# Úradný vestník L 295/2013

| | ISSN 1977-0790
  doi:10.3000/19770790.L_2013.295.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 295 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 566. novembra 2013 |

ISSN 1977-0790

doi:10.3000/19770790.L_2013.295.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 295

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 566. novembra 2013

---

| Obsah | | I   Legislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1051/2013 z 22. októbra 2013, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 562/2006 s cieľom stanoviť spoločné pravidlá pri dočasnom obnovení kontroly vnútorných hraníc za výnimočných okolností | 1 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1052/2013 z 22. októbra 2013, ktorým sa zriaďuje európsky systém hraničného dozoru (EUROSUR) | 11 |

Obsah

I   Legislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1051/2013 z 22. októbra 2013, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 562/2006 s cieľom stanoviť spoločné pravidlá pri dočasnom obnovení kontroly vnútorných hraníc za výnimočných okolností

1

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1052/2013 z 22. októbra 2013, ktorým sa zriaďuje európsky systém hraničného dozoru (EUROSUR)

11

| | | II   Nelegislatívne akty |
| --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Rady (EÚ) č. 1053/2013 zo 7. októbra 2013, ktorým sa vytvára hodnotiaci a monitorovací mechanizmus na overenie uplatňovania schengenského acquis a ktorým sa zrušuje rozhodnutie výkonného výboru zo 16. septembra 1998, ktorým bol zriadený Stály výbor pre hodnotenie a vykonávanie Schengenu | 27 |

II   Nelegislatívne akty

NARIADENIA

*

Nariadenie Rady (EÚ) č. 1053/2013 zo 7. októbra 2013, ktorým sa vytvára hodnotiaci a monitorovací mechanizmus na overenie uplatňovania schengenského acquis a ktorým sa zrušuje rozhodnutie výkonného výboru zo 16. septembra 1998, ktorým bol zriadený Stály výbor pre hodnotenie a vykonávanie Schengenu

acquis

27

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Legislatívne akty

NARIADENIA

| 6.11.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 295/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 295/1

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1051/2013

z 22. októbra 2013,

ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 562/2006 s cieľom stanoviť spoločné pravidlá pri dočasnom obnovení kontroly vnútorných hraníc za výnimočných okolností

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 1 a 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),

keďže:

| (1) | Jedným z hlavných úspechov Únie je vytvorenie priestoru, v rámci ktorého je zaručený voľný pohyb osôb cez vnútorné hranice. V priestore bez kontroly vnútorných hraníc je potrebné spoločne reagovať na situácie, ktoré závažne vplývajú na verejný poriadok alebo vnútornú bezpečnosť tohto priestoru, jeho častí alebo jedného či viacerých členských štátov, a to možnosťou dočasne obnoviť kontrolu vnútorných hraníc za výnimočných okolností, ale bez toho, aby bola ohrozená zásada voľného pohybu osôb. Vzhľadom na dosah, ktorý takáto posledná možnosť môže mať na všetky osoby, ktoré majú právo sa pohybovať v priestore bez kontroly vnútorných hraníc, by sa podmienky a postupy na obnovu takýchto opatrení mali stanoviť tak, aby mali výnimočný charakter a aby sa rešpektovala zásada proporcionality. Rozsah a trvanie dočasného obnovenia takýchto opatrení by sa malo obmedziť na nevyhnutné minimum potrebné na reakciu na závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti. |
| --- | --- |

(1)

Jedným z hlavných úspechov Únie je vytvorenie priestoru, v rámci ktorého je zaručený voľný pohyb osôb cez vnútorné hranice. V priestore bez kontroly vnútorných hraníc je potrebné spoločne reagovať na situácie, ktoré závažne vplývajú na verejný poriadok alebo vnútornú bezpečnosť tohto priestoru, jeho častí alebo jedného či viacerých členských štátov, a to možnosťou dočasne obnoviť kontrolu vnútorných hraníc za výnimočných okolností, ale bez toho, aby bola ohrozená zásada voľného pohybu osôb. Vzhľadom na dosah, ktorý takáto posledná možnosť môže mať na všetky osoby, ktoré majú právo sa pohybovať v priestore bez kontroly vnútorných hraníc, by sa podmienky a postupy na obnovu takýchto opatrení mali stanoviť tak, aby mali výnimočný charakter a aby sa rešpektovala zásada proporcionality. Rozsah a trvanie dočasného obnovenia takýchto opatrení by sa malo obmedziť na nevyhnutné minimum potrebné na reakciu na závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti.

| (2) | Voľný pohyb osôb v rámci priestoru bez kontroly vnútorných hraníc je jedným z hlavných úspechov Únie. Keďže dočasné obnovenie kontroly vnútorných hraníc vplýva na voľný pohyb osôb, akékoľvek rozhodnutie o obnovení takejto kontroly by sa malo prijať v súlade so spoločne dohodnutými kritériami a malo by sa náležite oznámiť Komisii alebo by ho mala odporučiť inštitúcia Únie. V každom prípade by obnovenie kontroly vnútorných hraníc malo ostať výnimočným opatrením a malo by sa uskutočňovať len ako posledná možnosť, ktoré má prísne obmedzený rozsah a dĺžku trvania a ktoré vychádza z konkrétnych objektívnych kritérií a z posúdenia jeho nevyhnutnosti, čo by sa malo monitorovať na úrovni Únie. Ak si závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti vyžaduje neodkladné opatrenia, členský štát by mal mať možnosť obnoviť kontrolu svojich vnútorných hraníc na dobu nie dlhšiu ako desať dní. Akékoľvek predĺžení uvedenej doby je potrebné monitorovať na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(2)

Voľný pohyb osôb v rámci priestoru bez kontroly vnútorných hraníc je jedným z hlavných úspechov Únie. Keďže dočasné obnovenie kontroly vnútorných hraníc vplýva na voľný pohyb osôb, akékoľvek rozhodnutie o obnovení takejto kontroly by sa malo prijať v súlade so spoločne dohodnutými kritériami a malo by sa náležite oznámiť Komisii alebo by ho mala odporučiť inštitúcia Únie. V každom prípade by obnovenie kontroly vnútorných hraníc malo ostať výnimočným opatrením a malo by sa uskutočňovať len ako posledná možnosť, ktoré má prísne obmedzený rozsah a dĺžku trvania a ktoré vychádza z konkrétnych objektívnych kritérií a z posúdenia jeho nevyhnutnosti, čo by sa malo monitorovať na úrovni Únie. Ak si závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti vyžaduje neodkladné opatrenia, členský štát by mal mať možnosť obnoviť kontrolu svojich vnútorných hraníc na dobu nie dlhšiu ako desať dní. Akékoľvek predĺžení uvedenej doby je potrebné monitorovať na úrovni Únie.

| (3) | Nevyhnutnosť a primeranosť obnovenia kontroly vnútorných hraníc by mala byť vyvážená vzhľadom na ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti, ktoré podnieti potrebu takéhoto obnovenia, ako aj alternatívne opatrenia, ktoré možno prijať na vnútroštátnej úrovni alebo úrovni Únie alebo na oboch úrovniach, ako aj vplyv takejto kontroly na voľný pohyb osôb v priestore bez kontroly vnútorných hraníc. |
| --- | --- |

(3)

Nevyhnutnosť a primeranosť obnovenia kontroly vnútorných hraníc by mala byť vyvážená vzhľadom na ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti, ktoré podnieti potrebu takéhoto obnovenia, ako aj alternatívne opatrenia, ktoré možno prijať na vnútroštátnej úrovni alebo úrovni Únie alebo na oboch úrovniach, ako aj vplyv takejto kontroly na voľný pohyb osôb v priestore bez kontroly vnútorných hraníc.

| (4) | Obnovenie kontroly vnútorných hraníc môže byť výnimočne nevyhnutné v prípade závažného ohrozenia verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti na úrovni priestoru bez kontroly vnútorných hraníc alebo na vnútroštátnej úrovni, najmä v nadväznosti na teroristické činy alebo hrozby, ako aj hrozby, ktoré predstavuje organizovaná trestná činnosť. |
| --- | --- |

(4)

Obnovenie kontroly vnútorných hraníc môže byť výnimočne nevyhnutné v prípade závažného ohrozenia verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti na úrovni priestoru bez kontroly vnútorných hraníc alebo na vnútroštátnej úrovni, najmä v nadväznosti na teroristické činy alebo hrozby, ako aj hrozby, ktoré predstavuje organizovaná trestná činnosť.

| (5) | Migrácia a prekročenie vonkajších hraníc veľkým počtom štátnych príslušníkov tretej krajiny by sa samy osebe nemali považovať za ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti. |
| --- | --- |

(5)

Migrácia a prekročenie vonkajších hraníc veľkým počtom štátnych príslušníkov tretej krajiny by sa samy osebe nemali považovať za ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti.

| (6) | V súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie sa odchýlenie od základnej zásady voľného pohybu osôb musí vykladať prísne a koncepcia verejného poriadku predpokladá existenciu skutočného, aktuálneho a dostatočne závažného ohrozenia, ktoré má vplyv na niektorý zo základných záujmov spoločnosti. |
| --- | --- |

(6)

V súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie sa odchýlenie od základnej zásady voľného pohybu osôb musí vykladať prísne a koncepcia verejného poriadku predpokladá existenciu skutočného, aktuálneho a dostatočne závažného ohrozenia, ktoré má vplyv na niektorý zo základných záujmov spoločnosti.

| (7) | Vychádzajúc zo skúseností získaných pri fungovaní priestoru bez kontroly vnútorných hraníc a s cieľom pomôcť pri zabezpečovaní jednotného vykonávania schengenského acquis Komisia môže vypracovať usmernenia na obnovu kontrol vnútorných hraníc, a to v prípadoch, ktoré si vyžadujú takéto opatrenie ako dočasné východisko a v prípadoch, v ktorých sú potrebné neodkladné opatrenia. Tieto usmernenia by mali poskytovať jasné ukazovatele, ktoré by uľahčili posúdenie okolností, ktoré by mohli predstavovať závažné ohrozenie verejného poriadku a vnútornej bezpečnosti. |
| --- | --- |

(7)

Vychádzajúc zo skúseností získaných pri fungovaní priestoru bez kontroly vnútorných hraníc a s cieľom pomôcť pri zabezpečovaní jednotného vykonávania schengenského acquis Komisia môže vypracovať usmernenia na obnovu kontrol vnútorných hraníc, a to v prípadoch, ktoré si vyžadujú takéto opatrenie ako dočasné východisko a v prípadoch, v ktorých sú potrebné neodkladné opatrenia. Tieto usmernenia by mali poskytovať jasné ukazovatele, ktoré by uľahčili posúdenie okolností, ktoré by mohli predstavovať závažné ohrozenie verejného poriadku a vnútornej bezpečnosti.

| (8) | Ak sa v hodnotiacej správe pripravenej na základe nariadenia Rady (EÚ) č. 1053/2013 zo 7. októbra 2013, ktorým sa vytvára hodnotiaci a monitorovací mechanizmus na overenie uplatňovania schengenského acquis
   (2) identifikujú závažné nedostatky pri vykonávaní kontroly vonkajších hraníc a s cieľom zabezpečiť súlad s odporúčaniami prijatými podľa uvedeného nariadenia, mala by sa na Komisiu preniesť vykonávacia právomoc odporučiť, aby hodnotený členský štát prijal určité konkrétne opatrenia, ako napríklad nasadenie tímov európskej pohraničnej stráže, predloženie strategických plánov alebo – ako posledná možnosť zohľadňujúc závažnosť situácie – uzavretie konkrétneho hraničného priechodu. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (3). S ohľadom na podmienky stanovené v článku 2 ods. 2 písm. b) bode iii) uvedeného nariadenia by sa mal uplatniť postup preskúmania. |
| --- | --- |

(8)

Ak sa v hodnotiacej správe pripravenej na základe nariadenia Rady (EÚ) č. 1053/2013 zo 7. októbra 2013, ktorým sa vytvára hodnotiaci a monitorovací mechanizmus na overenie uplatňovania schengenského acquis
   (2) identifikujú závažné nedostatky pri vykonávaní kontroly vonkajších hraníc a s cieľom zabezpečiť súlad s odporúčaniami prijatými podľa uvedeného nariadenia, mala by sa na Komisiu preniesť vykonávacia právomoc odporučiť, aby hodnotený členský štát prijal určité konkrétne opatrenia, ako napríklad nasadenie tímov európskej pohraničnej stráže, predloženie strategických plánov alebo – ako posledná možnosť zohľadňujúc závažnosť situácie – uzavretie konkrétneho hraničného priechodu. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (3). S ohľadom na podmienky stanovené v článku 2 ods. 2 písm. b) bode iii) uvedeného nariadenia by sa mal uplatniť postup preskúmania.

| (9) | Dočasné obnovenie kontroly určitých vnútorných hraníc podľa osobitného postupu na úrovni Únie by mohlo byť tiež odôvodnené v prípade výnimočných okolností a ako posledná možnosť, ak by celkové fungovanie priestoru bez kontroly vnútorných hraníc bolo ohrozené v dôsledku pretrvávajúcich závažných nedostatkov súvisiacich s vonkajšími hranicami identifikovaných v kontexte prísneho hodnotiaceho procesu v súlade s článkami 14 a 15 nariadenia (EÚ) č. 1053/2013, pokiaľ by tieto okolnosti predstavovali závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti v uvedenom priestore alebo v jeho častiach. Podnetom na takýto osobitný postup dočasného obnovenia kontroly určitých vnútorných hraníc by za tých istých podmienok mohlo byť závažné zanedbanie povinností zo strany hodnoteného členského štátu. Vzhľadom na politicky citlivú povahu takýchto opatrení, ktoré súvisia s vnútroštátnymi výkonnými právomocami a právomocami na presadzovanie v oblasti kontroly vnútorných hraníc, by sa vykonávacie právomoci na prijímanie odporúčaní podľa tohto osobitného postupu na úrovni Únie mali preniesť na Radu konajúcu na návrh Komisie. |
| --- | --- |

(9)

Dočasné obnovenie kontroly určitých vnútorných hraníc podľa osobitného postupu na úrovni Únie by mohlo byť tiež odôvodnené v prípade výnimočných okolností a ako posledná možnosť, ak by celkové fungovanie priestoru bez kontroly vnútorných hraníc bolo ohrozené v dôsledku pretrvávajúcich závažných nedostatkov súvisiacich s vonkajšími hranicami identifikovaných v kontexte prísneho hodnotiaceho procesu v súlade s článkami 14 a 15 nariadenia (EÚ) č. 1053/2013, pokiaľ by tieto okolnosti predstavovali závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti v uvedenom priestore alebo v jeho častiach. Podnetom na takýto osobitný postup dočasného obnovenia kontroly určitých vnútorných hraníc by za tých istých podmienok mohlo byť závažné zanedbanie povinností zo strany hodnoteného členského štátu. Vzhľadom na politicky citlivú povahu takýchto opatrení, ktoré súvisia s vnútroštátnymi výkonnými právomocami a právomocami na presadzovanie v oblasti kontroly vnútorných hraníc, by sa vykonávacie právomoci na prijímanie odporúčaní podľa tohto osobitného postupu na úrovni Únie mali preniesť na Radu konajúcu na návrh Komisie.

| (10) | Pred prijatím každého odporúčania o dočasnom obnovení kontrol na určitých vnútorných hraniciach by sa mala včas a v plnom rozsahu preskúmať možnosť využiť opatrenia zamerané na riešenie príslušnej situácie, a to vrátane pomoci zo strany orgánov Únie, úradov alebo agentúr ako je Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach (Frontex) zriadená nariadením Rady (ES) č. 2007/2004 (4) alebo Európsky policajný úrad (Europol) zriadený rozhodnutím Rady 2009/371/SVV (5) a opatrenia technickej alebo finančnej podpory na vnútroštátnej úrovni, na úrovni Únie alebo na oboch úrovniach. Ak sa zistia závažné nedostatky, Komisia môže poskytnúť finančnú podporu s cieľom pomôcť dotknutému členskému štátu. Okrem toho by sa každé odporúčanie Komisie alebo Rady malo zakladať na podložených informáciách. |
| --- | --- |

(10)

Pred prijatím každého odporúčania o dočasnom obnovení kontrol na určitých vnútorných hraniciach by sa mala včas a v plnom rozsahu preskúmať možnosť využiť opatrenia zamerané na riešenie príslušnej situácie, a to vrátane pomoci zo strany orgánov Únie, úradov alebo agentúr ako je Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach (Frontex) zriadená nariadením Rady (ES) č. 2007/2004 (4) alebo Európsky policajný úrad (Europol) zriadený rozhodnutím Rady 2009/371/SVV (5) a opatrenia technickej alebo finančnej podpory na vnútroštátnej úrovni, na úrovni Únie alebo na oboch úrovniach. Ak sa zistia závažné nedostatky, Komisia môže poskytnúť finančnú podporu s cieľom pomôcť dotknutému členskému štátu. Okrem toho by sa každé odporúčanie Komisie alebo Rady malo zakladať na podložených informáciách.

| (11) | Komisia by mala mať možnosť prijímať okamžite uplatniteľné vykonávajúce akty v riadne odôvodnených naliehavých prípadoch súvisiacich s potrebou predĺženia doby kontrol vnútorných hraníc, ak sa to vyžaduje z vážnych a naliehavých dôvodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisia by mala mať možnosť prijímať okamžite uplatniteľné vykonávajúce akty v riadne odôvodnených naliehavých prípadoch súvisiacich s potrebou predĺženia doby kontrol vnútorných hraníc, ak sa to vyžaduje z vážnych a naliehavých dôvodov.

| (12) | Hodnotiace správy a odporúčania uvedené v článkoch 14 a 15 nariadenia (EÚ) č. 1053/2013, by mali tvoriť základ na aktiváciu osobitných opatrení, a to v prípade závažných nedostatkov súvisiacich s kontrolou vonkajších hraníc, a osobitného postupu v prípade výnimočných okolností ohrozujúcich celkové fungovanie priestoru bez kontroly vnútorných hraníc podľa tohto nariadenia. Členské štáty a Komisia spoločne vykonávajú pravidelné, objektívne a nestranné hodnotenia s cieľom overiť správne uplatňovanie tohto nariadenia, pričom Komisia koordinuje hodnotenia v úzkej spolupráci s členskými štátmi. Tento hodnotiaci mechanizmus pozostáva z týchto prvkov: viacročné a ročné hodnotiace programy, ohlásené a neohlásené kontroly na mieste, ktoré vykonáva malý tím zástupcov Komisie a expertov určených členskými štátmi, správy o výsledkoch hodnotenia, ktoré prijíma Komisia, a odporúčania na nápravné opatrenia, ktoré prijíma Rada na návrh Komisie, vhodné nadväzujúce opatrenia, monitorovanie a podávanie správ. |
| --- | --- |

(12)

Hodnotiace správy a odporúčania uvedené v článkoch 14 a 15 nariadenia (EÚ) č. 1053/2013, by mali tvoriť základ na aktiváciu osobitných opatrení, a to v prípade závažných nedostatkov súvisiacich s kontrolou vonkajších hraníc, a osobitného postupu v prípade výnimočných okolností ohrozujúcich celkové fungovanie priestoru bez kontroly vnútorných hraníc podľa tohto nariadenia. Členské štáty a Komisia spoločne vykonávajú pravidelné, objektívne a nestranné hodnotenia s cieľom overiť správne uplatňovanie tohto nariadenia, pričom Komisia koordinuje hodnotenia v úzkej spolupráci s členskými štátmi. Tento hodnotiaci mechanizmus pozostáva z týchto prvkov: viacročné a ročné hodnotiace programy, ohlásené a neohlásené kontroly na mieste, ktoré vykonáva malý tím zástupcov Komisie a expertov určených členskými štátmi, správy o výsledkoch hodnotenia, ktoré prijíma Komisia, a odporúčania na nápravné opatrenia, ktoré prijíma Rada na návrh Komisie, vhodné nadväzujúce opatrenia, monitorovanie a podávanie správ.

| (13) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to stanoviť spoločné pravidlá pri dočasnom obnovení kontroly vnútorných hraníc za výnimočných okolností je možné dosiahnuť len na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 ZEÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku, toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(13)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to stanoviť spoločné pravidlá pri dočasnom obnovení kontroly vnútorných hraníc za výnimočných okolností je možné dosiahnuť len na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 ZEÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku, toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (14) | V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto nariadenie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne v lehote šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto nariadení, či ho bude transponovať do svojho vnútroštátneho práva. |
| --- | --- |

(14)

V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto nariadenie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne v lehote šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto nariadení, či ho bude transponovať do svojho vnútroštátneho práva.

