikidelt Acer macrophyllum Pursh ja Quercus spp. L., ilma et järgitakse I lisa punkti 2, on järgmised:

| 1) | puit toodetakse saeveskites või seda käideldakse sobivates käitistes, mille on heaks kiitnud ja mida on auditeerinud Ameerika Ühendriikide lehtpuidu käitlejate ühendus (National Hardwood Lumber Association – NHLA) osalemiseks kuivatis kuivatatud lehtpuidust saematerjali sertifitseerimiskavas (Kiln Drying Sawn Hardwood Lumber Certification Program, edaspidi „sertifitseerimiskava”); |
| --- | --- |

1)

puit toodetakse saeveskites või seda käideldakse sobivates käitistes, mille on heaks kiitnud ja mida on auditeerinud Ameerika Ühendriikide lehtpuidu käitlejate ühendus (National Hardwood Lumber Association – NHLA) osalemiseks kuivatis kuivatatud lehtpuidust saematerjali sertifitseerimiskavas (Kiln Drying Sawn Hardwood Lumber Certification Program, edaspidi „sertifitseerimiskava”);

| 2) | puit on asjakohase aja jooksul ja asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud niiskusesisalduseni alla 20 % kuivainemassist; |
| --- | --- |

2)

puit on asjakohase aja jooksul ja asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud niiskusesisalduseni alla 20 % kuivainemassist;

| 3) | pärast punktis 2 esitatud tingimuse täitmist kinnitatakse iga paki külge standardne terasest identifitseerimisklamber punktis 1 osutatud saeveski volitatud ametniku poolt või tema järelevalve all. Igale klambrile lisatakse märge „NHLA – KD” ja iga paki kordumatu identifitseerimisnumber; |
| --- | --- |

3)

pärast punktis 2 esitatud tingimuse täitmist kinnitatakse iga paki külge standardne terasest identifitseerimisklamber punktis 1 osutatud saeveski volitatud ametniku poolt või tema järelevalve all. Igale klambrile lisatakse märge „NHLA – KD” ja iga paki kordumatu identifitseerimisnumber;

| 4) | selleks, et tagada punktides 2 ja 3 esitatud tingimuste täitmine, tuleb puitu kontrollida vastavalt sertifitseerimiskavas kindlaksmääratud kontrollisüsteemile, mis hõlmab veoeelset kontrolli ja järelevalvet heakskiidetud saeveskis sõltumatute välisaudiitorite poolt, kes on kõnealuse ülesande jaoks kvalifitseeritud ja tunnustatud. Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi looma- ja taimetervise kontrolli teenistus (The Animal and Plant Health Inspection Service, US Department of Agriculture) teeb juhuslikke veoeelseid kontrolle ja auditeerib iga kuue kuu tagant NHLA arvepidamist ja menetlusi, mis on seotud sertifitseerimiskavaga, sõltumatuid välisaudiitoreid ning saeveskeid ja muid asjakohaseid sertifitseerimiskavaga hõlmatud käitisi; |
| --- | --- |

4)

selleks, et tagada punktides 2 ja 3 esitatud tingimuste täitmine, tuleb puitu kontrollida vastavalt sertifitseerimiskavas kindlaksmääratud kontrollisüsteemile, mis hõlmab veoeelset kontrolli ja järelevalvet heakskiidetud saeveskis sõltumatute välisaudiitorite poolt, kes on kõnealuse ülesande jaoks kvalifitseeritud ja tunnustatud. Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi looma- ja taimetervise kontrolli teenistus (The Animal and Plant Health Inspection Service, US Department of Agriculture) teeb juhuslikke veoeelseid kontrolle ja auditeerib iga kuue kuu tagant NHLA arvepidamist ja menetlusi, mis on seotud sertifitseerimiskavaga, sõltumatuid välisaudiitoreid ning saeveskeid ja muid asjakohaseid sertifitseerimiskavaga hõlmatud käitisi;

| 5) | puiduga peab kaasas olema standardne kuivatis kuivatamise sertifikaat, mis vastab käesoleva lisa II osas esitatud näidisele ja mille annab välja isik või isikud, kes on heaks kiidetud sertifitseerimiskavas osalemiseks; sertifikaadi valideerib NHLA inspektor. Kuivatis kuivatamise sertifikaat peab olema täidetud ja sisaldama teavet kooreta saematerjali koguse kohta Ameerika Ühendriikides kasutatavas saematerjali mahu mõõtühikus board foot ja kuupmeetrites. Sertifikaadis tuleb märkida ka pakkide koguarv ja pakkidele määratud iga identifitseerimisklambri number. |
| --- | --- |