| (15) | Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis
   (6). Spojené kráľovstvo sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. |
| --- | --- |

(15)

Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis
   (6). Spojené kráľovstvo sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

| (16) | Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis
   (7). Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. |
| --- | --- |

(16)

Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis
   (7). Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

| (17) | Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzatvorenej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis
   (8), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bod A rozhodnutia Rady 1999/437/ES (9) o určitých opatreniach pre uplatňovanie uvedenej dohody. |
| --- | --- |

(17)

Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzatvorenej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis
   (8), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bod A rozhodnutia Rady 1999/437/ES (9) o určitých opatreniach pre uplatňovanie uvedenej dohody.

| (18) | Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis
   (10), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bod A rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (11). |
| --- | --- |

(18)

Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis
   (10), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bod A rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (11).

| (19) | Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis
   (12), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bod A rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ (13). |
| --- | --- |

(19)

Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis
   (12), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bod A rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ (13).

| (20) | Pokiaľ ide o Cyprus, toto nariadenie predstavuje akt, ktorý je založený na schengenskom acquis alebo s ním inak súvisí v zmysle článku 3 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2003. |
| --- | --- |

(20)

Pokiaľ ide o Cyprus, toto nariadenie predstavuje akt, ktorý je založený na schengenskom acquis alebo s ním inak súvisí v zmysle článku 3 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2003.

| (21) | Pokiaľ ide o Bulharsko a Rumunsko, toto nariadenie predstavuje akt, ktorý je založený na schengenskom acquis alebo s ním inak súvisí v zmysle článku 4 ods. 2 aktu o pristúpení z roku 2005. |
| --- | --- |

(21)

Pokiaľ ide o Bulharsko a Rumunsko, toto nariadenie predstavuje akt, ktorý je založený na schengenskom acquis alebo s ním inak súvisí v zmysle článku 4 ods. 2 aktu o pristúpení z roku 2005.

| (22) | Pokiaľ ide o Chorvátsko, toto nariadenie predstavuje akt, ktorý je založený na schengenskom acquis alebo s ním inak súvisí v zmysle článku 4 ods. 2 aktu o pristúpení z roku 2011. |
| --- | --- |

(22)

Pokiaľ ide o Chorvátsko, toto nariadenie predstavuje akt, ktorý je založený na schengenskom acquis alebo s ním inak súvisí v zmysle článku 4 ods. 2 aktu o pristúpení z roku 2011.

| (23) | Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä Chartou základných práv Európskej únie vrátane práva na slobodný pohyb osôb a pobyt. Toto nariadenie sa musí vykonávať v súlade s uvedenými právami a zásadami. |
| --- | --- |

(23)

Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä Chartou základných práv Európskej únie vrátane práva na slobodný pohyb osôb a pobyt. Toto nariadenie sa musí vykonávať v súlade s uvedenými právami a zásadami.

| (24) | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (14) by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(24)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (14) by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 562/2006 sa mení takto:

| 1. | V hlave II sa dopĺňa táto kapitola:
  „KAPITOLA IVa



  Osobitné opatrenia v prípade závažných nedostatkov týkajúcich sa kontroly vonkajších hraníc


  Článok 19a
  Opatrenia na vonkajších hraniciach a podpora od agentúry
  1.   Ak sú v hodnotiacej správe vypracovanej v súlade s článkom 14 nariadenia Rady (EÚ) č. 1053/2013 zo 7. októbra 2013 ktorým sa vytvára hodnotiaci a monitorovací mechanizmus na overenie uplatňovania schengenského acquis
   (15) uvedené závažné nedostatky zistené pri vykonávaní kontroly vonkajších hraníc, môže Komisia na účely zabezpečenia dodržiavania odporúčaní uvedených v článku 15 uvedeného nariadenia odporučiť prostredníctvom vykonávacieho aktu, aby hodnotený členský štát prijal určité konkrétne opatrenia, medzi ktoré môže patriť:






  a) | iniciovanie nasadenia tímov európskej pohraničnej stráže v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 2007/2004; |
| --- | --- | --- |

1.

V hlave II sa dopĺňa táto kapitola:

„KAPITOLA IVa

Osobitné opatrenia v prípade závažných nedostatkov týkajúcich sa kontroly vonkajších hraníc

Článok 19a

Opatrenia na vonkajších hraniciach a podpora od agentúry

1.   Ak sú v hodnotiacej správe vypracovanej v súlade s článkom 14 nariadenia Rady (EÚ) č. 1053/2013 zo 7. októbra 2013 ktorým sa vytvára hodnotiaci a monitorovací mechanizmus na overenie uplatňovania schengenského acquis
   (15) uvedené závažné nedostatky zistené pri vykonávaní kontroly vonkajších hraníc, môže Komisia na účely zabezpečenia dodržiavania odporúčaní uvedených v článku 15 uvedeného nariadenia odporučiť prostredníctvom vykonávacieho aktu, aby hodnotený členský štát prijal určité konkrétne opatrenia, medzi ktoré môže patriť:

a)

iniciovanie nasadenia tímov európskej pohraničnej stráže v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 2007/2004;

| b) | predloženie strategických plánov vychádzajúcich z posúdenia rizík, ako aj informácií o nasadení personálu a vybavenia, agentúre so žiadosťou o stanovisko. |
| --- | --- |

b)

predloženie strategických plánov vychádzajúcich z posúdenia rizík, ako aj informácií o nasadení personálu a vybavenia, agentúre so žiadosťou o stanovisko.

Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33a ods. 2.

2.   Komisia pravidelne informuje výbor zriadený na základe článku 33a ods. 1 o pokroku pri vykonávaní opatrení uvedených v odseku 1 tohto článku a o ich vplyve na zistené nedostatky.

Informuje o tom aj Európsky parlament a Radu.

3.   Ak sa v hodnotiacej správe uvedenej v odseku 1 konštatuje, že hodnotený členský štát vážne zanedbáva svoje povinnosti a preto musí v lehote troch mesiacov podať správu o vykonávaní príslušného akčného plánu v súlade s článkom 16 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1053/2013, a ak Komisia zistí, že po uplynutí doby troch mesiacov uvedená situácia pretrváva, môže začať uplatňovať postup ustanovený v článku 26 tohto nariadenia, a to za predpokladu, že sú na to splnené všetky podmienky.

| 2. | Články 23 až 27 sa nahrádzajú takto:
  „Článok 23
  Všeobecný rámec pre dočasné obnovenie kontroly vnútorných hraníc
  1.   Ak existuje v priestore bez kontroly vnútorných hraníc závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti v niektorom z členských štátov, tento členský štát môže výnimočne obnoviť kontrolu hraníc na celej dĺžke alebo na určitých úsekoch svojich vnútorných hraníc na obmedzenú dobu najviac 30 dní, alebo na predvídateľné trvanie tohto závažného ohrozenia, ak jeho trvanie prekročí 30 dní. Rozsah a trvanie dočasného obnovenia kontroly vnútorných hraníc neprekročí nevyhnutne potrebné minimum na reakciu na závažné ohrozenie.
  2.   Kontrola vnútorných hraníc sa obnoví len ako posledná možnosť a v súlade s článkami 24, 25 a 26. Ak sa uvažuje o prijatí rozhodnutia o obnovení kontroly vnútorných hraníc v súlade s článkami 24, 25 alebo 26, musia sa v každom prípade zohľadniť kritériá uvedené v článkoch 23a a 26a.
  3.   Ak závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti v dotknutom členskom štáte trvá dlhšie než je doba stanovená v odseku 1 tohto článku, môže tento členský štát po zohľadnení kritérií uvedených v článku 23a a v súlade s článkom 24, ako aj po zohľadnení akýchkoľvek nových skutočností predĺžiť dobu kontroly svojich vnútorných hraníc na základe rovnakých dôvodov, ako sú dôvody uvedené v odseku 1 tohto článku, na dobu v trvaní najviac 30 dní, a to aj opakovane.
  4.   Celková doba obnovenia kontroly vnútorných hraníc, vrátane všetkých predĺžených dôb kontroly v zmysle odseku 3, nesmie prekročiť 6 mesiacov. V prípade výnimočných okolností uvedených v článku 26 možno uvedenú celkovú dobu predĺžiť najviac na dva roky v súlade s odsekom 1 uvedeného článku.
  Článok 23a
  Kritériá pre dočasné obnovenie kontroly vnútorných hraníc
  Ak členský štát rozhodne ako o poslednej možnosti o dočasnom obnovení kontroly hraníc na jednej jeho vnútornej hranici alebo viacerých jeho vnútorných hraniciach alebo na ich úsekoch, alebo rozhodne o predĺžení doby takéhoto obnovenia v súlade s článkom 23 alebo 25 ods. 1, posúdi rozsah, v ktorom takéto opatrenie môže vhodným spôsobom zmierniť ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti, a zároveň posúdi primeranosť uvedeného opatrenia vo vzťahu k tomuto ohrozeniu. Pri takomto posudzovaní členský štát zohľadní predovšetkým tieto aspekty:






  a) | pravdepodobný dosah akýchkoľvek hrozieb na verejný poriadok alebo vnútornú bezpečnosť v dotknutom členskom štáte, a to vrátane hrozieb v nadväznosti na teroristické činy alebo hrozby a tiež vrátane hrozieb, ktoré predstavuje organizovaná trestná činnosť; |
| --- | --- | --- |

2.

Články 23 až 27 sa nahrádzajú takto:

„Článok 23

Všeobecný rámec pre dočasné obnovenie kontroly vnútorných hraníc

1.   Ak existuje v priestore bez kontroly vnútorných hraníc závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti v niektorom z členských štátov, tento členský štát môže výnimočne obnoviť kontrolu hraníc na celej dĺžke alebo na určitých úsekoch svojich vnútorných hraníc na obmedzenú dobu najviac 30 dní, alebo na predvídateľné trvanie tohto závažného ohrozenia, ak jeho trvanie prekročí 30 dní. Rozsah a trvanie dočasného obnovenia kontroly vnútorných hraníc neprekročí nevyhnutne potrebné minimum na reakciu na závažné ohrozenie.

2.   Kontrola vnútorných hraníc sa obnoví len ako posledná možnosť a v súlade s článkami 24, 25 a 26. Ak sa uvažuje o prijatí rozhodnutia o obnovení kontroly vnútorných hraníc v súlade s článkami 24, 25 alebo 26, musia sa v každom prípade zohľadniť kritériá uvedené v článkoch 23a a 26a.

3.   Ak závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti v dotknutom členskom štáte trvá dlhšie než je doba stanovená v odseku 1 tohto článku, môže tento členský štát po zohľadnení kritérií uvedených v článku 23a a v súlade s článkom 24, ako aj po zohľadnení akýchkoľvek nových skutočností predĺžiť dobu kontroly svojich vnútorných hraníc na základe rovnakých dôvodov, ako sú dôvody uvedené v odseku 1 tohto článku, na dobu v trvaní najviac 30 dní, a to aj opakovane.

4.   Celková doba obnovenia kontroly vnútorných hraníc, vrátane všetkých predĺžených dôb kontroly v zmysle odseku 3, nesmie prekročiť 6 mesiacov. V prípade výnimočných okolností uvedených v článku 26 možno uvedenú celkovú dobu predĺžiť najviac na dva roky v súlade s odsekom 1 uvedeného článku.

Článok 23a

Kritériá pre dočasné obnovenie kontroly vnútorných hraníc

Ak členský štát rozhodne ako o poslednej možnosti o dočasnom obnovení kontroly hraníc na jednej jeho vnútornej hranici alebo viacerých jeho vnútorných hraniciach alebo na ich úsekoch, alebo rozhodne o predĺžení doby takéhoto obnovenia v súlade s článkom 23 alebo 25 ods. 1, posúdi rozsah, v ktorom takéto opatrenie môže vhodným spôsobom zmierniť ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti, a zároveň posúdi primeranosť uvedeného opatrenia vo vzťahu k tomuto ohrozeniu. Pri takomto posudzovaní členský štát zohľadní predovšetkým tieto aspekty:

a)

pravdepodobný dosah akýchkoľvek hrozieb na verejný poriadok alebo vnútornú bezpečnosť v dotknutom členskom štáte, a to vrátane hrozieb v nadväznosti na teroristické činy alebo hrozby a tiež vrátane hrozieb, ktoré predstavuje organizovaná trestná činnosť;

| b) | pravdepodobný dosah takéhoto opatrenia na voľný pohyb osôb v priestore bez kontroly vnútorných hraníc. |
| --- | --- |

b)

pravdepodobný dosah takéhoto opatrenia na voľný pohyb osôb v priestore bez kontroly vnútorných hraníc.

Článok 24

Postup pri dočasnom obnovení kontroly vnútorných hraníc podľa článku 23 ods. 1

1.   Ak členský štát plánuje obnoviť kontrolu vnútorných hraníc v zmysle článku 23 ods. 1, oznámi túto skutočnosť ostatným členským štátom a Komisii najneskôr štyri týždne pred plánovaným obnovením kontroly alebo v kratšom čase, ak sú okolnosti vyvolávajúce potrebu obnoviť kontrolu vnútorných hraníc známe neskôr ako štyri týždne pred plánovaným obnovením kontroly. Členský štát poskytne na tento účel tieto informácie:

| a) | dôvody navrhovaného obnovenia kontroly vrátane všetkých relevantných podrobností o udalostiach, ktoré predstavujú vážne ohrozenie jeho verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti; |
| --- | --- |

a)

dôvody navrhovaného obnovenia kontroly vrátane všetkých relevantných podrobností o udalostiach, ktoré predstavujú vážne ohrozenie jeho verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti;

| b) | rozsah navrhovaného obnovenia kontroly s uvedením úseku alebo úsekov vnútorných hraníc, na ktorých sa má kontrola obnoviť; |
| --- | --- |

b)

rozsah navrhovaného obnovenia kontroly s uvedením úseku alebo úsekov vnútorných hraníc, na ktorých sa má kontrola obnoviť;

| c) | názvy schválených priechodov; |
| --- | --- |

c)

názvy schválených priechodov;

| d) | dátum a trvanie plánovaného obnovenia kontroly; |
| --- | --- |

d)

dátum a trvanie plánovaného obnovenia kontroly;

| e) | prípadne opatrenia, ktoré majú prijať ostatné členské štáty. |
| --- | --- |

e)

prípadne opatrenia, ktoré majú prijať ostatné členské štáty.

Oznámenie podľa prvého pododseku môžu spoločne predložiť aj dva alebo viaceré členské štáty.

Komisia môže v prípade potreby vyžadovať od dotknutého členského štátu (dotknutých členských štátov) dodatočné informácie.

2.   Informácie uvedené v odseku 1 sa predložia Európskemu parlamentu a Rade zároveň, ako sa oznámia ostatným členským štátom a Komisii podľa uvedeného odseku.

3.   Členský štát, ktorý podáva oznámenie podľa odseku 1 môže v prípade potreby a v súlade s vnútroštátnym právom rozhodnúť o utajení častí uvedeného oznámenia.

Takéto utajenie nebráni tomu, aby Komisia informácie sprístupnila Európskemu parlamentu. Postúpenie a manipulácia s informáciami a dokumentmi sprístupnenými Európskemu parlamentu podľa tohto článku musia byť v súlade s platnými pravidlami postupovania utajovaných skutočností medzi Európskym parlamentom a Komisiou a manipulácii s týmito utajovanými skutočnosťami.

4.   Po oznámení dotknutého členského štátu podľa odseku 1 tohto článku a s ohľadom na konzultácie ustanovené v odseku 5 tohto článku môže Komisia alebo ktorýkoľvek z ostatných členských štátov, bez tohto, aby bol dotknutý článok 72 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, vydať stanovisko.

Ak má Komisia na základe informácií uvedených v oznámení alebo akýchkoľvek iných informácií, ktoré prijala, obavy súvisiace s nevyhnutnosťou alebo primeranosťou plánovaného obnovenia kontroly vnútorných hraníc, alebo ak sa domnieva, že by bola vhodná konzultácia o niektorých aspektoch oznámenia, vydá na tento účel stanovisko.

5.   Informácie uvedené v odseku 1 a každé stanovisko Komisie alebo členského štátu podľa odseku 4, sú predmetom konzultácií, vrátane prípadných spoločných zasadnutí medzi členským štátom, ktorý plánuje obnoviť kontrolu vnútorných hraníc, ostatnými členskými štátmi, najmä tými, na ktoré majú takéto opatrenia priamy vplyv a Komisiou s cieľom zorganizovať v príslušných prípadoch vzájomnú spoluprácu medzi členskými štátmi a preskúmať primeranosť opatrení k udalostiam, ktoré podnietili obnovenie kontroly hraníc, a k ohrozeniu verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti.

6.   Konzultácia uvedená v odseku 5 sa uskutoční najmenej desať dní pred dátumom plánovaného obnovenia kontroly hraníc.

Článok 25

Osobitný postup v prípadoch vyžadujúcich si neodkladné opatrenia

1.   Ak si závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti členského štátu vyžaduje prijať neodkladné opatrenia, dotknutý členský štát môže výnimočne okamžite obnoviť kontrolu vnútorných hraníc na obmedzenú dobu najviac desať dní.

2.   Ak členský štát obnoví kontrolu vnútorných hraníc, zároveň oznámi zodpovedajúcim spôsobom túto skutočnosť ostatným členským štátom a Komisii a poskytne informácie uvedené v článku 24 ods. 1 a uvedie dôvody, ktoré opodstatňujú využitie postupu ustanoveného v tomto článku. Po prijatí tohto oznámenia môže Komisia okamžite konzultovať ostatné členské štáty.

3.   Ak závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti trvá dlhšie, ako je doba stanovená v odseku 1, môže príslušný členský štát rozhodnúť o predĺžení doby kontroly vnútorných hraníc na dobu v trvaní najviac 20 dní, a to aj opakovane. Dotknutý členský štát pritom zohľadní kritériá uvedené v článku 23a vrátane aktualizovaného posúdenia nevyhnutnosti a primeranosti daného opatrenia, ako aj všetky nové prvky.

V prípade takéhoto predĺženia sa mutatis mutandis uplatňujú ustanovenia článku 24 ods. 4 a 5 a konzultácia sa uskutoční bezodkladne po oznámení rozhodnutia o predĺžení Komisii a členským štátom.

4.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 23 ods. 4, celkové trvanie obnovenia kontroly vnútorných hraníc, ktoré pozostáva z počiatočnej doby v zmysle odseku 1 a jednotlivých predĺžení v zmysle odseku 3, neprekročí 2 mesiace.

5.   Komisia o oznámeniach vydaných podľa tohto článku bezodkladne informuje Európsky parlament.

Článok 26

Osobitný postup v prípade, ak výnimočné okolnosti ohrozujú celkové fungovanie priestoru bez kontroly vnútorných hraníc

1.   Za výnimočných okolností, ak je ohrozené celkové fungovanie priestoru bez kontroly vnútorných hraníc v dôsledku trvalých závažných nedostatkov týkajúcich sa kontroly vonkajších hraníc, ako sa uvádza v článku 19a, a pokiaľ by tieto okolnosti predstavovali závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti v priestore bez kontroly vnútorných hraníc alebo v ich častiach, členské štáty môžu v súlade s odsekom 2 tohto článku obnoviť kontrolu vnútorných hraníc na dobu najviac šesť mesiacov. Túto dobu môžu predĺžiť o ďalšiu dobu v trvaní najviac šiestich mesiacov, najviac trikrát, ak tieto výnimočné okolnosti pretrvávajú.

2.   Rada môže ako poslednú možnosť a ako opatrenie na ochranu spoločných záujmov v priestore bez kontroly vnútorných hraníc v prípade, ak všetky ďalšie opatrenia, najmä opatrenia podľa článku 19a ods. 1, nie sú účinné na zmiernenie zistených závažných ohrození odporučiť, aby jeden alebo viaceré členské štáty rozhodli o obnovení kontroly všetkých alebo konkrétnych úsekov svojich vnútorných hraníc. Toto odporúčanie Rady vychádza z návrhu Komisie. Členské štáty môžu požiadať Komisiu, aby Rade predložila takýto návrh na odporúčanie.

V svojom odporúčaní Rada uvedie aspoň informácie uvedené v článku 24 ods. 1 písm. a) až e).

Rada môže odporučiť predĺženie za podmienok a v súlade s postupom ustanoveným v tomto článku.

Predtým ako členský štát obnoví kontrolu hraníc na všetkých alebo na konkrétnych úsekoch svojich vnútorných hraníc podľa tohto odseku, oznámi to ostatným členským štátom, Európskemu parlamentu a Komisii.

3.   V prípade, že členský štát nevykoná odporúčanie uvedené v odseku 2, tento členský štát bezodkladne písomne informuje Komisiu o svojich dôvodoch.

Komisia v takom prípade predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi dôvody, ktoré dotknutý členský štát uviedol, ako aj dôsledky z hľadiska ochrany spoločných záujmov priestoru bez kontroly vnútorných hraníc.

4.   Na základe náležite opodstatnených naliehavých dôvodov týkajúcich sa situácií, v ktorých sú okolnosti vyvolávajúce potrebu predĺžiť dobu kontroly vnútorných hraníc v súlade s odsekom 2 známe neskôr ako 10 dní pred ukončením predchádzajúceho obdobia obnovenia, môže Komisia prijať akékoľvek potrebné odporúčania prostredníctvom okamžite uplatniteľných vykonávajúcich aktov v súlade s postupom uvedeným v článku 33a ods. 3. Komisia predloží Rade návrh odporúčania v súlade s odsekom 2 do 14 dní od prijatia takéhoto odporúčania.

5.   Týmto článkom nie sú dotknuté opatrenia, ktoré môžu členské štáty prijať v prípade závažného ohrozenia verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti podľa článkov 23, 24 a 25.

Článok 26a

Kritériá pre dočasné obnovenie kontroly vnútorných hraníc, ak výnimočné okolnosti ohrozujú celkové fungovanie priestoru bez kontroly vnútorných hraníc

1.   Ak Rada ako poslednú možnosť v súlade s článkom 26 ods. 2 odporučí dočasné obnovenie kontroly hraníc na jednej vnútornej hranici alebo viacerých vnútorných hraniciach alebo na ich úsekoch, posúdi rozsah, v ktorom je pravdepodobné, že takéto opatrenie primerane zmierni ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti v priestore bez kontroly vnútorných hraníc, a zároveň posúdi primeranosť uvedeného opatrenia vo vzťahu k tomuto ohrozeniu. Uvedené posúdenie vychádza z podrobných informácií predložených dotknutým členským štátom/dotknutými členskými štátmi a Komisiou alebo z akýchkoľvek iných relevantných informácií vrátane akýchkoľvek informácií získaných podľa odseku 2 tohto článku. Pri tomto posúdení sa zohľadní najmä:

| a) | dostupnosť opatrení technickej a finančnej podpory, ku ktorým by sa mohlo prikročiť, alebo ku ktorým sa prikročilo na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni Únie alebo na oboch úrovniach, vrátane pomoci orgánov, úradov alebo agentúr Únie, ako je napríklad agentúra, Európsky podporný úrad pre azyl zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 439/2010 (16) alebo Európsky policajný úrad (Europol), zriadený rozhodnutím Rady 2009/371/SVV (17), a rozsah, v akom je pravdepodobné, že takéto opatrenia primerane zmiernia ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti v rámci priestoru bez kontroly vnútorných hraníc; |
| --- | --- |

a)

dostupnosť opatrení technickej a finančnej podpory, ku ktorým by sa mohlo prikročiť, alebo ku ktorým sa prikročilo na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni Únie alebo na oboch úrovniach, vrátane pomoci orgánov, úradov alebo agentúr Únie, ako je napríklad agentúra, Európsky podporný úrad pre azyl zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 439/2010 (16) alebo Európsky policajný úrad (Europol), zriadený rozhodnutím Rady 2009/371/SVV (17), a rozsah, v akom je pravdepodobné, že takéto opatrenia primerane zmiernia ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti v rámci priestoru bez kontroly vnútorných hraníc;

| b) | súčasný a pravdepodobný budúci dosah akýchkoľvek vážnych nedostatkov týkajúcich sa kontroly vonkajších hraníc identifikovaných v kontexte hodnotení vykonaných na základe nariadenia (EÚ) č. 1053/2013 a rozsah, v akom tieto závažné nedostatky predstavujú závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti v rámci priestoru bez kontroly vnútorných hraníc; |
| --- | --- |

b)

súčasný a pravdepodobný budúci dosah akýchkoľvek vážnych nedostatkov týkajúcich sa kontroly vonkajších hraníc identifikovaných v kontexte hodnotení vykonaných na základe nariadenia (EÚ) č. 1053/2013 a rozsah, v akom tieto závažné nedostatky predstavujú závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti v rámci priestoru bez kontroly vnútorných hraníc;

| c) | pravdepodobný dosah obnovenia kontroly vnútorných hraníc na voľný pohyb osôb v priestore bez kontroly vnútorných hraníc. |
| --- | --- |

c)

pravdepodobný dosah obnovenia kontroly vnútorných hraníc na voľný pohyb osôb v priestore bez kontroly vnútorných hraníc.

2.   Pred prijatím návrhu odporúčania Rady v súlade s článkom 26 ods. 2 Komisia môže:

| a) | požiadať členské štáty, agentúru, Europol alebo iné orgány, úrady alebo agentúry Únie, aby jej poskytli ďalšie informácie; |
| --- | --- |

a)

požiadať členské štáty, agentúru, Europol alebo iné orgány, úrady alebo agentúry Únie, aby jej poskytli ďalšie informácie;

| b) | vykonať kontroly na mieste s podporou expertov z členských štátov a z agentúry, Europolu alebo ktoréhokoľvek iného relevantného orgánu, úradu alebo relevantnej agentúry Únie s cieľom získať alebo overiť informácie, ktoré sú podstatné pre uvedené odporúčanie. |
| --- | --- |

b)

vykonať kontroly na mieste s podporou expertov z členských štátov a z agentúry, Europolu alebo ktoréhokoľvek iného relevantného orgánu, úradu alebo relevantnej agentúry Únie s cieľom získať alebo overiť informácie, ktoré sú podstatné pre uvedené odporúčanie.

Článok 27

Informovanie Európskeho parlamentu a Rady

Komisia a dotknutý členský štát alebo dotknuté členské štáty čo najskôr oznámia Európskemu parlamentu a Rade akékoľvek dôvody, ktoré môžu mať za následok uplatnenie článkov 19a a 23 až 26a.

| 3. | Články 29 a 30 sa nahrádzajú takto:
  „Článok 29
  Správa o obnovení kontroly vnútorných hraníc
  Členský štát, ktorý vykonával kontrolu vnútorných hraníc, najneskôr do štyroch týždňov od jej zrušenia predloží Európskemu parlamentu, Rade a Komisii správu o obnovení kontroly vnútorných hraníc, v ktorej opíše najmä počiatočné posúdenie a dodržanie kritérií uvedených v článkoch 23a, 25 a 26a, fungovanie hraničných kontrol, praktickú spoluprácu so susednými členskými štátmi, výsledný vplyv na voľný pohyb osôb, účinnosť obnovenia kontroly vnútorných hraníc, a to vrátane posúdenia ex post týkajúceho sa primeranosti obnovenia kontroly hraníc.
  Komisia môže k uvedenému posúdeniu ex post týkajúcemu sa dočasného obnovenia kontroly hraníc na jednej vnútornej hranici alebo viacerých vnútorných hraniciach alebo na ich úsekoch vydať stanovisko.
  Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade aspoň raz ročne správu o fungovaní priestoru bez kontroly vnútorných hraníc. Správa musí obsahovať zoznam všetkých rozhodnutí o obnovení kontroly vnútorných hraníc prijatých počas príslušného roka.
  Článok 30
  Informovanie verejnosti
  Pokiaľ neexistujú závažné bezpečnostné dôvody na opačný postup, Komisia a dotknutý členský štát koordinovaným spôsobom informujú verejnosť o rozhodnutí o obnovení kontroly vnútorných hraníc a oznámia predovšetkým začiatočný a konečný dátum vykonávania takéhoto opatrenia.“. |
| --- | --- |

3.

Články 29 a 30 sa nahrádzajú takto:

„Článok 29

Správa o obnovení kontroly vnútorných hraníc

Členský štát, ktorý vykonával kontrolu vnútorných hraníc, najneskôr do štyroch týždňov od jej zrušenia predloží Európskemu parlamentu, Rade a Komisii správu o obnovení kontroly vnútorných hraníc, v ktorej opíše najmä počiatočné posúdenie a dodržanie kritérií uvedených v článkoch 23a, 25 a 26a, fungovanie hraničných kontrol, praktickú spoluprácu so susednými členskými štátmi, výsledný vplyv na voľný pohyb osôb, účinnosť obnovenia kontroly vnútorných hraníc, a to vrátane posúdenia ex post týkajúceho sa primeranosti obnovenia kontroly hraníc.

Komisia môže k uvedenému posúdeniu ex post týkajúcemu sa dočasného obnovenia kontroly hraníc na jednej vnútornej hranici alebo viacerých vnútorných hraniciach alebo na ich úsekoch vydať stanovisko.

Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade aspoň raz ročne správu o fungovaní priestoru bez kontroly vnútorných hraníc. Správa musí obsahovať zoznam všetkých rozhodnutí o obnovení kontroly vnútorných hraníc prijatých počas príslušného roka.

Článok 30

Informovanie verejnosti

Pokiaľ neexistujú závažné bezpečnostné dôvody na opačný postup, Komisia a dotknutý členský štát koordinovaným spôsobom informujú verejnosť o rozhodnutí o obnovení kontroly vnútorných hraníc a oznámia predovšetkým začiatočný a konečný dátum vykonávania takéhoto opatrenia.“.

| 4. | Vkladá sa tento článok:
  „Článok 33a
  Postup výboru
  1.   Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (18).
  2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Ak výbor nevydá žiadne stanovisko, Komisia neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
  3.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 8 nariadenia (EÚ) č. 182/2011 v spojení s jeho článkom 5. |
| --- | --- |

4.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 33a

Postup výboru

1.   Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (18).

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Ak výbor nevydá žiadne stanovisko, Komisia neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

3.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 8 nariadenia (EÚ) č. 182/2011 v spojení s jeho článkom 5.

| 5. | Vkladá sa tento článok:
  „Článok 37a
  Hodnotiaci mechanizmus
  1.   V súlade so Zmluvou o fungovaní Európskej únie a Zmluvou o Európskej únii a bez toho, aby boli dotknuté ich ustanovenia o postupoch pri porušení, sa vykonávanie tohto nariadenia každým členským štátom hodnotí prostredníctvom hodnotiaceho mechanizmu.
  2.   Pravidlá týkajúce sa hodnotiaceho mechanizmu sa ustanovujú v nariadení (EÚ) č. 1053/2013. V súlade s uvedeným hodnotiacim mechanizmom členské štáty a Komisia spoločne vykonávajú pravidelné, objektívne a nestranné hodnotenia s cieľom overiť správne uplatňovanie tohto nariadenia, pričom Komisia ich koordinuje v úzkej spolupráci s členskými štátmi. V rámci tohto mechanizmu hodnotenie každého členského štátu vykonáva aspoň raz za päť rokov malý tím zložený zo zástupcov Komisie a expertov určených členskými štátmi.
  Hodnotenia môžu pozostávať z ohlásených alebo neohlásených kontrol na mieste na vonkajších alebo vnútorných hraniciach.
  V súlade s týmto hodnotiacim mechanizmom je Komisia zodpovedná za prijímanie viacročných a ročných hodnotiacich programov a hodnotiacich správ.
  3.   V prípade zistenia nedostatkov možno dotknutým členským štátom adresovať odporúčania na nápravné opatrenia.
  Ak sa v hodnotiacej správe prijatej Komisiou v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) č. 1053/2013, identifikovali závažné nedostatky vo vykonávaní kontroly vonkajších hraníc, uplatňujú sa články 19a a 26 tohto nariadenia.
  4.   Európsky parlament a Rada sú vo všetkých fázach hodnotenia informovaní a sprístupňujú sa im všetky relevantné dokumenty, a to v súlade s pravidlami o utajovaných dokumentoch.
  5.   Európsky parlament je bezodkladne a v plnom rozsahu informovaný o každom návrhu na zmenu alebo nahradenie pravidiel stanovených v nariadení (EÚ) č. 1053/2013.“ |
| --- | --- |

5.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 37a

Hodnotiaci mechanizmus

1.   V súlade so Zmluvou o fungovaní Európskej únie a Zmluvou o Európskej únii a bez toho, aby boli dotknuté ich ustanovenia o postupoch pri porušení, sa vykonávanie tohto nariadenia každým členským štátom hodnotí prostredníctvom hodnotiaceho mechanizmu.

2.   Pravidlá týkajúce sa hodnotiaceho mechanizmu sa ustanovujú v nariadení (EÚ) č. 1053/2013. V súlade s uvedeným hodnotiacim mechanizmom členské štáty a Komisia spoločne vykonávajú pravidelné, objektívne a nestranné hodnotenia s cieľom overiť správne uplatňovanie tohto nariadenia, pričom Komisia ich koordinuje v úzkej spolupráci s členskými štátmi. V rámci tohto mechanizmu hodnotenie každého členského štátu vykonáva aspoň raz za päť rokov malý tím zložený zo zástupcov Komisie a expertov určených členskými štátmi.

Hodnotenia môžu pozostávať z ohlásených alebo neohlásených kontrol na mieste na vonkajších alebo vnútorných hraniciach.

V súlade s týmto hodnotiacim mechanizmom je Komisia zodpovedná za prijímanie viacročných a ročných hodnotiacich programov a hodnotiacich správ.

3.   V prípade zistenia nedostatkov možno dotknutým členským štátom adresovať odporúčania na nápravné opatrenia.

Ak sa v hodnotiacej správe prijatej Komisiou v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) č. 1053/2013, identifikovali závažné nedostatky vo vykonávaní kontroly vonkajších hraníc, uplatňujú sa články 19a a 26 tohto nariadenia.

4.   Európsky parlament a Rada sú vo všetkých fázach hodnotenia informovaní a sprístupňujú sa im všetky relevantné dokumenty, a to v súlade s pravidlami o utajovaných dokumentoch.

5.   Európsky parlament je bezodkladne a v plnom rozsahu informovaný o každom návrhu na zmenu alebo nahradenie pravidiel stanovených v nariadení (EÚ) č. 1053/2013.“

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.

V Štrasburgu 22. októbra 2013

Za Európsky parlament

predseda

M. SCHULZ

Za Radu

predseda

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  Pozícia Európskeho parlamentu z 12. júna 2013 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 7. októbra 2013.

1

(2)  Pozri stranu 27 tohto úradného vestníka.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 2007/2004 z 26. októbra 2004 o zriadení Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (Ú. v. EÚ L 349, 25.11.2004, s. 1).

4

(5)  Rozhodnutie Rady 2009/371/SVV zo 6. apríla 2009 o zriadení Európskeho policajného úradu (Europol) (Ú. v. EÚ L 121, 15.5.2009, s. 37).

5

(6)  Ú. v. ES L 131, 1.6.2000, s. 43.

6

(7)  Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20.

7

(8)  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 36.

8

(9)  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52.

10

(11)  Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 1.

11

(12)  Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 21.

12

(13)  Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 19.

13

(14)  Ú. v. EÚ L 105, 13.4.2006, s. 1.

14

(15)  Ú. v. EÚ L 295, 6.11.2013, s. 27.“

15

(16)  Ú. v. EÚ L 132, 29.5.2010, s. 11.

16

(17)  Ú. v. EÚ L 121, 15.5.2009, s. 37.“.

17

(18)  Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.“.

18

---

Vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie

Európsky parlament, Rada a Komisia vítajú prijatie nariadenia, ktorým sa mení Kódex schengenských hraníc s cieľom stanoviť spoločné pravidlá pri dočasnom obnovení kontroly vnútorných hraníc za výnimočných okolností, a nariadenia, ktorým sa vytvára hodnotiaci a monitorovací mechanizmus na overenie uplatňovania schengenského acquis. Nazdávajú sa, že uvedenými novými mechanizmami sa primerane reaguje na požiadavku Európskej rady, ktorá vo svojich záveroch z 24. júna 2011 v snahe zabezpečiť presadzovanie spoločných pravidiel a posilniť, prispôsobiť a rozšíriť kritériá vychádzajúce z acquis EÚ vyzvala na posilňovanie spolupráce a vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi v schengenskom priestore a na vytvorenie účinného a spoľahlivého systému monitorovania a hodnotenia, pričom pripomenula, že vonkajšie hranice Európy musia byť riadené účinným a jednotným spôsobom na základe spoločnej zodpovednosti, solidarity a praktickej spolupráce.

Vyhlasujú, že touto zmenou Kódexu schengenských hraníc sa posilní koordinácia a spolupráca na úrovni Únie tým, že sa na jednej strane stanovia kritériá pre akékoľvek prípadné obnovenie hraničných kontrol členskými štátmi a na druhej strane vytvorí mechanizmus EÚ, prostredníctvom ktorého bude možné reagovať na skutočne kritické situácie, v ktorých je ohrozené celkové fungovanie oblasti bez kontroly vnútorných hraníc.

Zdôrazňujú, že tento nový systém hodnotenia je mechanizmom EÚ, bude sa vzťahovať na všetky aspekty schengenského acquis a zapoja sa doň experti z členských štátov, Komisie a príslušných agentúr EÚ.

Súhlasia s tým, že každý budúci návrh Komisie na zmenu tohto systému hodnotenia sa predloží na konzultáciu Európskemu parlamentu, aby sa pred prijatím záverečného znenia mohlo v čo najväčšej možnej miere zohľadniť jeho stanovisko.

---

| 6.11.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 295/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 295/11

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1052/2013

z 22. októbra 2013,

ktorým sa zriaďuje európsky systém hraničného dozoru (EUROSUR)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. d),

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),

keďže:

| (1) | Zriadenie Európskeho systému hraničného dozoru (ďalej len „systém EUROSUR“) je nevyhnutné na posilnenie výmeny informácií a operačnej spolupráce medzi vnútroštátnymi orgánmi členských štátov, ako aj s Európskou agentúrou pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie, ktorá bola zriadená nariadením Rady (ES) č. 2007/2004 (2) (ďalej len „agentúra“). Systém EUROSUR bude týmto orgánom a agentúre poskytovať infraštruktúru a nástroje potrebné na zlepšenie ich situačnej informovanosti a reakčnej spôsobilosti na vonkajších hraniciach členských štátov Únie (ďalej len „vonkajšie hranice“) na účely odhaľovania, prevencie a potláčania nelegálneho prisťahovalectva a cezhraničnej trestnej činnosti a prispievania k zabezpečovaniu ochrany životov migrantov a ich zachraňovaniu. |
| --- | --- |

(1)

Zriadenie Európskeho systému hraničného dozoru (ďalej len „systém EUROSUR“) je nevyhnutné na posilnenie výmeny informácií a operačnej spolupráce medzi vnútroštátnymi orgánmi členských štátov, ako aj s Európskou agentúrou pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie, ktorá bola zriadená nariadením Rady (ES) č. 2007/2004 (2) (ďalej len „agentúra“). Systém EUROSUR bude týmto orgánom a agentúre poskytovať infraštruktúru a nástroje potrebné na zlepšenie ich situačnej informovanosti a reakčnej spôsobilosti na vonkajších hraniciach členských štátov Únie (ďalej len „vonkajšie hranice“) na účely odhaľovania, prevencie a potláčania nelegálneho prisťahovalectva a cezhraničnej trestnej činnosti a prispievania k zabezpečovaniu ochrany životov migrantov a ich zachraňovaniu.

| (2) | Cestovanie v malých plavidlách nevhodných na more dramaticky zvýšilo počet migrantov utopených na južných námorných vonkajších hraniciach. Systém EUROSUR by mal významne zvýšiť operačné a technické schopnosti agentúry a členských štátov odhaľovať takéto malé plavidlá a zlepšiť schopnosť reakcie členských štátov, a prispieť tak k zníženiu počtu úmrtí migrantov. |
| --- | --- |

(2)

Cestovanie v malých plavidlách nevhodných na more dramaticky zvýšilo počet migrantov utopených na južných námorných vonkajších hraniciach. Systém EUROSUR by mal významne zvýšiť operačné a technické schopnosti agentúry a členských štátov odhaľovať takéto malé plavidlá a zlepšiť schopnosť reakcie členských štátov, a prispieť tak k zníženiu počtu úmrtí migrantov.

| (3) | V tomto nariadení sa uznáva, že migračné trasy sú využívané aj osobami, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu. |
| --- | --- |

(3)

V tomto nariadení sa uznáva, že migračné trasy sú využívané aj osobami, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu.

| (4) | Členské štáty by mali na účely zlepšenia výmeny informácií a vzájomnej spolupráce v oblasti hraničného dozoru, ako aj takejto výmeny informácií a spolupráce s agentúrou, zriadiť národné koordinačné centrá. Pre riadne fungovanie systému EUROSUR je zásadné, aby všetky vnútroštátne orgány zodpovedné za dozor na vonkajších hraniciach podľa vnútroštátnych právnych predpisov spolupracovali prostredníctvom národných koordinačných centier. |
| --- | --- |