5)

puiduga peab kaasas olema standardne kuivatis kuivatamise sertifikaat, mis vastab käesoleva lisa II osas esitatud näidisele ja mille annab välja isik või isikud, kes on heaks kiidetud sertifitseerimiskavas osalemiseks; sertifikaadi valideerib NHLA inspektor. Kuivatis kuivatamise sertifikaat peab olema täidetud ja sisaldama teavet kooreta saematerjali koguse kohta Ameerika Ühendriikides kasutatavas saematerjali mahu mõõtühikus board foot ja kuupmeetrites. Sertifikaadis tuleb märkida ka pakkide koguarv ja pakkidele määratud iga identifitseerimisklambri number.

PART II

Model of Certificate of Kiln-drying

Agreement No. 07-8100-1173-MU

Cert #. xxxxx-xxxxx

CERTIFICATE OF KILN DRYING

Sawn Hardwood Lumber

| Lumber Kiln Dried by | Consignee |
| --- | --- |
| Name of Company: | Name: |
| Address: | Address: |
| City/State/Zip: | City/State/Zip: |
| Phone: | Country: |
| Order #: | Port: |
| Invoice #: | Container #: |
| Customer PO#: | |

Lumber Kiln Dried by

Consignee

Name of Company:

Name:

Address:

Address:

City/State/Zip:

City/State/Zip:

Phone:

Country:

Order #:

Port:

Invoice #:

Container #:

Customer PO#:

Certificate Standard: This certifies that the lumber described below is of the allowed genera Quercus sp. and/or Platanus sp. and/or the species Acer saccharum and/or Acer macrophyllum; and has met the treatment requirements of the Dry Kiln Operators Manual and is bark free.

Description of Consignment:

Botanical Name of wood:

List species, thickness, grade of various items contained in shipment:

| Bundle Numbers | Clip ID Numbers | Board Footage | Cubic Meters |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| Totals: | # Bundles | BdFt | Cubic Meters: |

Bundle Numbers

Clip ID Numbers

Board Footage

Cubic Meters

Totals:

# Bundles

BdFt

Cubic Meters:

(This document is issued under a program officially approved by the Animal, Plant, Health, and Inspection Service of the U.S. Department of Agriculture. The products covered by this document are subject to pre-shipment inspection by that Agency. No liability shall be attached to the U.S. Department of Agriculture or any representatives of the Department with respect to this certificate.)

AUTHORIZED PERSON RESPONSIBLE FOR CERTIFICATION

| Name (print) _ | Title _ |
| --- | --- |
| I certify that the products described above satisfy the Kiln Drying requirements listed under Certificate Standard and are bark free. |
| Signature _ | Date _ |

Name (print) _

Title _

I certify that the products described above satisfy the Kiln Drying requirements listed under Certificate Standard and are bark free.

Signature _

Date _

NATIONAL HARDWOOD LUMBER ASSOCIATION VALIDATION

| Name (print) | Authorized signature | Title | Date |
| --- | --- | --- | --- |

Name (print)

Authorized signature

Title

Date

National Hardwood Lumber Association PO Box 34518 | Memphis, TN 38184-0518 | Ph. 901–377-1818|Faks 901–347-0034 | www.nhla.com

PLEASE SIGN THIS FORM IN BLUE INK”

---

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/73 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/73

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

18. detsember 2013,

millega määratakse kindlaks, et ühelt poolt Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu banaane käsitlevas stabiilsusmehhanismis kehtestatud soodustollimaksu ajutine peatamine ei ole Peruust pärit banaanide impordi suhtes aastal 2013 asjakohane

(2013/783/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrust (EL) nr 19/2013, millega rakendatakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel ja banaane käsitlev stabiilsusmehhanism, (1) eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Banaane käsitlev stabiilsusmehhanism on kehtestatud ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepinguga, mis jõustus ajutiselt Colombia suhtes 1. augustil 2013 ja Peruu suhtes 1. märtsil 2013. |
| --- | --- |

(1)

Banaane käsitlev stabiilsusmehhanism on kehtestatud ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepinguga, mis jõustus ajutiselt Colombia suhtes 1. augustil 2013 ja Peruu suhtes 1. märtsil 2013.