(4)

Členské štáty by mali na účely zlepšenia výmeny informácií a vzájomnej spolupráce v oblasti hraničného dozoru, ako aj takejto výmeny informácií a spolupráce s agentúrou, zriadiť národné koordinačné centrá. Pre riadne fungovanie systému EUROSUR je zásadné, aby všetky vnútroštátne orgány zodpovedné za dozor na vonkajších hraniciach podľa vnútroštátnych právnych predpisov spolupracovali prostredníctvom národných koordinačných centier.

| (5) | Toto nariadenie by členským štátom nemalo brániť v tom, aby svoje národné koordinačné centrá poverili aj zodpovednosťou za koordináciu výmeny informácií a za spoluprácu pri dozore nad vzdušnými hranicami a za kontroly na hraničných priechodoch. |
| --- | --- |

(5)

Toto nariadenie by členským štátom nemalo brániť v tom, aby svoje národné koordinačné centrá poverili aj zodpovednosťou za koordináciu výmeny informácií a za spoluprácu pri dozore nad vzdušnými hranicami a za kontroly na hraničných priechodoch.

| (6) | Agentúra by mala zlepšovať výmenu informácií a spoluprácu s ostatnými orgánmi, úradmi a agentúrami Únie, ako sú Európska námorná bezpečnostná agentúra a Satelitné stredisko Európskej únie, s cieľom čo najlepšie využívať informácie, spôsobilosti a systémy, ktoré už sú dostupné na európskej úrovni, ako napríklad Európsky program monitorovania Zeme. |
| --- | --- |

(6)

Agentúra by mala zlepšovať výmenu informácií a spoluprácu s ostatnými orgánmi, úradmi a agentúrami Únie, ako sú Európska námorná bezpečnostná agentúra a Satelitné stredisko Európskej únie, s cieľom čo najlepšie využívať informácie, spôsobilosti a systémy, ktoré už sú dostupné na európskej úrovni, ako napríklad Európsky program monitorovania Zeme.

| (7) | Toto nariadenie je súčasťou európskeho modelu integrovaného riadenia vonkajších hraníc a stratégie vnútornej bezpečnosti Európskej únie. Systém EUROSUR tiež prispeje k rozvoju Spoločného prostredia na výmenu informácií (Common Information Sharing Environment - CISE) pre dozor nad námornou oblasťou Únie, ktoré poskytuje širší rámec pre námornú situačnú informovanosť prostredníctvom výmeny informácií medzi rozličnými sektorovými orgánmi verejnej moci v Únii. |
| --- | --- |

(7)

Toto nariadenie je súčasťou európskeho modelu integrovaného riadenia vonkajších hraníc a stratégie vnútornej bezpečnosti Európskej únie. Systém EUROSUR tiež prispeje k rozvoju Spoločného prostredia na výmenu informácií (Common Information Sharing Environment - CISE) pre dozor nad námornou oblasťou Únie, ktoré poskytuje širší rámec pre námornú situačnú informovanosť prostredníctvom výmeny informácií medzi rozličnými sektorovými orgánmi verejnej moci v Únii.

| (8) | S cieľom zabezpečiť, aby informácie obsiahnuté v systéme EUROSUR boli čo najkompletnejšie a najaktuálnejšie, najmä v súvislosti so situáciou v tretích krajinách, by agentúra mala spolupracovať s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť. Na tieto účely by delegácie a úrady Únie mali poskytovať všetky informácie s významom pre systém EUROSUR. |
| --- | --- |

(8)

S cieľom zabezpečiť, aby informácie obsiahnuté v systéme EUROSUR boli čo najkompletnejšie a najaktuálnejšie, najmä v súvislosti so situáciou v tretích krajinách, by agentúra mala spolupracovať s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť. Na tieto účely by delegácie a úrady Únie mali poskytovať všetky informácie s významom pre systém EUROSUR.

| (9) | Agentúra by mala poskytovať potrebnú pomoc pri vývoji a prevádzke systému EUROSUR a prípadne pri rozvoji CISE, a to vrátane interoperability systémov, najmä prostredníctvom vytvorenia, spravovania a koordinácie rámca systému EUROSUR. |
| --- | --- |

(9)

Agentúra by mala poskytovať potrebnú pomoc pri vývoji a prevádzke systému EUROSUR a prípadne pri rozvoji CISE, a to vrátane interoperability systémov, najmä prostredníctvom vytvorenia, spravovania a koordinácie rámca systému EUROSUR.

| (10) | Agentúre by sa mali poskytovať primerané finančné prostriedky a ľudské zdroje, aby zodpovedajúcim spôsobom plnila ďalšie úlohy, ktoré jej boli podľa tohto nariadenia pridelené. |
| --- | --- |

(10)

Agentúre by sa mali poskytovať primerané finančné prostriedky a ľudské zdroje, aby zodpovedajúcim spôsobom plnila ďalšie úlohy, ktoré jej boli podľa tohto nariadenia pridelené.

| (11) | V tomto nariadení sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady uznané v článkoch 2 a 6 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) a v Charte základných práv Európskej únie, najmä rešpektovanie ľudskej dôstojnosti, právo na život, zákaz mučenia a neľudského či ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania, zákaz obchodovania s ľuďmi, právo na slobodu a bezpečnosť, právo na ochranu osobných údajov, právo na prístup k dokumentom, právo na azyl a ochranu proti odsunu alebo vyhosteniu, zákaz vyhostenia alebo vrátenia, zákaz diskriminácie a práva dieťaťa. Členské štáty a agentúra by mali toto nariadenie uplatňovať v súlade s týmito právami a zásadami. |
| --- | --- |

(11)

V tomto nariadení sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady uznané v článkoch 2 a 6 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) a v Charte základných práv Európskej únie, najmä rešpektovanie ľudskej dôstojnosti, právo na život, zákaz mučenia a neľudského či ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania, zákaz obchodovania s ľuďmi, právo na slobodu a bezpečnosť, právo na ochranu osobných údajov, právo na prístup k dokumentom, právo na azyl a ochranu proti odsunu alebo vyhosteniu, zákaz vyhostenia alebo vrátenia, zákaz diskriminácie a práva dieťaťa. Členské štáty a agentúra by mali toto nariadenie uplatňovať v súlade s týmito právami a zásadami.

| (12) | V súlade s nariadením (ES) č. 2007/2004 by dôstojník pre základné práva a konzultačné fórum zriadené uvedeným nariadením mali mať prístup ku všetkým informáciám o dodržiavaní základných práv, pokiaľ ide o všetky činnosti agentúry v rámci systému EUROSUR. |
| --- | --- |

(12)

V súlade s nariadením (ES) č. 2007/2004 by dôstojník pre základné práva a konzultačné fórum zriadené uvedeným nariadením mali mať prístup ku všetkým informáciám o dodržiavaní základných práv, pokiaľ ide o všetky činnosti agentúry v rámci systému EUROSUR.

| (13) | Akákoľvek zmena osobných údajov v európskom situačnom prehľade a spoločnom súbore predhraničných spravodajských informácií by mala predstavovať výnimku. Mala by sa vykonávať na základe existujúceho vnútroštátneho práva a práva Únie a rešpektovať ich špecifické požiadavky na ochranu údajov. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (3), nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4) a rámcové rozhodnutie Rady 2008/977/SVV (5) sa uplatňujú v prípadoch, v ktorých špecifickejšie nástroje, ako je nariadenie (ES) č. 2007/2004, neposkytujú úplný režim ochrany údajov. |
| --- | --- |

(13)

Akákoľvek zmena osobných údajov v európskom situačnom prehľade a spoločnom súbore predhraničných spravodajských informácií by mala predstavovať výnimku. Mala by sa vykonávať na základe existujúceho vnútroštátneho práva a práva Únie a rešpektovať ich špecifické požiadavky na ochranu údajov. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (3), nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4) a rámcové rozhodnutie Rady 2008/977/SVV (5) sa uplatňujú v prípadoch, v ktorých špecifickejšie nástroje, ako je nariadenie (ES) č. 2007/2004, neposkytujú úplný režim ochrany údajov.

| (14) | V záujme postupného geografického spustenia systému EUROSUR by sa povinnosť určiť a prevádzkovať národné koordinačné centrá mala plniť v dvoch po sebe nasledujúcich etapách: v prvej etape by ju mali splniť členské štáty nachádzajúce sa na južnej a východnej vonkajšej hranici a v druhej etape zostávajúce členské štáty. |
| --- | --- |

(14)

V záujme postupného geografického spustenia systému EUROSUR by sa povinnosť určiť a prevádzkovať národné koordinačné centrá mala plniť v dvoch po sebe nasledujúcich etapách: v prvej etape by ju mali splniť členské štáty nachádzajúce sa na južnej a východnej vonkajšej hranici a v druhej etape zostávajúce členské štáty.

| (15) | Toto nariadenie obsahuje ustanovenia o spolupráci so susednými tretími krajinami, pretože náležite štruktúrovaná a nepretržitá výmena informácií a spolupráca s týmito krajinami, a najmä so stredozemským regiónom, sú kľúčovými faktormi k dosiahnutiu cieľov systému EUROSUR. Je nevyhnutné, aby sa akákoľvek výmena informácií a akákoľvek spolupráca medzi členskými štátmi a susednými tretími krajinami uskutočňovala v plnom súlade so základnými právami a najmä zásadou zákazu vyhostenia alebo vrátenia. |
| --- | --- |

(15)

Toto nariadenie obsahuje ustanovenia o spolupráci so susednými tretími krajinami, pretože náležite štruktúrovaná a nepretržitá výmena informácií a spolupráca s týmito krajinami, a najmä so stredozemským regiónom, sú kľúčovými faktormi k dosiahnutiu cieľov systému EUROSUR. Je nevyhnutné, aby sa akákoľvek výmena informácií a akákoľvek spolupráca medzi členskými štátmi a susednými tretími krajinami uskutočňovala v plnom súlade so základnými právami a najmä zásadou zákazu vyhostenia alebo vrátenia.

| (16) | Toto nariadenie obsahuje ustanovenia o možnosti úzkej spolupráce s Írskom a Spojeným kráľovstvom, ktoré môžu pomáhať pri lepšom dosahovaní cieľov systému EUROSUR. |
| --- | --- |

(16)

Toto nariadenie obsahuje ustanovenia o možnosti úzkej spolupráce s Írskom a Spojeným kráľovstvom, ktoré môžu pomáhať pri lepšom dosahovaní cieľov systému EUROSUR.

| (17) | Agentúra a členské štáty by pri vykonávaní tohto nariadenia mali čo najlepšie využívať existujúce kapacity z hľadiska ľudských zdrojov, ako aj technického vybavenia, a to na úrovni Únie i na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

(17)

Agentúra a členské štáty by pri vykonávaní tohto nariadenia mali čo najlepšie využívať existujúce kapacity z hľadiska ľudských zdrojov, ako aj technického vybavenia, a to na úrovni Únie i na vnútroštátnej úrovni.

| (18) | Komisia by mala pravidelne posudzovať výsledky vykonávania tohto nariadenia, aby určila mieru, do akej sa ciele systému EUROSUR splnili. |
| --- | --- |

(18)

Komisia by mala pravidelne posudzovať výsledky vykonávania tohto nariadenia, aby určila mieru, do akej sa ciele systému EUROSUR splnili.

| (19) | V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto nariadenie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto nariadení, či ho vykoná vo svojom vnútroštátnom práve. |
| --- | --- |

(19)

V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto nariadenie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto nariadení, či ho vykoná vo svojom vnútroštátnom práve.

| (20) | Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES (6); Spojené kráľovstvo sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané a ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. |
| --- | --- |

(20)

Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES (6); Spojené kráľovstvo sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané a ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

| (21) | Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (7); Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. |
| --- | --- |

(21)

Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (7); Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

| (22) | Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis
   (8), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES (9). Nórsko by malo zriadiť národné koordinačné centrum v súlade s týmto nariadením od 2. decembra 2013. |
| --- | --- |

(22)

Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis
   (8), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES (9). Nórsko by malo zriadiť národné koordinačné centrum v súlade s týmto nariadením od 2. decembra 2013.

| (23) | Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis
   (10), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (11). |
| --- | --- |

(23)

Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis
   (10), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (11).

| (24) | Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis
   (12), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ (13). |
| --- | --- |

(24)

Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis
   (12), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ (13).

| (25) | Vykonávanie tohto nariadenia nemá vplyv na rozdelenie právomocí medzi Úniou a členskými štátmi ani na povinnosti členských štátov podľa Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve, Medzinárodného dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori, Medzinárodného dohovoru o pátraní a záchrane na mori, Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nadnárodnému organizovanému zločinu a jeho Protokolu proti pašovaniu migrantov po súši, po mori a letecky, Dohovoru o právnom postavení utečencov, Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd a ďalších relevantných medzinárodných nástrojov. |
| --- | --- |

(25)

Vykonávanie tohto nariadenia nemá vplyv na rozdelenie právomocí medzi Úniou a členskými štátmi ani na povinnosti členských štátov podľa Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve, Medzinárodného dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori, Medzinárodného dohovoru o pátraní a záchrane na mori, Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nadnárodnému organizovanému zločinu a jeho Protokolu proti pašovaniu migrantov po súši, po mori a letecky, Dohovoru o právnom postavení utečencov, Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd a ďalších relevantných medzinárodných nástrojov.

| (26) | Vykonávanie tohto nariadenia nemá vplyv na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 (14) ani na pravidlá dozoru nad námornými vonkajšími hranicami v rámci operačnej spolupráce koordinovanej agentúrou. |
| --- | --- |

(26)

Vykonávanie tohto nariadenia nemá vplyv na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 (14) ani na pravidlá dozoru nad námornými vonkajšími hranicami v rámci operačnej spolupráce koordinovanej agentúrou.

| (27) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to zriadenie systému EUROSUR, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa, |
| --- | --- |

(27)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to zriadenie systému EUROSUR, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

HLAVA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa v záujme zlepšenia situačnej informovanosti a zvýšenia reakčnej spôsobilosti na vonkajších hraniciach členských štátov Únie (ďalej len „vonkajšie hranice“) zriaďuje spoločný rámec na výmenu informácií a spoluprácu medzi členskými štátmi a agentúrou na účely odhaľovania, prevencie a potláčania nelegálneho prisťahovalectva a cezhraničnej trestnej činnosti a prispievania k zabezpečeniu ochrany životov migrantov a ich zachraňovaniu(ďalej len „systém EUROSUR“).

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

1.   Toto nariadenie sa vzťahuje na dozor nad vonkajšími pozemnými a námornými hranicami vrátane monitorovania, odhaľovania, identifikácie, sledovania, predchádzania a zachytávania neoprávneného prekračovania hraníc na účely odhaľovania, prevencie a potláčania nelegálneho prisťahovalectva a cezhraničnej trestnej činnosti a prispievania k zabezpečeniu ochrany životov migrantov a ich zachraňovaniu.

2.   Toto nariadenie sa môže vzťahovať aj na dozor nad vzdušnými hranicami, ako aj na kontroly na hraničných priechodoch, ak členské štáty dobrovoľne poskytnú tieto informácie do systému EUROSUR.

3.   Toto nariadenie sa nevzťahuje na žiadne právne ani administratívne opatrenie prijaté po tom, ako príslušné orgány členského štátu zachytili cezhraničnú trestnú činnosť alebo neoprávnené prekročenie vonkajšej hranice osobami.

4.   Členské štáty a agentúra dodržiavajú pri uplatňovaní tohto nariadenia základné práva, najmä zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia a rešpektovania ľudskej dôstojnosti a požiadavky na ochranu údajov. Prednosť dávajú osobitným potrebám detí, maloletých bez sprievodu, obetí obchodovania s ľuďmi, osôb vyžadujúcich bezodkladnú lekársku pomoc, osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, osôb v tiesni na mori, ako aj ďalších osôb v obzvlášť zraniteľnom postavení.

Článok 3

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| a) | „agentúra“ je Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie zriadená nariadením (ES) č. 2007/2004; |
| --- | --- |

a)

„agentúra“ je Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie zriadená nariadením (ES) č. 2007/2004;

| b) | „situačná informovanosť“ je schopnosť monitorovať, odhaľovať, identifikovať, sledovať a pochopiť nelegálne cezhraničné aktivity s cieľom nájsť opodstatnené dôvody na reakčné opatrenia na základe kombinácie nových informácií s existujúcimi poznatkami a nadobudnúť lepšiu schopnosť predchádzať úmrtiam migrantov na vonkajších hraniciach, pozdĺž nich alebo v ich blízkosti; |
| --- | --- |

b)

„situačná informovanosť“ je schopnosť monitorovať, odhaľovať, identifikovať, sledovať a pochopiť nelegálne cezhraničné aktivity s cieľom nájsť opodstatnené dôvody na reakčné opatrenia na základe kombinácie nových informácií s existujúcimi poznatkami a nadobudnúť lepšiu schopnosť predchádzať úmrtiam migrantov na vonkajších hraniciach, pozdĺž nich alebo v ich blízkosti;

| c) | „reakčná spôsobilosť“ je schopnosť uskutočniť opatrenia zamerané na potláčanie nelegálnych cezhraničných aktivít na vonkajších hraniciach, pozdĺž nich alebo v ich blízkosti vrátane prostriedkov a času na náležitú reakciu; |
| --- | --- |

c)

„reakčná spôsobilosť“ je schopnosť uskutočniť opatrenia zamerané na potláčanie nelegálnych cezhraničných aktivít na vonkajších hraniciach, pozdĺž nich alebo v ich blízkosti vrátane prostriedkov a času na náležitú reakciu;

| d) | „situačný prehľad“ je grafické rozhranie na zobrazovanie údajov a informácií v takmer reálnom čase prijatých od rôznych orgánov, z rôznych snímačov, platforiem a ďalších zdrojov, ktoré sú spoločne využívané v rámci komunikačných a informačných kanálov s inými orgánmi, aby sa dosiahla situačná informovanosť a podporila reakčná spôsobilosť na vonkajších hraniciach a v predhraničnej oblasti; |
| --- | --- |

d)

„situačný prehľad“ je grafické rozhranie na zobrazovanie údajov a informácií v takmer reálnom čase prijatých od rôznych orgánov, z rôznych snímačov, platforiem a ďalších zdrojov, ktoré sú spoločne využívané v rámci komunikačných a informačných kanálov s inými orgánmi, aby sa dosiahla situačná informovanosť a podporila reakčná spôsobilosť na vonkajších hraniciach a v predhraničnej oblasti;

| e) | „cezhraničná trestná činnosť“ je akákoľvek závažná trestná činnosť s cezhraničným rozmerom, páchaná na vonkajších hraniciach, pozdĺž nich alebo v ich blízkosti; |
| --- | --- |

e)

„cezhraničná trestná činnosť“ je akákoľvek závažná trestná činnosť s cezhraničným rozmerom, páchaná na vonkajších hraniciach, pozdĺž nich alebo v ich blízkosti;

| f) | „úsek vonkajších hraníc“ je celá alebo čiastočná vonkajšia pozemná alebo námorná hranica členského štátu podľa vymedzenia vnútroštátnym právom alebo podľa určenia národným koordinačným centrom alebo akýmkoľvek iným zodpovedným vnútroštátnym orgánom; |
| --- | --- |

f)

„úsek vonkajších hraníc“ je celá alebo čiastočná vonkajšia pozemná alebo námorná hranica členského štátu podľa vymedzenia vnútroštátnym právom alebo podľa určenia národným koordinačným centrom alebo akýmkoľvek iným zodpovedným vnútroštátnym orgánom;

| g) | „predhraničná oblasť“ je geografická oblasť nachádzajúca sa za vonkajšími hranicami; |
| --- | --- |

g)

„predhraničná oblasť“ je geografická oblasť nachádzajúca sa za vonkajšími hranicami;

| h) | „krízová situácia“ je akákoľvek prírodná alebo človekom spôsobená katastrofa, nehoda, humanitárna alebo politická kríza alebo akákoľvek ďalšia závažná situácia, ku ktorej dochádza na vonkajších hraniciach, pozdĺž nich alebo v ich blízkosti, a ktorá môže mať významný vplyv na kontrolu vonkajších hraníc; |
| --- | --- |

h)

„krízová situácia“ je akákoľvek prírodná alebo človekom spôsobená katastrofa, nehoda, humanitárna alebo politická kríza alebo akákoľvek ďalšia závažná situácia, ku ktorej dochádza na vonkajších hraniciach, pozdĺž nich alebo v ich blízkosti, a ktorá môže mať významný vplyv na kontrolu vonkajších hraníc;

| i) | „mimoriadna udalosť“ je situácia súvisiaca s nelegálnym prisťahovalectvom, cezhraničnou trestnou činnosťou alebo rizikom pre životy migrantov na vonkajších hraniciach, pozdĺž nich alebo v ich blízkosti. |
| --- | --- |

i)

„mimoriadna udalosť“ je situácia súvisiaca s nelegálnym prisťahovalectvom, cezhraničnou trestnou činnosťou alebo rizikom pre životy migrantov na vonkajších hraniciach, pozdĺž nich alebo v ich blízkosti.

HLAVA II

RÁMEC

KAPITOLA I

Zložky

Článok 4

Rámec systému EUROSUR

1.   Berúc do úvahy existujúce mechanizmy výmeny informácií a spolupráce, členské štáty a agentúra na výmenu informácií a spoluprácu v oblasti hraničného dozoru využívajú rámec systému EUROSUR, ktorý tvoria tieto zložky:

| a) | národné koordinačné centrá; |
| --- | --- |

a)

národné koordinačné centrá;

| b) | národné situačné prehľady; |
| --- | --- |

b)

národné situačné prehľady;

| c) | komunikačná sieť; |
| --- | --- |

c)

komunikačná sieť;

| d) | európsky situačný prehľad; |
| --- | --- |

d)

európsky situačný prehľad;

| e) | spoločný súbor predhraničných spravodajských informácií; |
| --- | --- |

e)

spoločný súbor predhraničných spravodajských informácií;

| f) | spoločné uplatňovanie nástrojov dozoru. |
| --- | --- |

f)

spoločné uplatňovanie nástrojov dozoru.

2.   Národné koordinačné centrá poskytujú agentúre prostredníctvom komunikačnej siete informácie zo svojich národných situačných prehľadov, ktoré sú potrebné na zriadenie a vedenie európskeho situačného prehľadu a spoločného súboru predhraničných spravodajských informácií.

3.   Agentúra poskytuje národným koordinačným centrám prostredníctvom komunikačnej siete neobmedzený prístup k európskemu situačnému prehľadu a spoločnému súboru predhraničných spravodajských informácií.

4.   Zložky uvedené v odseku 1 sa vytvárajú a vedú v súlade so zásadami uvedenými v prílohe.

Článok 5

Národné koordinačné centrum

1.   Každý členský štát určí, prevádzkuje a spravuje národné koordinačné centrum, ktoré koordinuje a vymieňa informácie medzi všetkými orgánmi zodpovednými za dozor na vonkajších hraniciach na vnútroštátnej úrovni, ako aj s ostatnými národnými koordinačnými centrami a agentúrou. Každý členský štát oznámi zriadenie svojho národného koordinačného centra Komisii, ktorá o tom bezodkladne informuje ostatné členské štáty a agentúru.

2.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 17, a v rámci systému EUROSUR je národné koordinačné centrum jediným kontaktným miestom na výmenu informácií a na spoluprácu s ostatnými národnými koordinačnými centrami a agentúrou.

3.   Národné koordinačné centrum:

| a) | zabezpečuje včasnú výmenu informácií a včasnú spoluprácu medzi všetkými vnútroštátnymi orgánmi zodpovednými za dozor na vonkajších hraniciach, ako aj s ostatnými národnými koordinačnými centrami a agentúrou; |
| --- | --- |

a)

zabezpečuje včasnú výmenu informácií a včasnú spoluprácu medzi všetkými vnútroštátnymi orgánmi zodpovednými za dozor na vonkajších hraniciach, ako aj s ostatnými národnými koordinačnými centrami a agentúrou;

| b) | zabezpečuje včasnú výmenu informácií s orgánmi zodpovednými za pátranie a záchranu, presadzovanie práva, azyl a prisťahovalectvo na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

b)

zabezpečuje včasnú výmenu informácií s orgánmi zodpovednými za pátranie a záchranu, presadzovanie práva, azyl a prisťahovalectvo na vnútroštátnej úrovni;

| c) | prispieva k účinnému a efektívnemu riadeniu zdrojov a personálu; |
| --- | --- |

c)

prispieva k účinnému a efektívnemu riadeniu zdrojov a personálu;

| d) | vytvára a vedie národný situačný prehľad v súlade s článkom 9; |
| --- | --- |

d)

vytvára a vedie národný situačný prehľad v súlade s článkom 9;

| e) | podporuje plánovanie a vykonávanie vnútroštátnych činností hraničného dozoru; |
| --- | --- |

e)

podporuje plánovanie a vykonávanie vnútroštátnych činností hraničného dozoru;

| f) | koordinuje vnútroštátny systém hraničného dozoru v súlade s vnútroštátnym právom; |
| --- | --- |

f)

koordinuje vnútroštátny systém hraničného dozoru v súlade s vnútroštátnym právom;

| g) | na účely tohto nariadenia prispieva k pravidelnému meraniu účinkov vnútroštátnych činností hraničného dozoru; |
| --- | --- |

g)

na účely tohto nariadenia prispieva k pravidelnému meraniu účinkov vnútroštátnych činností hraničného dozoru;

| h) | koordinuje operačné opatrenia s ostatnými členskými štátmi bez toho, aby boli dotknuté právomoci agentúry a členských štátov. |
| --- | --- |

h)

koordinuje operačné opatrenia s ostatnými členskými štátmi bez toho, aby boli dotknuté právomoci agentúry a členských štátov.

4.   Národné koordinačné centrum pracuje dvadsaťštyri hodín denne a sedem dní v týždni.

Článok 6

Agentúra

1.   Agentúra:

| a) | vytvára a spravuje komunikačnú sieť pre systém EUROSUR v súlade s článkom 7; |
| --- | --- |

a)

vytvára a spravuje komunikačnú sieť pre systém EUROSUR v súlade s článkom 7;

| b) | vytvára a vedie európsky situačný prehľad v súlade s článkom 10; |
| --- | --- |

b)

vytvára a vedie európsky situačný prehľad v súlade s článkom 10;

| c) | vytvára a vedie spoločný súbor predhraničných spravodajských informácií v súlade s článkom 11; |
| --- | --- |

c)

vytvára a vedie spoločný súbor predhraničných spravodajských informácií v súlade s článkom 11;

| d) | koordinuje spoločné uplatňovanie nástrojov dozoru v súlade s článkom 12. |
| --- | --- |

d)

koordinuje spoločné uplatňovanie nástrojov dozoru v súlade s článkom 12.

2.   Agentúra pracuje na účely odseku 1 dvadsaťštyri hodín denne a sedem dní v týždni.

Článok 7

Komunikačná sieť

1.   Agentúra vytvorí a spravuje komunikačnú sieť na účely poskytovania komunikačných a analytických nástrojov a umožnenia výmeny neutajovaných citlivých a utajovaných skutočností bezpečným spôsobom a v takmer reálnom čase s národnými koordinačnými centrami a medzi nimi. Táto sieť je v prevádzke dvadsaťštyri hodín denne a sedem dní v týždni a umožňuje:

| a) | dvojstrannú a viacstrannú výmenu informácií v takmer reálnom čase; |
| --- | --- |

a)

dvojstrannú a viacstrannú výmenu informácií v takmer reálnom čase;

| b) | audiokonferencie a videokonferencie; |
| --- | --- |

b)

audiokonferencie a videokonferencie;

| c) | bezpečné zaobchádzanie s neutajovanými citlivými skutočnosťami, ich bezpečné uchovávanie, prenos a spracúvanie; |
| --- | --- |

c)

bezpečné zaobchádzanie s neutajovanými citlivými skutočnosťami, ich bezpečné uchovávanie, prenos a spracúvanie;

| d) | bezpečné zaobchádzanie s utajovanými skutočnosťami EÚ až po stupeň utajenia RESTREINT UE/EU RESTRICTED alebo rovnocenné vnútroštátne klasifikačné stupne, ich bezpečné uchovávanie, prenos a spracovanie, zaisťujúc pritom, aby sa s utajovanými skutočnosťami nakladalo v samostatnej a riadne akreditovanej časti komunikačnej siete a tiež aby sa uchovávali, prenášali a spracúvali v tejto samostatnej a riadne akreditovanej časti komunikačnej siete. |
| --- | --- |

d)

bezpečné zaobchádzanie s utajovanými skutočnosťami EÚ až po stupeň utajenia RESTREINT UE/EU RESTRICTED alebo rovnocenné vnútroštátne klasifikačné stupne, ich bezpečné uchovávanie, prenos a spracovanie, zaisťujúc pritom, aby sa s utajovanými skutočnosťami nakladalo v samostatnej a riadne akreditovanej časti komunikačnej siete a tiež aby sa uchovávali, prenášali a spracúvali v tejto samostatnej a riadne akreditovanej časti komunikačnej siete.

2.   Agentúra poskytuje technickú podporu a zabezpečuje, aby bola komunikačná sieť interoperabilná s akýmkoľvek iným relevantným komunikačným a informačným systémom spravovaným agentúrou.

3.   Agentúra si v súlade s článkom 11d nariadenia (ES) č. 2007/2004 vymieňa, spracúva a ukladá neutajované citlivé a utajované skutočnosti v komunikačnej sieti.

4.   Národné koordinačné centrá si vymieňajú, spracúvajú a ukladajú neutajované citlivé a utajované skutočnosti v komunikačnej sieti v súlade s pravidlami a normami, ktoré sú rovnocenné s tými, ktoré sú stanovené v rokovacom poriadku Komisie (15).

5.   Orgány, agentúry a ďalšie subjekty členských štátov, ktoré využívajú komunikačnú sieť, zabezpečia, aby sa pri zaobchádzaní s utajovanými skutočnosťami dodržiavali bezpečnostné pravidlá a normy rovnocenné tým, ktoré uplatňuje agentúra.

KAPITOLA II

Situačná informovanosť

Článok 8

Situačné prehľady

1.   Národné situačné prehľady, európsky situačný prehľad a spoločný súbor predhraničných spravodajských informácií sa vytvárajú prostredníctvom zberu, hodnotenia, porovnávania, analýzy, výkladu, generovania, vizualizácie a šírenia informácií.

2.   Prehľady uvedené v odseku 1 sa skladajú z týchto vrstiev:

| a) | vrstva udalostí; |
| --- | --- |

a)

vrstva udalostí;

| b) | operačná vrstva; |
| --- | --- |

b)

operačná vrstva;

| c) | analytická vrstva. |
| --- | --- |

c)

analytická vrstva.

Článok 9

Národný situačný prehľad

1.   Národné koordinačné centrum vytvára a vedie národný situačný prehľad s cieľom poskytnúť všetkým orgánom zodpovedným za kontrolu a predovšetkým dozor na vonkajších hraniciach na vnútroštátnej úrovni účinné, presné a včasné informácie.

2.   Národný situačný prehľad sa skladá z informácií zozbieraných z týchto zdrojov:

| a) | vnútroštátny systém hraničného dozoru, v súlade s vnútroštátnym právom; |
| --- | --- |

a)

vnútroštátny systém hraničného dozoru, v súlade s vnútroštátnym právom;

| b) | stacionárne a mobilné technické prostriedky prevádzkované vnútroštátnymi orgánmi, ktoré sú zodpovedné za dozor na vonkajších hraniciach; |
| --- | --- |

b)

stacionárne a mobilné technické prostriedky prevádzkované vnútroštátnymi orgánmi, ktoré sú zodpovedné za dozor na vonkajších hraniciach;

| c) | hliadky hraničného dozoru a iné monitorovacie misie; |
| --- | --- |

c)

hliadky hraničného dozoru a iné monitorovacie misie;

| d) | miestne, regionálne a iné koordinačné centrá; |
| --- | --- |

d)

miestne, regionálne a iné koordinačné centrá;

| e) | ďalšie relevantné vnútroštátne orgány a systémy vrátane styčných dôstojníkov, operačných centier a kontaktných miest; |
| --- | --- |

e)

ďalšie relevantné vnútroštátne orgány a systémy vrátane styčných dôstojníkov, operačných centier a kontaktných miest;

| f) | agentúra; |
| --- | --- |

f)

agentúra;

| g) | národné koordinačné centrá v iných členských štátoch; |
| --- | --- |

g)

národné koordinačné centrá v iných členských štátoch;

| h) | orgány tretích krajín na základe dvojstranných alebo viacstranných dohôd a regionálne siete, ako sa uvádza v článku 20; |
| --- | --- |

h)

orgány tretích krajín na základe dvojstranných alebo viacstranných dohôd a regionálne siete, ako sa uvádza v článku 20;

| i) | systémy hlásenia lodí v súlade so svojimi príslušnými právnymi základmi; |
| --- | --- |

i)

systémy hlásenia lodí v súlade so svojimi príslušnými právnymi základmi;

| j) | ďalšie relevantné európske a medzinárodné organizácie; |
| --- | --- |

j)

ďalšie relevantné európske a medzinárodné organizácie;

| k) | iné zdroje. |
| --- | --- |

k)

iné zdroje.

3.   Vrstva udalostí národného situačného prehľadu pozostáva z týchto podvrstiev:

| a) | podvrstva týkajúca sa neoprávneného prekračovania hraníc vrátane informácií, ktoré má k dispozícii národné koordinačné centrum o mimoriadnych udalostiach súvisiacich s rizikom pre životy migrantov; |
| --- | --- |

a)

podvrstva týkajúca sa neoprávneného prekračovania hraníc vrátane informácií, ktoré má k dispozícii národné koordinačné centrum o mimoriadnych udalostiach súvisiacich s rizikom pre životy migrantov;

| b) | podvrstva týkajúca sa cezhraničnej trestnej činnosti; |
| --- | --- |

b)

podvrstva týkajúca sa cezhraničnej trestnej činnosti;

| c) | podvrstva týkajúca sa krízových situácií; |
| --- | --- |

c)

podvrstva týkajúca sa krízových situácií;

| d) | podvrstva týkajúca sa iných udalostí, ktorá obsahuje informácie o neidentifikovaných a podozrivých vozidlách, plavidlách a iných strojoch a osobách prítomných na vonkajších hraniciach dotknutého členského štátu, pozdĺž nich alebo v ich blízkosti, rovnako ako o akejkoľvek inej udalosti, ktorá by mohla mať významný vplyv na kontrolu vonkajších hraníc. |
| --- | --- |

d)

podvrstva týkajúca sa iných udalostí, ktorá obsahuje informácie o neidentifikovaných a podozrivých vozidlách, plavidlách a iných strojoch a osobách prítomných na vonkajších hraniciach dotknutého členského štátu, pozdĺž nich alebo v ich blízkosti, rovnako ako o akejkoľvek inej udalosti, ktorá by mohla mať významný vplyv na kontrolu vonkajších hraníc.

4.   Národné koordinačné centrum prisúdi každej mimoriadnej udalosti v rámci vrstvy udalostí národného situačného prehľadu jediný orientačný stupeň vplyvu v rozsahu od „nízky“ a „stredný“ po „vysoký“. Všetky mimoriadne udalosti sa oznámia aj agentúre.

5.   Operačná vrstva národného situačného prehľadu pozostáva z týchto podvrstiev:

| a) | podvrstva týkajúca sa vlastných prostriedkov vrátane vojenských prostriedkov na pomoc misii na presadzovanie práva, ako aj operačných oblastí, ktorá obsahuje informácie o polohe, stave a type vlastných prostriedkov a o príslušných orgánoch. V súvislosti s vojenskými prostriedkami na pomoc misii na presadzovanie práva môže národné koordinačné centrum na žiadosť vnútroštátneho orgánu, ktorý zodpovedá za takéto prostriedky, rozhodnúť obmedziť prístup k takýmto informáciám na „potrebu poznať“; |
| --- | --- |

a)

podvrstva týkajúca sa vlastných prostriedkov vrátane vojenských prostriedkov na pomoc misii na presadzovanie práva, ako aj operačných oblastí, ktorá obsahuje informácie o polohe, stave a type vlastných prostriedkov a o príslušných orgánoch. V súvislosti s vojenskými prostriedkami na pomoc misii na presadzovanie práva môže národné koordinačné centrum na žiadosť vnútroštátneho orgánu, ktorý zodpovedá za takéto prostriedky, rozhodnúť obmedziť prístup k takýmto informáciám na „potrebu poznať“;

| b) | podvrstva environmentálnych informácií, ktorá obsahuje alebo poskytuje prístup k informáciám o teréne a poveternostných podmienkach na vonkajších hraniciach dotknutého členského štátu. |
| --- | --- |

b)

podvrstva environmentálnych informácií, ktorá obsahuje alebo poskytuje prístup k informáciám o teréne a poveternostných podmienkach na vonkajších hraniciach dotknutého členského štátu.

6.   Informácie o vlastných prostriedkoch v operačnej vrstve sú utajené stupňom RESTREINT UE/EU RESTRICTED.

7.   Analytická vrstva národného situačného prehľadu pozostáva z týchto podvrstiev:

| a) | informačná podvrstva, ktorá obsahuje najdôležitejšie udalosti a ukazovatele, ktoré sú relevantné na účely tohto nariadenia; |
| --- | --- |

a)

informačná podvrstva, ktorá obsahuje najdôležitejšie udalosti a ukazovatele, ktoré sú relevantné na účely tohto nariadenia;

| b) | analytická podvrstva, ktorá zahŕňa analytické správy, trendy v oblasti posudzovania rizík, regionálne monitory a informačné poznámky, ktoré sú relevantné na účely tohto nariadenia; |
| --- | --- |

b)

analytická podvrstva, ktorá zahŕňa analytické správy, trendy v oblasti posudzovania rizík, regionálne monitory a informačné poznámky, ktoré sú relevantné na účely tohto nariadenia;

| c) | spravodajská podvrstva, ktorá obsahuje analyzované informácie, ktoré sú relevantné na účely tohto nariadenia, a najmä na prisudzovanie stupňa vplyvu úsekom vonkajších hraníc; |
| --- | --- |

c)

spravodajská podvrstva, ktorá obsahuje analyzované informácie, ktoré sú relevantné na účely tohto nariadenia, a najmä na prisudzovanie stupňa vplyvu úsekom vonkajších hraníc;

| d) | podvrstva snímok a zemepisných údajov, ktorá zahŕňa referenčné snímky, podkladové mapy, overovanie analyzovaných informácií a analýzu zmien (snímky z pozorovania Zeme), ako aj odhaľovanie zmien, georeferencované údaje a mapy priepustnosti vonkajších hraníc. |
| --- | --- |

d)

podvrstva snímok a zemepisných údajov, ktorá zahŕňa referenčné snímky, podkladové mapy, overovanie analyzovaných informácií a analýzu zmien (snímky z pozorovania Zeme), ako aj odhaľovanie zmien, georeferencované údaje a mapy priepustnosti vonkajších hraníc.

8.   Informácie obsiahnuté v analytickej vrstve a environmentálne informácie v operačnej vrstve národného situačného prehľadu môžu vychádzať z informácií poskytnutých v európskom situačnom prehľade a spoločnom súbore predhraničných spravodajských informácií.

9.   Národné koordinačné centrá susedných členských štátov priamo a v takmer reálnom čase vzájomne využívajú situačný prehľad susedných úsekov vonkajších hraníc týkajúci sa:

| a) | mimoriadnych udalostí a iných významných udalostí obsiahnutých vo vrstve udalostí; |
| --- | --- |

a)

mimoriadnych udalostí a iných významných udalostí obsiahnutých vo vrstve udalostí;

| b) | správ taktickej analýzy rizík obsiahnutých v analytickej vrstve. |
| --- | --- |

b)

správ taktickej analýzy rizík obsiahnutých v analytickej vrstve.

10.   Národné koordinačné centrá susedných členských štátov môžu priamo a v takmer reálnom čase vzájomne využívať situačný prehľad susedných úsekov vonkajších hraníc týkajúci sa polohy, stavu a typu vlastných prostriedkov prevádzkovaných v susedných úsekoch vonkajších hraníc, ktoré sa nachádzajú v operačnej vrstve.

Článok 10

Európsky situačný prehľad

1.   Agentúra vytvára a vedie európsky situačný prehľad s cieľom poskytovať národným koordinačným centrám účinné, presné a včasné informácie a analýzu.

2.   Európsky situačný prehľad sa skladá z informácií zozbieraných z týchto zdrojov:

| a) | národné situačné prehľady v rozsahu vyžadovanom týmto článkom; |
| --- | --- |

a)

národné situačné prehľady v rozsahu vyžadovanom týmto článkom;

| b) | agentúra; |
| --- | --- |

b)

agentúra;

| c) | Komisia, ktorá poskytuje strategické informácie o hraničnej kontrole vrátane nedostatkov vo vykonávaní kontroly vonkajších hraníc; |
| --- | --- |

c)

Komisia, ktorá poskytuje strategické informácie o hraničnej kontrole vrátane nedostatkov vo vykonávaní kontroly vonkajších hraníc;

| d) | delegácie a úrady Únie; |
| --- | --- |

d)

delegácie a úrady Únie;

| e) | ďalšie relevantné orgány, úrady a agentúry Únie a medzinárodné organizácie uvedené v článku 18; |
| --- | --- |

e)

ďalšie relevantné orgány, úrady a agentúry Únie a medzinárodné organizácie uvedené v článku 18;

| f) | iné zdroje. |
| --- | --- |

f)

iné zdroje.