| (2) | Nimetatud mehhanismi kohaselt ning vastavalt määruse (EL) nr 19/2013 artikli 15 lõikele 2 võtab komisjon pärast seda, kui Colombiast või Peruust imporditavate värskete banaanide (Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri rubriik 0803 90 10) kindlaksmääratud signaalkogus on täitunud, vastu rakendusakti, millega ta võib Colombiast või Peruust imporditavatele banaanidele kehtestatud soodustollimaksu ajutiselt peatada või otsustada, et selline peatamine ei ole asjakohane. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud mehhanismi kohaselt ning vastavalt määruse (EL) nr 19/2013 artikli 15 lõikele 2 võtab komisjon pärast seda, kui Colombiast või Peruust imporditavate värskete banaanide (Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri rubriik 0803 90 10) kindlaksmääratud signaalkogus on täitunud, vastu rakendusakti, millega ta võib Colombiast või Peruust imporditavatele banaanidele kehtestatud soodustollimaksu ajutiselt peatada või otsustada, et selline peatamine ei ole asjakohane.

| (3) | Komisjon teeb otsuse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (2) artikliga 8 koostoimes artikliga 4. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teeb otsuse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (2) artikliga 8 koostoimes artikliga 4.

| (4) | 2013. aasta novembris ilmnes, et Peruust pärit värskete banaanide import Euroopa Liitu ületas eespool nimetatud kaubanduslepingus kindlaksmääratud künnise. |
| --- | --- |

(4)

2013. aasta novembris ilmnes, et Peruust pärit värskete banaanide import Euroopa Liitu ületas eespool nimetatud kaubanduslepingus kindlaksmääratud künnise.

| (5) | Seoses sellega uuris komisjon vastavalt määruse (EL) nr 19/2013 artikli 15 lõikele 3 vaatlusaluse impordi mõju Euroopa Liidu banaanituru olukorrale, võttes muu hulgas arvesse vaatlusaluse impordi mõju liidu hinnatasemele, teistest kohtadest lähtuva impordi arengut ja liidu turu üldist stabiilsust. |
| --- | --- |

(5)

Seoses sellega uuris komisjon vastavalt määruse (EL) nr 19/2013 artikli 15 lõikele 3 vaatlusaluse impordi mõju Euroopa Liidu banaanituru olukorrale, võttes muu hulgas arvesse vaatlusaluse impordi mõju liidu hinnatasemele, teistest kohtadest lähtuva impordi arengut ja liidu turu üldist stabiilsust.

| (6) | Värskete banaanide import Peruust moodustas üksnes 1,8 % värskete banaanide koguimpordist Euroopa Liitu ajavahemikus oktoobrist 2012 kuni septembrini 2013 (Eurostati andmetel). |
| --- | --- |

(6)

Värskete banaanide import Peruust moodustas üksnes 1,8 % värskete banaanide koguimpordist Euroopa Liitu ajavahemikus oktoobrist 2012 kuni septembrini 2013 (Eurostati andmetel).

| (7) | Värskete banaanide import teistest traditsioonilistest impordiallikatest, eriti Colombiast, Costa Ricast ja Panamast, jäi suuresti alla neile samaväärsetes stabiilsusmehhanismides kehtestatud künniste ning nad on järginud samu suundumusi ja ühikuväärtusi viimase kolme aasta vältel. |
| --- | --- |

(7)

Värskete banaanide import teistest traditsioonilistest impordiallikatest, eriti Colombiast, Costa Ricast ja Panamast, jäi suuresti alla neile samaväärsetes stabiilsusmehhanismides kehtestatud künniste ning nad on järginud samu suundumusi ja ühikuväärtusi viimase kolme aasta vältel.

| (8) | Banaanide keskmine hulgimüügihind liidu turul 2013. aasta novembris (0,99 eurot/kg) ei erinenud märkimisväärselt banaanide keskmisest hinnatasemest eelnevatel kuudel. |
| --- | --- |

(8)

Banaanide keskmine hulgimüügihind liidu turul 2013. aasta novembris (0,99 eurot/kg) ei erinenud märkimisväärselt banaanide keskmisest hinnatasemest eelnevatel kuudel.