3.   Vrstva udalostí európskeho situačného prehľadu zahŕňa informácie týkajúce sa:

| a) | mimoriadnych udalostí a iných udalostí, ktoré obsahuje vrstva udalostí národného situačného prehľadu; |
| --- | --- |

a)

mimoriadnych udalostí a iných udalostí, ktoré obsahuje vrstva udalostí národného situačného prehľadu;

| b) | mimoriadnych udalostí a iných udalostí, ktoré obsahuje spoločný súbor predhraničných spravodajských informácií; |
| --- | --- |

b)

mimoriadnych udalostí a iných udalostí, ktoré obsahuje spoločný súbor predhraničných spravodajských informácií;

| c) | mimoriadnych udalostí v operačnej oblasti spoločnej operácie, pilotného projektu alebo rýchleho zásahu koordinovaného agentúrou. |
| --- | --- |

c)

mimoriadnych udalostí v operačnej oblasti spoločnej operácie, pilotného projektu alebo rýchleho zásahu koordinovaného agentúrou.

4.   Agentúra v európskom situačnom prehľade zohľadňuje stupeň vplyvu, ktorý národné koordinačné centrum prisúdilo v národnom situačnom prehľade konkrétnej mimoriadnej udalosti.

5.   Operačná vrstva európskeho situačného prehľadu pozostáva z týchto podvrstiev:

| a) | podvrstva vlastných prostriedkov, ktorá obsahuje informácie o polohe, čase, stave a type prostriedkov, ktoré sa zúčastňujú na spoločných operáciách, pilotných projektoch a rýchlych zásahoch agentúry alebo sú agentúre k dispozícii, a informácie o pláne nasadenia vrátane operačnej oblasti, harmonogramu hliadok a komunikačných kódov; |
| --- | --- |

a)

podvrstva vlastných prostriedkov, ktorá obsahuje informácie o polohe, čase, stave a type prostriedkov, ktoré sa zúčastňujú na spoločných operáciách, pilotných projektoch a rýchlych zásahoch agentúry alebo sú agentúre k dispozícii, a informácie o pláne nasadenia vrátane operačnej oblasti, harmonogramu hliadok a komunikačných kódov;

| b) | podvrstva operácií, ktorá obsahuje informácie o spoločných operáciách, pilotných projektoch a rýchlych zásahoch koordinovaných agentúrou vrátane mandátu, miesta, stavu a doby trvania misie, ako aj informácie o členských štátoch a ďalších zapojených aktéroch, denné a týždenné situačné hlásenia, štatistické údaje a informačné balíky pre médiá; |
| --- | --- |

b)

podvrstva operácií, ktorá obsahuje informácie o spoločných operáciách, pilotných projektoch a rýchlych zásahoch koordinovaných agentúrou vrátane mandátu, miesta, stavu a doby trvania misie, ako aj informácie o členských štátoch a ďalších zapojených aktéroch, denné a týždenné situačné hlásenia, štatistické údaje a informačné balíky pre médiá;

| c) | podvrstva environmentálnych informácií, ktorá obsahuje informácie o teréne a poveternostných podmienkach na vonkajších hraniciach. |
| --- | --- |

c)

podvrstva environmentálnych informácií, ktorá obsahuje informácie o teréne a poveternostných podmienkach na vonkajších hraniciach.

6.   Informácie o vlastných prostriedkoch v operačnej vrstve európskeho situačného prehľadu sú utajené stupňom RESTREINT UE/EU RESTRICTED.

7.   Analytická vrstva európskeho situačného prehľadu má rovnakú štruktúru ako analytická vrstva národného situačného prehľadu stanovená v článku 9 ods. 7.

Článok 11

Spoločný súbor predhraničných spravodajských informácií

1.   Agentúra vytvára a vedie spoločný súbor predhraničných spravodajských informácií s cieľom poskytovať národným koordinačným centrám účinné, presné a včasné informácie a analýzu, ktoré sa týkajú predhraničnej oblasti.

2.   Spoločný súbor predhraničných spravodajských informácií sa skladá z informácií zozbieraných z týchto zdrojov:

| a) | národné koordinačné centrá vrátane informácií a správ získaných od styčných dôstojníkov členských štátov prostredníctvom príslušných vnútroštátnych orgánov; |
| --- | --- |

a)

národné koordinačné centrá vrátane informácií a správ získaných od styčných dôstojníkov členských štátov prostredníctvom príslušných vnútroštátnych orgánov;

| b) | delegácie a úrady Únie; |
| --- | --- |

b)

delegácie a úrady Únie;

| c) | agentúra vrátane informácií a správ získaných od jej styčných dôstojníkov; |
| --- | --- |

c)

agentúra vrátane informácií a správ získaných od jej styčných dôstojníkov;

| d) | ďalšie relevantné orgány, úrady a agentúry Únie a medzinárodné organizácie uvedené v článku 18; |
| --- | --- |

d)

ďalšie relevantné orgány, úrady a agentúry Únie a medzinárodné organizácie uvedené v článku 18;

| e) | orgány tretích krajín na základe dvojstranných alebo viacstranných dohôd a regionálne siete, ako sa uvádza v článku 20, prostredníctvom národných koordinačných centier; |
| --- | --- |

e)

orgány tretích krajín na základe dvojstranných alebo viacstranných dohôd a regionálne siete, ako sa uvádza v článku 20, prostredníctvom národných koordinačných centier;

| f) | iné zdroje. |
| --- | --- |

f)

iné zdroje.

3.   Spoločný súbor predhraničných spravodajských informácií môže obsahovať informácie, ktoré sú relevantné z hľadiska dozoru nad vzdušnými hranicami a kontrol na vonkajších hraničných priechodoch.

4.   Vrstva udalostí, operačná vrstva a analytická vrstva spoločného súboru predhraničných spravodajských informácií majú rovnakú štruktúru ako tieto vrstvy v európskom situačnom prehľade, ako sú stanovené v článku 10.

5.   Agentúra každej mimoriadnej udalosti vo vrstve udalostí spoločného súboru predhraničných spravodajských informácií prisúdi jediný indikatívny stupeň vplyvu. Agentúra informuje národné koordinačné centrá o akýchkoľvek mimoriadnych udalostiach v predhraničnej oblasti.

Článok 12

Spoločné uplatňovanie nástrojov dozoru

1.   Agentúra koordinuje spoločné uplatňovanie nástrojov dozoru s cieľom pravidelne, spoľahlivo a hospodárne poskytovať národným koordinačným centrám a sebe informácie o dozore na vonkajších hraniciach a v predhraničnej oblasti.

2.   Agentúra národnému koordinačnému centru na jeho žiadosť poskytuje informácie o vonkajších hraniciach žiadajúceho členského štátu a o predhraničnej oblasti, ktoré môžu vychádzať zo:

| a) | selektívneho monitorovania prístavov a pobrežia určených tretích krajín, ktoré boli prostredníctvom analýzy rizík a informácií identifikované ako miesta nalodenia alebo tranzitu pre plavidlá alebo iné prostriedky používané na nelegálne prisťahovalectvo alebo cezhraničnú trestnú činnosť; |
| --- | --- |

a)

selektívneho monitorovania prístavov a pobrežia určených tretích krajín, ktoré boli prostredníctvom analýzy rizík a informácií identifikované ako miesta nalodenia alebo tranzitu pre plavidlá alebo iné prostriedky používané na nelegálne prisťahovalectvo alebo cezhraničnú trestnú činnosť;

| b) | sledovania plavidiel alebo iných prostriedkov na šírom mori, v súvislosti s ktorými existuje podozrenie, že sú používané na nelegálne prisťahovalectvo alebo cezhraničnú trestnú činnosť, alebo v súvislosti s ktorými bolo zistené, že sa na tieto účely používajú; |
| --- | --- |

b)

sledovania plavidiel alebo iných prostriedkov na šírom mori, v súvislosti s ktorými existuje podozrenie, že sú používané na nelegálne prisťahovalectvo alebo cezhraničnú trestnú činnosť, alebo v súvislosti s ktorými bolo zistené, že sa na tieto účely používajú;

| c) | monitorovania určených oblastí v pôsobnosti námorníctva s cieľom odhaliť, identifikovať a sledovať plavidlá a iné prostriedky používané na nelegálne prisťahovalectvo alebo cezhraničnú trestnú činnosť, alebo v súvislosti s ktorými existuje podozrenie, že sa na tieto účely používajú; |
| --- | --- |

c)

monitorovania určených oblastí v pôsobnosti námorníctva s cieľom odhaliť, identifikovať a sledovať plavidlá a iné prostriedky používané na nelegálne prisťahovalectvo alebo cezhraničnú trestnú činnosť, alebo v súvislosti s ktorými existuje podozrenie, že sa na tieto účely používajú;

| d) | environmentálneho posudzovania určených oblastí v pôsobnosti námorníctva a na vonkajšej pozemnej hranici na účely optimalizácie monitorovacích a hliadkovacích činností; |
| --- | --- |

d)

environmentálneho posudzovania určených oblastí v pôsobnosti námorníctva a na vonkajšej pozemnej hranici na účely optimalizácie monitorovacích a hliadkovacích činností;

| e) | selektívneho monitorovania určených predhraničných oblastí na vonkajších hraniciach, ktoré boli prostredníctvom analýzy rizík a informácií identifikované ako potenciálne oblasti odchodu alebo tranzitu pre nelegálne prisťahovalectvo alebo cezhraničnú trestnú činnosť. |
| --- | --- |

e)

selektívneho monitorovania určených predhraničných oblastí na vonkajších hraniciach, ktoré boli prostredníctvom analýzy rizík a informácií identifikované ako potenciálne oblasti odchodu alebo tranzitu pre nelegálne prisťahovalectvo alebo cezhraničnú trestnú činnosť.

3.   Agentúra poskytuje informácie uvedené v odseku 1 prostredníctvom kombinácie a analýzy údajov, ktoré môžu byť zozbierané z nasledujúcich systémov, zdrojov a platforiem:

| a) | systémy hlásenia lodí v súlade so svojimi príslušnými právnymi základmi; |
| --- | --- |

a)

systémy hlásenia lodí v súlade so svojimi príslušnými právnymi základmi;

| b) | satelitné snímky; |
| --- | --- |

b)

satelitné snímky;

| c) | snímače nasadené na akékoľvek vozidlo, plavidlo alebo iné prostriedky. |
| --- | --- |

c)

snímače nasadené na akékoľvek vozidlo, plavidlo alebo iné prostriedky.

4.   Agentúra môže odmietnuť žiadosť národného koordinačného centra z technických, finančných alebo operačných dôvodov. Agentúra oznámi národnému koordinačnému centru včas dôvody takéhoto odmietnutia.

5.   Agentúra môže z vlastného podnetu používať nástroje dozoru uvedené v odseku 2 na zber informácií, ktoré sú relevantné z hľadiska spoločného súboru predhraničných spravodajských informácií.

Článok 13

Spracúvanie osobných údajov

1.   Ak sa národný situačný prehľad používa na spracúvanie osobných údajov, tieto údaje sa spracúvajú v súlade so smernicou 95/46/ES, rámcovým rozhodnutím 2008/977/SVV a príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi v oblasti ochrany údajov.

2.   Európsky situačný prehľad a spoločný súbor predhraničných spravodajských informácií sa môžu použiť len na spracúvanie osobných údajov v súvislosti s identifikačnými číslami lodí.

Uvedené údaje sa spracúvajú v súlade s článkom 11ca nariadenia (ES) č. 2007/2004. Spracúvajú sa iba na účely odhaľovania, identifikácie a sledovania plavidiel, ako aj na účely uvedené v článku 11c ods. 3 uvedeného nariadenia. Automaticky sa vymažú do siedmich dní odo dňa prijatia údajov agentúrou, alebo ak je na sledovanie plavidla potrebný dlhší čas, do dvoch mesiacov odo dňa prijatia údajov agentúrou.

KAPITOLA III

Reakčná spôsobilosť

Článok 14

Určenie úsekov vonkajších hraníc

Na účely tohto nariadenia si každý členský štát rozdelí svoje vonkajšie pozemné a námorné hranice na hraničné úseky a oznámi ich agentúre.

Článok 15

Priradenie stupňov vplyvu úsekom vonkajších hraníc

1.   Na základe analýzy rizík agentúry a po dohode s dotknutým členským štátom priradí agentúra tieto stupne vplyvu každému úseku vonkajších pozemných a námorných hraníc členských štátov alebo zmení takéto stupne:

| a) | nízky stupeň vplyvu v prípade, že mimoriadne udalosti súvisiace s nelegálnym prisťahovalectvom alebo cezhraničnou trestnou činnosťou, vyskytujúce sa na danom hraničnom úseku, majú bezvýznamný vplyv na bezpečnosť hraníc; |
| --- | --- |

a)

nízky stupeň vplyvu v prípade, že mimoriadne udalosti súvisiace s nelegálnym prisťahovalectvom alebo cezhraničnou trestnou činnosťou, vyskytujúce sa na danom hraničnom úseku, majú bezvýznamný vplyv na bezpečnosť hraníc;

| b) | stredný stupeň vplyvu v prípade, že mimoriadne udalosti súvisiace s nelegálnym prisťahovalectvom alebo cezhraničnou trestnou činnosťou, vyskytujúce sa na danom hraničnom úseku, majú mierny vplyv na bezpečnosť hraníc; |
| --- | --- |

b)

stredný stupeň vplyvu v prípade, že mimoriadne udalosti súvisiace s nelegálnym prisťahovalectvom alebo cezhraničnou trestnou činnosťou, vyskytujúce sa na danom hraničnom úseku, majú mierny vplyv na bezpečnosť hraníc;

| c) | vysoký stupeň vplyvu v prípade, že mimoriadne udalosti súvisiace s nelegálnym prisťahovalectvom alebo cezhraničnou trestnou činnosťou, vyskytujúce sa na danom hraničnom úseku, majú významný vplyv na bezpečnosť hraníc. |
| --- | --- |

c)

vysoký stupeň vplyvu v prípade, že mimoriadne udalosti súvisiace s nelegálnym prisťahovalectvom alebo cezhraničnou trestnou činnosťou, vyskytujúce sa na danom hraničnom úseku, majú významný vplyv na bezpečnosť hraníc.

2.   Národné koordinačné centrum pravidelne posudzuje, či je na základe zohľadnenia informácií uvedených v národnom situačnom prehľade potrebné zmeniť stupeň vplyvu hraničných úsekov.

3.   Agentúra vizualizuje stupne vplyvu priradené vonkajším hraniciam v európskom situačnom prehľade.

Článok 16

Reakcia zodpovedajúca stupňom vplyvu

1.   Členské štáty zabezpečia, aby činnosti dozoru vykonávané na úsekoch vonkajších hraníc zodpovedali priradeným stupňom vplyvu takto:

| a) | ak je úseku vonkajšej hranice priradený nízky stupeň vplyvu, vnútroštátne orgány zodpovedné za dozor na vonkajšej hranici organizujú pravidelný dozor na základe analýzy rizík a zabezpečia prítomnosť dostatočného počtu personálu a dostatočných zdrojov v pohraničnej oblasti pripravených na sledovanie, identifikáciu a zachytenie; |
| --- | --- |

a)

ak je úseku vonkajšej hranice priradený nízky stupeň vplyvu, vnútroštátne orgány zodpovedné za dozor na vonkajšej hranici organizujú pravidelný dozor na základe analýzy rizík a zabezpečia prítomnosť dostatočného počtu personálu a dostatočných zdrojov v pohraničnej oblasti pripravených na sledovanie, identifikáciu a zachytenie;

| b) | ak je úseku vonkajšej hranice priradený stredný stupeň vplyvu, vnútroštátne orgány zodpovedné za dozor na vonkajšej hranici zabezpečia, aby sa okrem opatrení prijatých podľa písmena a) na tomto hraničnom úseku prijali aj primerané dozorné opatrenia. Ak sa prijmú tieto dozorné opatrenia, oznámi sa to národnému koordinačnému centru. Národné koordinačné centrum koordinuje akúkoľvek podporu poskytnutú v súlade s článkom 5 ods. 3; |
| --- | --- |

b)

ak je úseku vonkajšej hranice priradený stredný stupeň vplyvu, vnútroštátne orgány zodpovedné za dozor na vonkajšej hranici zabezpečia, aby sa okrem opatrení prijatých podľa písmena a) na tomto hraničnom úseku prijali aj primerané dozorné opatrenia. Ak sa prijmú tieto dozorné opatrenia, oznámi sa to národnému koordinačnému centru. Národné koordinačné centrum koordinuje akúkoľvek podporu poskytnutú v súlade s článkom 5 ods. 3;

| c) | ak je úseku vonkajšej hranice priradený vysoký stupeň vplyvu, dotknutý členský štát okrem opatrení prijatých podľa písmena b) zabezpečí prostredníctvom národného koordinačného centra, aby vnútroštátne orgány, ktoré vykonávajú svoju činnosť na tomto hraničnom úseku, dostali potrebnú podporu a aby sa prijali posilnené dozorné opatrenia. Tento členský štát môže požiadať agentúru o podporu, ak sú splnené podmienky ustanovené v nariadení (ES) č. 2007/2004, ktoré sa týkajú iniciovania spoločných operácií alebo rýchlych zásahov. |
| --- | --- |

c)

ak je úseku vonkajšej hranice priradený vysoký stupeň vplyvu, dotknutý členský štát okrem opatrení prijatých podľa písmena b) zabezpečí prostredníctvom národného koordinačného centra, aby vnútroštátne orgány, ktoré vykonávajú svoju činnosť na tomto hraničnom úseku, dostali potrebnú podporu a aby sa prijali posilnené dozorné opatrenia. Tento členský štát môže požiadať agentúru o podporu, ak sú splnené podmienky ustanovené v nariadení (ES) č. 2007/2004, ktoré sa týkajú iniciovania spoločných operácií alebo rýchlych zásahov.

2.   Národné koordinačné centrum pravidelne informuje agentúru o opatreniach prijatých na vnútroštátnej úrovni podľa odseku 1 písm. c).

3.   Keď sa úseku vonkajšej hranice, ktorý susedí s hraničným úsekom iného členského štátu alebo krajiny, s ktorou sú uzavreté dohody alebo fungujú regionálne siete v zmysle článkov 19 a 20, priradí stredný alebo vysoký stupeň vplyvu, národné koordinačné centrum kontaktuje národné koordinačné centrum susedného členského štátu alebo príslušný orgán susednej krajiny a usiluje sa o koordináciu potrebných cezhraničných opatrení.

4.   V prípade, že členský štát predloží žiadosť v súlade s odsekom 1 písm. c), agentúra pri odpovedi na túto žiadosť môže podporiť tento členský štát najmä:

| a) | prioritným využívaním spoločného uplatňovania nástrojov dozoru; |
| --- | --- |

a)

prioritným využívaním spoločného uplatňovania nástrojov dozoru;

| b) | koordinovaním nasadenia tímov európskej pohraničnej stráže v súlade s nariadením (ES) č. 2007/2004; |
| --- | --- |

b)

koordinovaním nasadenia tímov európskej pohraničnej stráže v súlade s nariadením (ES) č. 2007/2004;

| c) | zabezpečením nasadenia technického vybavenia, ktoré má agentúra k dispozícii v súlade s nariadením (ES) č. 2007/2004; |
| --- | --- |

c)

zabezpečením nasadenia technického vybavenia, ktoré má agentúra k dispozícii v súlade s nariadením (ES) č. 2007/2004;

| d) | koordinovaním akejkoľvek ďalšej podpory ponúkanej inými členskými štátmi. |
| --- | --- |

d)

koordinovaním akejkoľvek ďalšej podpory ponúkanej inými členskými štátmi.

5.   Agentúra spolu s dotknutým členským štátom vyhodnocuje priradenie stupňov vplyvu a zodpovedajúce opatrenia prijaté na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie vo svojich správach o analýze rizík.

HLAVA III

OSOBITNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 17

Pridelenie úloh iným orgánom v členských štátoch

1.   Členské štáty môžu poveriť regionálne, miestne, funkčné alebo iné orgány, ktoré sú oprávnené prijímať operačné rozhodnutia, zabezpečovaním situačnej informovanosti a reakčnej spôsobilosti v ich príslušných oblastiach právomocí vrátane úloh a právomocí uvedených v článku 5 ods. 3 písm. c), e) a f).

2.   Rozhodnutie členského štátu prideliť úlohy v súlade s odsekom 1 nesmie mať vplyv na schopnosť národného koordinačného centra spolupracovať a vymieňať si informácie s inými národnými koordinačnými centrami a agentúrou.

3.   Vo vopred vymedzených prípadoch určených na vnútroštátnej úrovni môže národné koordinačné centrum poveriť orgán uvedený v odseku 1 komunikáciou a výmenou informácií s regionálnymi orgánmi alebo národným koordinačným centrom iného členského štátu alebo príslušnými orgánmi tretej krajiny pod podmienkou, že tento orgán o takejto komunikácii a výmene informácií pravidelne informuje vlastné národné koordinačné centrum.

Článok 18

Spolupráca agentúry s tretími stranami

1.   Agentúra využíva existujúce informácie, spôsobilosti a systémy dostupné v iných inštitúciách, orgánoch, úradoch a agentúrach Únie a v medzinárodných organizáciách v medziach ich príslušných právnych rámcov.

2.   Agentúra v súlade s odsekom 1 spolupracuje najmä s týmito inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a medzinárodnými organizáciami:

| a) | s Európskym policajným úradom (Europol) s cieľom výmeny informácií o cezhraničnej trestnej činnosti, ktoré sa zahrnú do európskeho situačného prehľadu; |
| --- | --- |

a)

s Európskym policajným úradom (Europol) s cieľom výmeny informácií o cezhraničnej trestnej činnosti, ktoré sa zahrnú do európskeho situačného prehľadu;

| b) | so Satelitným strediskom Európskej únie, s Európskou námornou bezpečnostnou agentúrou a Európskou agentúrou na kontrolu rybného hospodárstva pri poskytovaní spoločného uplatňovania nástrojov dozoru; |
| --- | --- |

b)

so Satelitným strediskom Európskej únie, s Európskou námornou bezpečnostnou agentúrou a Európskou agentúrou na kontrolu rybného hospodárstva pri poskytovaní spoločného uplatňovania nástrojov dozoru;

| c) | s Komisiou, Európskou službou pre vonkajšiu činnosť a orgánmi, úradmi a agentúrami Únie vrátane Európskeho podporného úradu pre azyl, ktoré môžu agentúre poskytovať informácie, ktoré sú relevantné na aktualizáciu európskeho situačného prehľadu a spoločného súboru predhraničných spravodajských informácií; |
| --- | --- |

c)

s Komisiou, Európskou službou pre vonkajšiu činnosť a orgánmi, úradmi a agentúrami Únie vrátane Európskeho podporného úradu pre azyl, ktoré môžu agentúre poskytovať informácie, ktoré sú relevantné na aktualizáciu európskeho situačného prehľadu a spoločného súboru predhraničných spravodajských informácií;

| d) | s medzinárodnými organizáciami, ktoré môžu agentúre poskytovať informácie relevantné na účely aktualizácie európskeho situačného prehľadu a spoločného súboru predhraničných spravodajských informácií. |
| --- | --- |

d)

s medzinárodnými organizáciami, ktoré môžu agentúre poskytovať informácie relevantné na účely aktualizácie európskeho situačného prehľadu a spoločného súboru predhraničných spravodajských informácií.

3.   Agentúra môže v súlade s odsekom 1 spolupracovať s Námorným centrom analýz a operácií – narkotiká (Maritime Analysis and Operations Centre - Narcotics (MAOC-N)) a Koordinačným centrom pre boj proti obchodovaniu s drogami v Stredozemí (Centre de Coordination pour la lutte antidrogue en Méditerranée (CeCLAD-M)) s cieľom výmeny informácií o cezhraničnej trestnej činnosti, ktoré sa zahrnú do európskeho situačného prehľadu.

4.   Výmena informácií medzi agentúrou a orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a medzinárodnými organizáciami uvedenými v odsekoch 2 a 3 sa uskutočňuje prostredníctvom komunikačnej siete uvedenej v článku 7 alebo iných komunikačných sietí, ktoré spĺňajú kritériá dostupnosti, dôvernosti a integrity.

5.   Spolupráca medzi agentúrou a orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a medzinárodnými organizáciami uvedenými v odsekoch 2 a 3 je upravená v rámci pracovných predpisov v súlade s nariadením (ES) č. 2007/2004 a príslušným právnym základom dotknutého orgánu, úradu alebo agentúry Únie alebo medzinárodnej organizácie. Pokiaľ ide o zaobchádzanie s utajovanými skutočnosťami, v týchto predpisoch sa ustanovuje, že dotknutý orgán, úrad alebo agentúra Únie alebo medzinárodná organizácia spĺňajú bezpečnostné pravidlá a normy, ktoré sú rovnocenné s tými, ktoré uplatňuje agentúra.

6.   Orgány, úrady a agentúry Únie a medzinárodné organizácie uvedené v odsekoch 2 a 3 používajú informácie prijaté v kontexte systému EUROSUR len v medziach svojho právneho rámca a v súlade so základnými právami vrátane požiadaviek na ochranu údajov.

Článok 19

Spolupráca s Írskom a Spojeným kráľovstvom

1.   Na účely tohto nariadenia môže výmena informácií a spolupráca s Írskom a so Spojeným kráľovstvom prebiehať na základe dvojstranných alebo viacstranných dohôd medzi Írskom alebo Spojeným kráľovstvom a jedným alebo viacerými susednými členskými štátmi alebo prostredníctvom regionálnych sietí založených na týchto dohodách. Kontaktnými miestami pre výmenu informácií so zodpovedajúcimi orgánmi Írska a Spojeného kráľovstva v rámci systému EUROSUR sú národné koordinačné centrá členských štátov. Uzavretie týchto dohôd sa oznámi Komisii.

2.   Dohody uvedené v odseku 1 sú obmedzené na výmenu nasledujúcich informácií medzi národným koordinačným centrom členského štátu a zodpovedajúcim orgánom Írska alebo Spojeného kráľovstva:

| a) | informácie obsiahnuté v národnom situačnom prehľade členského štátu v rozsahu, v akom sú postupované agentúre na účely európskeho situačného prehľadu a spoločného súboru predhraničných spravodajských informácií; |
| --- | --- |

a)

informácie obsiahnuté v národnom situačnom prehľade členského štátu v rozsahu, v akom sú postupované agentúre na účely európskeho situačného prehľadu a spoločného súboru predhraničných spravodajských informácií;

| b) | informácie zozbierané Írskom a Spojeným kráľovstvom, ktoré sú relevantné na účely európskeho situačného prehľadu a spoločného súboru predhraničných spravodajských informácií; |
| --- | --- |

b)

informácie zozbierané Írskom a Spojeným kráľovstvom, ktoré sú relevantné na účely európskeho situačného prehľadu a spoločného súboru predhraničných spravodajských informácií;

| c) | informácie uvedené v článku 9 ods. 9. |
| --- | --- |

c)

informácie uvedené v článku 9 ods. 9.

3.   Informácie, ktoré v kontexte systému EUROSUR poskytla agentúra alebo členský štát, ktorý nie je stranou dohody v zmysle odseku 1, nemožno poskytnúť Írsku alebo Spojenému kráľovstvu bez predchádzajúceho súhlasu agentúry alebo tohto členského štátu Odmietnutím poskytnutia uvedených informácií Írsku alebo Spojenému kráľovstvu sú členské štáty a agentúra viazané.

4.   Následný prenos alebo ďalšie oznamovanie informácií vymenených podľa tohto článku tretím krajinám alebo tretím stranám sa zakazujú.

5.   Dohody uvedené v odseku 1 zahŕňajú ustanovenia o finančných nákladoch vyplývajúcich z účasti Írska a Spojeného kráľovstva na vykonávaní týchto dohôd.

Článok 20

Spolupráca so susednými tretími krajinami

1.   Na účely tohto nariadenia si môžu členské štáty vymieňať informácie a spolupracovať s jednou alebo viacerými susednými tretími krajinami. Takáto výmena informácií a takáto spolupráca sa uskutočňuje na základe dvojstranných alebo viacstranných dohôd alebo prostredníctvom regionálnych sietí vytvorených na základe takýchto dohôd. Kontaktnými miestami pre výmenu informácií so susednými tretími krajinami sú národné koordinačné centrá členských štátov.

2.   Pred uzavretím akejkoľvek dohody uvedenej v odseku 1 dotknuté členské štáty informujú o tejto dohode Komisiu, ktorá overí súlad ustanovení dohody, ktoré sa týkajú systému EUROSUR, s týmto nariadením. Po uzavretí dohody dotknutý členský štát informuje o dohode Komisiu, ktorá o nej informuje Európsky parlament, Radu a agentúru.

3.   Dohody uvedené v odseku 1 musia byť v súlade s príslušným právom Únie a medzinárodným právom týkajúcim sa základných práv a medzinárodnej ochrany vrátane Charty základných práv Európskej únie a Dohovoru o právnom postavení utečencov, a najmä so zásadou zákazu vyhostenia alebo vrátenia.

4.   Akákoľvek výmena osobných údajov s tretími krajinami v rámci systému EUROSUR sa prísne obmedzí na to, čo je absolútne nevyhnutné na účely tohto nariadenia. Vykonáva sa v súlade so smernicou 95/46/ES, rámcovým rozhodnutím 2008/977/SVV a príslušnými vnútroštátnymi ustanoveniami o ochrane údajov.

5.   Zakazuje sa akákoľvek výmena informácií podľa odseku 1, prostredníctvom ktorej sa tretej krajine poskytnú informácie, ktoré by sa mohli použiť na identifikáciu osôb alebo skupín osôb, ktorých žiadosť o prístup k medzinárodnej ochrane sa posudzuje alebo ktorým hrozí vážne riziko mučenia, neľudského a ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania alebo akéhokoľvek iného porušenia základných práv.

6.   Akákoľvek výmena informácií podľa odseku 1 sa uskutočňuje v súlade s podmienkami dvojstranných a viacstranných dohôd uzavretých so susednými tretími krajinami.

7.   Informácie, ktoré v kontexte systému EUROSUR poskytla agentúra alebo členský štát, ktorý nie je stranou dohody v zmysle odseku 1, nemožno poskytnúť tretej krajine podľa tejto dohody bez predchádzajúceho súhlasu agentúry alebo tohto členského štátu. Odmietnutím poskytnutia uvedených informácií dotknutej tretej krajine sú členské štáty a agentúra viazané.

8.   Následný prenos alebo ďalšie oznamovanie informácií vymenených podľa tohto článku iným tretím krajinám alebo tretím stranám sa zakazuje.

9.   Akákoľvek výmena informácií s tretími krajinami, ktoré boli získané prostredníctvom spoločného uplatňovania nástrojov dozoru, podlieha právnym predpisom a pravidlám upravujúcim tieto nástroje, ako aj príslušným ustanoveniam smernice 95/46/ES, nariadenia (ES) č. 45/2001 a rámcového rozhodnutia 2008/977/SVV.

Článok 21

Príručka

1.   Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi, agentúrou a akýmkoľvek iným príslušným orgánom, úradom alebo agentúrou Únie sprístupní praktickú príručku pre vykonávanie a riadenie systému EUROSUR (ďalej len „príručka“). V príručke sa uvedú technické a operačné usmernenia, odporúčania a najlepšie postupy, a to aj v kontexte spolupráce s tretími krajinami. Komisia prijme túto príručku vo forme odporúčania.

2.   Komisia môže po porade s členskými štátmi a agentúrou rozhodnúť o utajení častí príručky stupňom RESTREINT UE/EU RESTRICTED v súlade s pravidlami ustanovenými v rokovacom poriadku Komisie.

Článok 22

Monitorovanie a hodnotenie

1.   Na účely tohto nariadenia agentúra a členské štáty zabezpečia, aby sa zaviedli postupy na monitorovanie technického a operačného fungovania systému EUROSUR v súlade s cieľmi spočívajúcimi v dosiahnutí primeranej situačnej informovanosti a reakčnej spôsobilosti na vonkajších hraniciach, ako aj na monitorovanie dodržiavania základných práv vrátane zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia.

2.   Agentúra predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o fungovaní systému EUROSUR do 1. decembra 2015 a potom každé dva roky.

3.   Komisia poskytne Európskemu parlamentu a Rade celkové hodnotenie systému EUROSUR do 1. decembra 2016 a potom každé štyri roky. Toto hodnotenie zahŕňa posúdenie výsledkov v porovnaní so stanovenými cieľmi, posúdenie pokračujúcej platnosti dôvodov uplatňovania základného odôvodnenia, posúdenie uplatňovania tohto nariadenia v členských štátoch a agentúrou, ako aj posúdenie dodržiavania základných práv a vplyvu na ne. Rovnako zahŕňa hodnotenie efektívnosti nákladov. Toto hodnotenie v prípade potreby sprevádzajú primerané návrhy na zmenu tohto nariadenia.

4.   Členské štáty poskytnú agentúre informácie potrebné na vypracovanie správy uvedenej v odseku 2.

Agentúra poskytne Komisii informácie potrebné na vypracovanie hodnotenia uvedeného v odseku 3.

Článok 23

Zmeny nariadenia (ES) č. 2007/2004

Nariadenie (ES) č. 2007/2004 sa týmto mení takto:

| 1. | v článku 2 ods. 1 sa písmeno i) nahrádza takto:






  „i) | poskytuje potrebnú pomoc pri vytváraní a prevádzkovaní európskeho systému hraničného dozoru a prípadne i pri vytváraní spoločného prostredia na využívanie informácií, a to aj pokiaľ ide o interoperabilitu systémov, najmä prostredníctvom vytvorenia, spravovania a koordinácie rámca systému EUROSUR v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1052/2013 (16) |
| --- | --- | --- |

1.

v článku 2 ods. 1 sa písmeno i) nahrádza takto:

„i)

poskytuje potrebnú pomoc pri vytváraní a prevádzkovaní európskeho systému hraničného dozoru a prípadne i pri vytváraní spoločného prostredia na využívanie informácií, a to aj pokiaľ ide o interoperabilitu systémov, najmä prostredníctvom vytvorenia, spravovania a koordinácie rámca systému EUROSUR v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1052/2013 (16)

| 2. | vkladá sa tento článok:
  „Článok 11ca
  Spracúvanie osobných údajov v rámci systému EUROSUR
  Agentúra môže spracúvať osobné údaje v zmysle článku 13 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1052/2013, pričom sa uvedený článok uplatňuje v súlade s opatreniami uvedenými v článku 11a tohto nariadenia. Pri spracúvaní takýchto údajov sa predovšetkým dodržiavajú zásady nevyhnutnosti a proporcionality a zakazuje sa ďalšie postupovanie alebo iné oznamovanie takýchto osobných údajov spracúvaných agentúrou tretím krajinám.“. |
| --- | --- |

2.

vkladá sa tento článok:

„Článok 11ca

Spracúvanie osobných údajov v rámci systému EUROSUR

Agentúra môže spracúvať osobné údaje v zmysle článku 13 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1052/2013, pričom sa uvedený článok uplatňuje v súlade s opatreniami uvedenými v článku 11a tohto nariadenia. Pri spracúvaní takýchto údajov sa predovšetkým dodržiavajú zásady nevyhnutnosti a proporcionality a zakazuje sa ďalšie postupovanie alebo iné oznamovanie takýchto osobných údajov spracúvaných agentúrou tretím krajinám.“.

Článok 24

Nadobudnutie účinnosti a uplatniteľnosť

1.   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

2.   Toto nariadenie sa uplatňuje od 2. decembra 2013.

3.   Bulharsko, Estónsko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Chorvátsko, Taliansko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko,, Malta, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko, Slovensko a Fínsko a zriadia národné koordinačné centrum v súlade s článkom 5 od 2. decembra 2013.

Ostatné členské štáty zriadia národné koordinačné centrum v súlade s článkom 5 od 1. decembra 2014.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.

V Štrasburgu 22. októbra 2013

Za Európsky parlament

predseda

M. SCHULZ

Za Radu

predseda

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  Pozícia Európskeho parlamentu z 10. októbra 2013 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 22. októbra 2013.

1

(2)  Nariadenie Rady (ES) č. 2007/2004 z 26. októbra 2004 o zriadení Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (Ú. v. EÚ L 349, 25.11.2004, s. 1).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1).

4

(5)  Rámcové rozhodnutie Rady 2008/977/SVV z 27. novembra 2008 o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach (Ú. v. EÚ L 350, 30.12.2008, s. 60).

5

(6)  Rozhodnutie Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 131, 1.6.2000, s. 43).

6

acquis

(7)  Rozhodnutie Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20).

7

acquis

(8)  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 36.

8

(9)  Rozhodnutie Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 o určitých vykonávacích predpisoch k dohode uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto dvoch štátov pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis (Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31).

9

acquis

(10)  Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52.

10

(11)  Rozhodnutie Rady 2008/146/ES z 28. januára 2008 o uzavretí v mene Európskeho spoločenstva Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 1).

11

acquis

(12)  Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 21.

12

(13)  Rozhodnutie Rady 2011/350/EÚ zo 7. marca 2011 o uzavretí v mene Európskej únie Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k implementácii, uplatňovaniu a rozvoju schengenského acquis, ktoré sa vzťahuje na zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach a pohyb osôb (Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 19).

13

acquis

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (Ú. v. EÚ L 105, 13.4.2006, s. 1).

14

(15)  Ú. v. ES L 308, 8.12.2000, s. 26.

15

(16)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1052/2013 z 22. októbra 2013, ktorým sa zriaďuje Európsky systém hraničného dozoru (EUROSUR) (Ú. v. EÚ L 295, 6.11.2013, s. 11.)“;

16

---

PRÍLOHA

Pri zostavovaní, prevádzkovaní a spravovaní jednotlivých zložiek rámca systému EUROSUR sa zohľadnia tieto zásady:

| a) | Zásada záujmových spoločenstiev: národné koordinačné centrá a agentúra vytvárajú špecifické záujmové spoločenstvá na účely spoločného využívania informácií a spolupráce v rámci systému EUROSUR. Záujmové spoločenstvá sa využívajú na účely organizácie rôznych národných koordinačných centier a agentúry v záujme výmeny informácií na účely dosahovania spoločných cieľov, požiadaviek a záujmov. |
| --- | --- |

a)

Zásada záujmových spoločenstiev: národné koordinačné centrá a agentúra vytvárajú špecifické záujmové spoločenstvá na účely spoločného využívania informácií a spolupráce v rámci systému EUROSUR. Záujmové spoločenstvá sa využívajú na účely organizácie rôznych národných koordinačných centier a agentúry v záujme výmeny informácií na účely dosahovania spoločných cieľov, požiadaviek a záujmov.

| b) | Zásady konzistentného riadenia a využívania existujúcich štruktúr: agentúra zabezpečí konzistenciu medzi rôznymi zložkami rámca systému EUROSUR a to aj poskytovaním a usmernení a podpory národným koordinačným centrám a podporou interoperability informácií a technológií. Rámec systému EUROSUR využíva v čo najväčšej možnej miere existujúce systémy a spôsobilosti s cieľom optimalizovať čerpanie všeobecného rozpočtu Únie a zabrániť duplicite. V tejto súvislosti je systém EUROSUR zriadený tak, aby bol v plnej miere zlučiteľný s CISE, čím prispieva ku koordinovanému a hospodárnemu prístupu k medziodvetvovej výmene informácií v Únii a má z tohto prístupu úžitok. |
| --- | --- |

b)

Zásady konzistentného riadenia a využívania existujúcich štruktúr: agentúra zabezpečí konzistenciu medzi rôznymi zložkami rámca systému EUROSUR a to aj poskytovaním a usmernení a podpory národným koordinačným centrám a podporou interoperability informácií a technológií. Rámec systému EUROSUR využíva v čo najväčšej možnej miere existujúce systémy a spôsobilosti s cieľom optimalizovať čerpanie všeobecného rozpočtu Únie a zabrániť duplicite. V tejto súvislosti je systém EUROSUR zriadený tak, aby bol v plnej miere zlučiteľný s CISE, čím prispieva ku koordinovanému a hospodárnemu prístupu k medziodvetvovej výmene informácií v Únii a má z tohto prístupu úžitok.

| c) | Zásady spoločného využívania informácií a zaručenia informácií: informácie dostupné v rámci systému EUROSUR sú k dispozícii všetkým národným koordinačným centrám a agentúre, ak neboli ustanovené alebo dohodnuté osobitné obmedzenia. Národné koordinačné centrá zaručia dostupnosť, dôvernosť a integritu vymieňaných informácií na vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej úrovni. Agentúra zaručí dostupnosť, dôvernosť a integritu vymieňaných informácií na európskej a medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

c)

Zásady spoločného využívania informácií a zaručenia informácií: informácie dostupné v rámci systému EUROSUR sú k dispozícii všetkým národným koordinačným centrám a agentúre, ak neboli ustanovené alebo dohodnuté osobitné obmedzenia. Národné koordinačné centrá zaručia dostupnosť, dôvernosť a integritu vymieňaných informácií na vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej úrovni. Agentúra zaručí dostupnosť, dôvernosť a integritu vymieňaných informácií na európskej a medzinárodnej úrovni.

| d) | Zásada orientácie na službu a zásada normalizácie: rôzne spôsobilosti systému EUROSUR sú vykonávané prostredníctvom prístupu orientovaného na službu. Agentúra zabezpečí, aby sa rámec systému EUROSUR v čo najväčšej možnej miere zakladal na medzinárodne dohodnutých normách. |
| --- | --- |

d)

Zásada orientácie na službu a zásada normalizácie: rôzne spôsobilosti systému EUROSUR sú vykonávané prostredníctvom prístupu orientovaného na službu. Agentúra zabezpečí, aby sa rámec systému EUROSUR v čo najväčšej možnej miere zakladal na medzinárodne dohodnutých normách.

| e) | Zásada flexibility: organizácia, informácie a technológie sú navrhnuté tak, aby umožnili zainteresovaným stranám v systéme EUROSUR reagovať na meniace sa situácie flexibilným a štruktúrovaným spôsobom. |
| --- | --- |

e)

Zásada flexibility: organizácia, informácie a technológie sú navrhnuté tak, aby umožnili zainteresovaným stranám v systéme EUROSUR reagovať na meniace sa situácie flexibilným a štruktúrovaným spôsobom.