| (9) | Lisaks ei viita miski sellele, et Peruust pärit värskete banaanide import, mis ületab kindlaksmääratud iga-aastast impordi signaalkogust, häiriks liidu turu stabiilsust või et sellel oleks märkimisväärne mõju ELi tootjate olukorrale. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks ei viita miski sellele, et Peruust pärit värskete banaanide import, mis ületab kindlaksmääratud iga-aastast impordi signaalkogust, häiriks liidu turu stabiilsust või et sellel oleks märkimisväärne mõju ELi tootjate olukorrale.

| (10) | Esitatud analüüsi silmas pidades on komisjon teinud järelduse, et Peruust pärit banaanide impordi suhtes kehtiva soodustollimaksu peatamine ei ole asjakohane. Komisjon jätkab Peruust pärit banaanide impordi tähelepanelikku jälgimist, |
| --- | --- |

(10)

Esitatud analüüsi silmas pidades on komisjon teinud järelduse, et Peruust pärit banaanide impordi suhtes kehtiva soodustollimaksu peatamine ei ole asjakohane. Komisjon jätkab Peruust pärit banaanide impordi tähelepanelikku jälgimist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 0803 90 10 kuuluvate Peruust pärit värskete banaanide impordi suhtes kehtiva soodustollimaksu ajutine peatamine ei ole 2013. aastal asjakohane.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 18. detsember 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 17, 19.1.2013, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

2

---

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/75 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/75

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

18. detsember 2013,

millega muudetakse tapmiseks, nuumamiseks ja aretamiseks ette nähtud lammaste ja kitsede liidusisese kaubanduse veterinaarsertifikaatide I, II ja III näidist, mis on sätestatud nõukogu direktiivi 91/68/EMÜ E lisas

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 9208 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/784/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiivi 91/68/EMÜ loomatervishoiu kohta ühendusesiseses lamba- ja kitsekaubanduses, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 91/68/EMÜ on sätestatud liidusisest lammaste ja kitsedega kauplemist reguleerivad loomatervishoiunõuded. Sellega on muu hulgas ette nähtud, et lammastel ja kitsedel peavad sihtkohta vedamisel olema kaasas veterinaarsertifikaadid, mis vastavad E lisas sätestatud I, II või III näidisele. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 91/68/EMÜ on sätestatud liidusisest lammaste ja kitsedega kauplemist reguleerivad loomatervishoiunõuded. Sellega on muu hulgas ette nähtud, et lammastel ja kitsedel peavad sihtkohta vedamisel olema kaasas veterinaarsertifikaadid, mis vastavad E lisas sätestatud I, II või III näidisele.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 999/2001 (2) on sätestatud veiste, lammaste ja kitsede transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEde) vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad. Nimetatud määruse VII lisas on sätestatud TSEde kontrollimise ja likvideerimise meetmed. Nimetatud määruse VIII lisa A peatükis on sätestatud tingimused liidusiseseks elusloomade, sperma ja embrüotega kauplemiseks. Komisjoni määrusega (EL) nr 630/2013 (3) muudeti hiljuti määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisa A peatükki. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 999/2001 (2) on sätestatud veiste, lammaste ja kitsede transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEde) vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad. Nimetatud määruse VII lisas on sätestatud TSEde kontrollimise ja likvideerimise meetmed. Nimetatud määruse VIII lisa A peatükis on sätestatud tingimused liidusiseseks elusloomade, sperma ja embrüotega kauplemiseks. Komisjoni määrusega (EL) nr 630/2013 (3) muudeti hiljuti määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisa A peatükki.

| (3) | Et võtta arvesse tapmiseks, nuumamiseks ja aretamiseks ette nähtud lammaste ja kitsede liidusisese kaubanduse suhtes kehtivaid nõudeid, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 999/2001, mida on muudetud määrusega (EL) nr 630/2013, muudeti hiljuti komisjoni rakendusotsusega 2013/445/EL (4) direktiivi 91/68/EMÜ E lisas sätestatud veterinaarsertifikaatide II ja III näidist. |
| --- | --- |

(3)

Et võtta arvesse tapmiseks, nuumamiseks ja aretamiseks ette nähtud lammaste ja kitsede liidusisese kaubanduse suhtes kehtivaid nõudeid, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 999/2001, mida on muudetud määrusega (EL) nr 630/2013, muudeti hiljuti komisjoni rakendusotsusega 2013/445/EL (4) direktiivi 91/68/EMÜ E lisas sätestatud veterinaarsertifikaatide II ja III näidist.

| (4) | Muutmise käigus jäi ekslikult välja võimalus viia teatavatel tingimusel aretuslambaid ja -kitsesid liikmesriiki, millel on klassikalise skreipi kontrollimise heakskiidetud programm. Seega tuleks direktiivi 91/68/EMÜ E lisas sätestatud aretuslammaste ja -kitsede liidusisese kaubanduse veterinaarsertifikaadi näidise II osa punkti II.9 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Muutmise käigus jäi ekslikult välja võimalus viia teatavatel tingimusel aretuslambaid ja -kitsesid liikmesriiki, millel on klassikalise skreipi kontrollimise heakskiidetud programm. Seega tuleks direktiivi 91/68/EMÜ E lisas sätestatud aretuslammaste ja -kitsede liidusisese kaubanduse veterinaarsertifikaadi näidise II osa punkti II.9 vastavalt muuta.

| (5) | Peale selle tuleks direktiivi 91/68/EMÜ E lisas sätestatud veterinaarsertifikaadi II näidises (nuumlammaste ja -kitsede liidusisene kaubandus) ja III näidises (aretuslammaste ja -kitsede liidusisene kaubandus) läbi vaadata teatavad viited määrusele (EÜ) nr 999/2001, et kõrvaldada mis tahes ebaselgus. |
| --- | --- |

(5)

Peale selle tuleks direktiivi 91/68/EMÜ E lisas sätestatud veterinaarsertifikaadi II näidises (nuumlammaste ja -kitsede liidusisene kaubandus) ja III näidises (aretuslammaste ja -kitsede liidusisene kaubandus) läbi vaadata teatavad viited määrusele (EÜ) nr 999/2001, et kõrvaldada mis tahes ebaselgus.

| (6) | Direktiivi 91/68/EMÜ E lisas sätestatud veterinaarsertifikaatide II ja III näidist tuleks seega muuta, et nõuetekohaselt arvesse võtta määrusega (EL) nr 630/2013 muudetud määruses (EÜ) nr 999/2001 nuumlammaste ja -kitsede ning aretuslammaste ja -kitsede liidusisese kaubanduse suhtes sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 91/68/EMÜ E lisas sätestatud veterinaarsertifikaatide II ja III näidist tuleks seega muuta, et nõuetekohaselt arvesse võtta määrusega (EL) nr 630/2013 muudetud määruses (EÜ) nr 999/2001 nuumlammaste ja -kitsede ning aretuslammaste ja -kitsede liidusisese kaubanduse suhtes sätestatud nõudeid.

| (7) | Lisaks tuleks direktiivi 91/68/EMÜ E lisas sätestatud kõikide liidusisese lammaste ja kitsede kaubanduse veterinaarsertifikaatide näidiste terminoloogilise järjepidevuse tagamiseks kõnealuseid näidiseid muuta ja asendada need käesoleva otsuse lisas sätestatud veterinaarsertifikaatide I, II ja III näidisega. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks tuleks direktiivi 91/68/EMÜ E lisas sätestatud kõikide liidusisese lammaste ja kitsede kaubanduse veterinaarsertifikaatide näidiste terminoloogilise järjepidevuse tagamiseks kõnealuseid näidiseid muuta ja asendada need käesoleva otsuse lisas sätestatud veterinaarsertifikaatide I, II ja III näidisega.

| (8) | Seega tuleks direktiivi 91/68/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seega tuleks direktiivi 91/68/EMÜ vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 91/68/EMÜ E lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. detsember 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 46, 19.2.1991, lk 19.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 999/2001, 22. mai 2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 630/2013, 28. juuni 2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) lisasid (ELT L 179, 29.6.2013, lk 60).

3

(4)  Komisjoni rakendusotsus 2013/445/EL, 29. august 2013, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/68/EMÜ E lisa seoses lammaste ja kitsede liidusisese kaubanduse veterinaarsertifikaatide näidistega ja skreipi suhtes kehtivate tervishoiunõuetega (ELT L 233, 31.8.2013, lk 48).

4

---

LISA

„E LISA

I   NÄIDIS

Image

Image

Image

II   NÄIDIS

Image

Image

Image

Image

III   NÄIDIS

Image

Image

Image

Image

Image

---

Parandused

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/89

---

Komisjoni 12. detsembri 2013. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1363/2013 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 (milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele) seoses tehisnanomaterjali määratlusega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 343, 19. detsember 2013
  )

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1363/2013 avaldamine tunnistatakse õigustühiseks.

---