---

Vyhlásenie Rady

Európsky systém hraničného dozoru (EUROSUR) prispeje k zlepšeniu ochrany a zachraňovania životov migrantov. Rada pripomína, že pátranie a záchrana na mori sú právomocami členských štátov, ktoré tieto vykonávajú v rámci medzinárodných dohovorov.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 6.11.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 295/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 295/27

---

NARIADENIE RADY (EÚ) č. 1053/2013

zo 7. októbra 2013,

ktorým sa vytvára hodnotiaci a monitorovací mechanizmus na overenie uplatňovania schengenského acquis a ktorým sa zrušuje rozhodnutie výkonného výboru zo 16. septembra 1998, ktorým bol zriadený Stály výbor pre hodnotenie a vykonávanie Schengenu

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 70,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),

keďže:

| (1) | Schengenský priestor bez kontroly vnútorných hraníc sa opiera o efektívne a účinné uplatňovanie sprievodných opatrení členskými štátmi v oblasti vonkajších hraníc, vízovej politiky, Schengenského informačného systému, ochrany údajov, policajnej spolupráce, justičnej spolupráce v trestných veciach a protidrogových politík. |
| --- | --- |

(1)

Schengenský priestor bez kontroly vnútorných hraníc sa opiera o efektívne a účinné uplatňovanie sprievodných opatrení členskými štátmi v oblasti vonkajších hraníc, vízovej politiky, Schengenského informačného systému, ochrany údajov, policajnej spolupráce, justičnej spolupráce v trestných veciach a protidrogových politík.

| (2) | Rozhodnutím výkonného výboru zo 16. septembra 1998 (2) [SCH/Com-ex (98) 26 def] (ďalej len „rozhodnutie zo 16. septembra 1998“) bol zriadený Stály výbor pre hodnotenie a vykonávanie Schengenu. Stály výbor získal mandát, aby po prvé stanovil, či kandidátsky štát splnil všetky podmienky na zrušenie kontroly vnútorných hraníc, a po druhé zabezpečil správne uplatňovanie schengenského acquis štátmi, ktoré ho už vykonávajú v plnom rozsahu. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím výkonného výboru zo 16. septembra 1998 (2) [SCH/Com-ex (98) 26 def] (ďalej len „rozhodnutie zo 16. septembra 1998“) bol zriadený Stály výbor pre hodnotenie a vykonávanie Schengenu. Stály výbor získal mandát, aby po prvé stanovil, či kandidátsky štát splnil všetky podmienky na zrušenie kontroly vnútorných hraníc, a po druhé zabezpečil správne uplatňovanie schengenského acquis štátmi, ktoré ho už vykonávajú v plnom rozsahu.

| (3) | Osobitný hodnotiaci a monitorovací mechanizmus na overenie uplatňovania schengenského acquis je potrebný z dôvodu potreby zabezpečiť vysokú úroveň jednotných noriem pri jeho uplatňovaní v praxi a z dôvodu potreby zachovať vysokú úroveň vzájomnej dôvery medzi tými členskými štátmi, ktoré sú súčasťou priestoru bez kontroly vnútorných hraníc. Takýto mechanizmus by mal byť založený na úzkej spolupráci medzi Komisiou a týmito členskými štátmi. |
| --- | --- |

(3)

Osobitný hodnotiaci a monitorovací mechanizmus na overenie uplatňovania schengenského acquis je potrebný z dôvodu potreby zabezpečiť vysokú úroveň jednotných noriem pri jeho uplatňovaní v praxi a z dôvodu potreby zachovať vysokú úroveň vzájomnej dôvery medzi tými členskými štátmi, ktoré sú súčasťou priestoru bez kontroly vnútorných hraníc. Takýto mechanizmus by mal byť založený na úzkej spolupráci medzi Komisiou a týmito členskými štátmi.

| (4) | Komisia bola v Haagskom programe (3) vyzvaná, aby potom, ako sa dokončí odstraňovanie kontrol na vnútorných hraniciach, predložila návrh na doplnenie existujúceho Schengenského hodnotiaceho mechanizmu o dozorný mechanizmus, čím sa zabezpečí plná účasť expertov členských štátov a zahrnutie neohlásených kontrol. |
| --- | --- |

(4)

Komisia bola v Haagskom programe (3) vyzvaná, aby potom, ako sa dokončí odstraňovanie kontrol na vnútorných hraniciach, predložila návrh na doplnenie existujúceho Schengenského hodnotiaceho mechanizmu o dozorný mechanizmus, čím sa zabezpečí plná účasť expertov členských štátov a zahrnutie neohlásených kontrol.

| (5) | V Štokholmskom programe (4) sa konštatuje, že hodnotenie schengenského priestoru bude mať aj naďalej kľúčový význam, a preto by sa malo skvalitniť prostredníctvom posilnenia úlohy Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (Frontex) zriadenej nariadením Rady (ES) č. 2007/2004 (5) v tejto oblasti. |
| --- | --- |

(5)

V Štokholmskom programe (4) sa konštatuje, že hodnotenie schengenského priestoru bude mať aj naďalej kľúčový význam, a preto by sa malo skvalitniť prostredníctvom posilnenia úlohy Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (Frontex) zriadenej nariadením Rady (ES) č. 2007/2004 (5) v tejto oblasti.

| (6) | Preto by sa mal revidovať mechanizmus hodnotenia vytvorený rozhodnutím zo 16. septembra 1998 a rozhodnutie zo 16. septembra 1998 by sa malo zrušiť. |
| --- | --- |

(6)

Preto by sa mal revidovať mechanizmus hodnotenia vytvorený rozhodnutím zo 16. septembra 1998 a rozhodnutie zo 16. septembra 1998 by sa malo zrušiť.

| (7) | Skúsenosti nadobudnuté počas predchádzajúcich hodnotení ukazujú, že je potrebné zachovať koherentný hodnotiaci mechanizmus pokrývajúci všetky oblasti schengenského acquis okrem tých oblastí, v prípade ktorých už podľa práva Únie existuje osobitný hodnotiaci mechanizmus. |
| --- | --- |

(7)

Skúsenosti nadobudnuté počas predchádzajúcich hodnotení ukazujú, že je potrebné zachovať koherentný hodnotiaci mechanizmus pokrývajúci všetky oblasti schengenského acquis okrem tých oblastí, v prípade ktorých už podľa práva Únie existuje osobitný hodnotiaci mechanizmus.

| (8) | V súlade s článkom 70 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) by mali členské štáty v spolupráci s Komisiou vykonať objektívne a nestranné zhodnotenie vykonávania politík Únie v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Na zabezpečenie jeho efektívnosti by mal riadny hodnotiaci proces zahŕňať riadne odpočty plnenia odporúčaní hodnotiacich správ a ich monitorovanie, čo by mala zabezpečiť Komisia. |
| --- | --- |

(8)

V súlade s článkom 70 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) by mali členské štáty v spolupráci s Komisiou vykonať objektívne a nestranné zhodnotenie vykonávania politík Únie v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Na zabezpečenie jeho efektívnosti by mal riadny hodnotiaci proces zahŕňať riadne odpočty plnenia odporúčaní hodnotiacich správ a ich monitorovanie, čo by mala zabezpečiť Komisia.

| (9) | Okrem toho by sa na zefektívnenie hodnotiaceho mechanizmu mali zabezpečiť jednotné podmienky na vykonávanie tohto nariadenia. Na tento účel by sa niektoré vykonávacie právomoci mali preniesť na Komisiu a ostatné na Radu. |
| --- | --- |

(9)

Okrem toho by sa na zefektívnenie hodnotiaceho mechanizmu mali zabezpečiť jednotné podmienky na vykonávanie tohto nariadenia. Na tento účel by sa niektoré vykonávacie právomoci mali preniesť na Komisiu a ostatné na Radu.

| (10) | Právomoci pripravovať a plánovať hodnotenia a právomoc prijímať hodnotiace správy by sa mali preniesť na Komisiu. Niekoľko týchto právomocí by sa malo vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (6). So zreteľom na podmienky ustanovené v článku 2 ods. 2 písm. b) bode iii) uvedeného nariadenia sa pri prijímaní takýchto aktov uplatňuje postup preskúmania. |
| --- | --- |

(10)

Právomoci pripravovať a plánovať hodnotenia a právomoc prijímať hodnotiace správy by sa mali preniesť na Komisiu. Niekoľko týchto právomocí by sa malo vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (6). So zreteľom na podmienky ustanovené v článku 2 ods. 2 písm. b) bode iii) uvedeného nariadenia sa pri prijímaní takýchto aktov uplatňuje postup preskúmania.

| (11) | Na posilnenie vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi, na zabezpečenie ich lepšej koordinácie na úrovni Únie a na posilnenie ich vzájomného partnerského tlaku by sa vykonávacia právomoc prijímať odporúčania na nápravné opatrenie zamerané na riešenie akýchkoľvek nedostatkov zistených v hodnotiacich správach mala preniesť na Radu. Takáto vykonávacia právomoc odzrkadľuje osobitné právomoci prenesené na Radu podľa článku 70 ZFEÚ, v oblasti vzájomného hodnotenia vykonávania politík Únie v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Taktiež sa v nej primerane premieta účel hodnotiaceho mechanizmu, vychádzajúceho z tohto lex specialis, ktorým je – v tejto konkrétnej oblasti a súbežne so všeobecnou právomocou Komisie dohliadať na uplatňovanie práva Únie pod kontrolou Súdneho dvora Európskej únie postupmi pri porušení právnych predpisov – plniť doplnkovú funkciu monitorovania účinnosti praktického vykonávania politík Únie prostredníctvom partnerského preskúmania.
  Okrem toho takáto vykonávacia právomoc prenesená na Radu prispieva k realizácii želania Európskej rady, ktoré vyjadrila vo svojich záveroch z 23. a 24. júna 2011, aby sa spolupráca v schengenskom priestore ďalej posilňovala prostredníctvom zvyšovania vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi a aby členské štáty zodpovedali za zaručenie účinného uplatňovania všetkých schengenských pravidiel v súlade s dohodnutými spoločnými štandardmi a základnými zásadami a normami. Takáto vykonávacia právomoc v súlade so závermi Rady z 8. marca 2012 taktiež prispieva k zlepšovaniu správy schengenského priestoru prostredníctvom politických rokovaní na úrovni ministrov o správnom fungovaní schengenského priestoru vrátane rokovaní v situáciách, v ktorých hodnotiace správy poukázali na vážne nedostatky. Takéto rokovania by sa mali uskutočniť v zmiešanom výbore, ktorý pozostáva z členských štátov EÚ a štátov pridružených k schengenskému priestoru a mali by napomôcť, aby Rada v rozsahu svojich právomocí prijímala rozhodnutia na zabezpečenie účinného fungovania schengenského priestoru. Napokon, pri prenesení takejto vykonávacej právomoci na Radu sa primerane zohľadňuje potenciálne politicky citlivý charakter odporúčaní, ktoré sa často dotýkajú vnútroštátnych vykonávacích právomocí a právomocí v oblasti presadzovania práva. |
| --- | --- |

(11)

Na posilnenie vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi, na zabezpečenie ich lepšej koordinácie na úrovni Únie a na posilnenie ich vzájomného partnerského tlaku by sa vykonávacia právomoc prijímať odporúčania na nápravné opatrenie zamerané na riešenie akýchkoľvek nedostatkov zistených v hodnotiacich správach mala preniesť na Radu. Takáto vykonávacia právomoc odzrkadľuje osobitné právomoci prenesené na Radu podľa článku 70 ZFEÚ, v oblasti vzájomného hodnotenia vykonávania politík Únie v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Taktiež sa v nej primerane premieta účel hodnotiaceho mechanizmu, vychádzajúceho z tohto lex specialis, ktorým je – v tejto konkrétnej oblasti a súbežne so všeobecnou právomocou Komisie dohliadať na uplatňovanie práva Únie pod kontrolou Súdneho dvora Európskej únie postupmi pri porušení právnych predpisov – plniť doplnkovú funkciu monitorovania účinnosti praktického vykonávania politík Únie prostredníctvom partnerského preskúmania.

Okrem toho takáto vykonávacia právomoc prenesená na Radu prispieva k realizácii želania Európskej rady, ktoré vyjadrila vo svojich záveroch z 23. a 24. júna 2011, aby sa spolupráca v schengenskom priestore ďalej posilňovala prostredníctvom zvyšovania vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi a aby členské štáty zodpovedali za zaručenie účinného uplatňovania všetkých schengenských pravidiel v súlade s dohodnutými spoločnými štandardmi a základnými zásadami a normami. Takáto vykonávacia právomoc v súlade so závermi Rady z 8. marca 2012 taktiež prispieva k zlepšovaniu správy schengenského priestoru prostredníctvom politických rokovaní na úrovni ministrov o správnom fungovaní schengenského priestoru vrátane rokovaní v situáciách, v ktorých hodnotiace správy poukázali na vážne nedostatky. Takéto rokovania by sa mali uskutočniť v zmiešanom výbore, ktorý pozostáva z členských štátov EÚ a štátov pridružených k schengenskému priestoru a mali by napomôcť, aby Rada v rozsahu svojich právomocí prijímala rozhodnutia na zabezpečenie účinného fungovania schengenského priestoru. Napokon, pri prenesení takejto vykonávacej právomoci na Radu sa primerane zohľadňuje potenciálne politicky citlivý charakter odporúčaní, ktoré sa často dotýkajú vnútroštátnych vykonávacích právomocí a právomocí v oblasti presadzovania práva.

| (12) | Hodnotiaci mechanizmus by mal stanoviť transparentné, účinné a jasné pravidlá týkajúce sa metodiky, ktorá sa má uplatňovať pri hodnoteniach, využívania vysoko kvalifikovaných expertov pre kontroly na mieste a prijímania následných opatrení v súvislosti so zisteniami vyplývajúcich z hodnotení. Metodika by mala najmä obsahovať ustanovenia o neohlásených kontrolách na mieste ako doplnenie ohlásených kontrol na mieste, najmä pokiaľ ide o kontrolu hraníc a víza. |
| --- | --- |

(12)

Hodnotiaci mechanizmus by mal stanoviť transparentné, účinné a jasné pravidlá týkajúce sa metodiky, ktorá sa má uplatňovať pri hodnoteniach, využívania vysoko kvalifikovaných expertov pre kontroly na mieste a prijímania následných opatrení v súvislosti so zisteniami vyplývajúcich z hodnotení. Metodika by mala najmä obsahovať ustanovenia o neohlásených kontrolách na mieste ako doplnenie ohlásených kontrol na mieste, najmä pokiaľ ide o kontrolu hraníc a víza.

| (13) | Hodnotiaci a monitorovací mechanizmus by sa mal týkať všetkých aspektov schengenského acquis. Pokiaľ ide o otázku hraníc, hodnotiaci a monitorovací mechanizmus by sa mal týkať tak účinnosti kontrol na vonkajších hraniciach, ako aj neexistencie kontrol na vnútorných hraniciach. |
| --- | --- |

(13)

Hodnotiaci a monitorovací mechanizmus by sa mal týkať všetkých aspektov schengenského acquis. Pokiaľ ide o otázku hraníc, hodnotiaci a monitorovací mechanizmus by sa mal týkať tak účinnosti kontrol na vonkajších hraniciach, ako aj neexistencie kontrol na vnútorných hraniciach.

| (14) | Pri hodnotení a monitorovaní by sa osobitná pozornosť mala venovať otázke základných práv pri uplatňovaní schengenského acquis. |
| --- | --- |

(14)

Pri hodnotení a monitorovaní by sa osobitná pozornosť mala venovať otázke základných práv pri uplatňovaní schengenského acquis.

| (15) | Hodnotenie by malo zaručovať, že členské štáty uplatňujú schengenské pravidlá účinne a v súlade so základnými princípmi a normami. Hodnotiaci mechanizmus by preto mal zahŕňať všetky relevantné právne predpisy a operatívne činnosti, ktoré prispievajú k fungovaniu priestoru bez kontroly vnútorných hraníc. |
| --- | --- |

(15)

Hodnotenie by malo zaručovať, že členské štáty uplatňujú schengenské pravidlá účinne a v súlade so základnými princípmi a normami. Hodnotiaci mechanizmus by preto mal zahŕňať všetky relevantné právne predpisy a operatívne činnosti, ktoré prispievajú k fungovaniu priestoru bez kontroly vnútorných hraníc.

| (16) | S cieľom posilniť účinnosť a spoľahlivosť hodnotiaceho mechanizmu by sa pri všetkých hodnoteniach malo zohľadniť správne fungovanie orgánov, ktoré uplatňujú príslušné časti schengenského acquis. Tým sa zvýši schopnosť hodnotiaceho mechanizmu zaručiť účinné uplatňovanie schengenských pravidiel zo strany členských štátov v súlade so základnými zásadami a normami, ako o to požiadala Európska rada vo svojich záveroch z 23. a 24. júna 2011. Bude v súlade s požiadavkou Európskej rady ustanovenou v jej záveroch z 1. a 2. marca 2012, aby hodnotiaci mechanizmus bol v súlade s požadovaným fungovaním inštitúcií zapojených do uplatňovania schengenského acquis. |
| --- | --- |

(16)

S cieľom posilniť účinnosť a spoľahlivosť hodnotiaceho mechanizmu by sa pri všetkých hodnoteniach malo zohľadniť správne fungovanie orgánov, ktoré uplatňujú príslušné časti schengenského acquis. Tým sa zvýši schopnosť hodnotiaceho mechanizmu zaručiť účinné uplatňovanie schengenských pravidiel zo strany členských štátov v súlade so základnými zásadami a normami, ako o to požiadala Európska rada vo svojich záveroch z 23. a 24. júna 2011. Bude v súlade s požiadavkou Európskej rady ustanovenou v jej záveroch z 1. a 2. marca 2012, aby hodnotiaci mechanizmus bol v súlade s požadovaným fungovaním inštitúcií zapojených do uplatňovania schengenského acquis.

| (17) | Agentúra Frontex by mala podporovať uplatňovanie hodnotiaceho mechanizmu, najmä v oblasti analýzy rizík týkajúcich sa vonkajších hraníc. Hodnotiaci mechanizmus by mal byť schopný využívať aj odbornú pomoc ad hoc zo strany agentúry Frontex v oblasti vykonávania kontrol na mieste na vonkajších hraniciach. |
| --- | --- |

(17)

Agentúra Frontex by mala podporovať uplatňovanie hodnotiaceho mechanizmu, najmä v oblasti analýzy rizík týkajúcich sa vonkajších hraníc. Hodnotiaci mechanizmus by mal byť schopný využívať aj odbornú pomoc ad hoc zo strany agentúry Frontex v oblasti vykonávania kontrol na mieste na vonkajších hraniciach.

| (18) | Iné orgány, úrady a agentúry Únie, ako napríklad Európsky policajný úrad (Europol) zriadený rozhodnutím Rady 2009/371/SVV (7) a Eurojust zriadený rozhodnutím Rady 2002/187/SVV (8), by mali podľa potreby podporovať vykonávanie hodnotiaceho mechanizmu v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje ich mandát. Hodnotiaci mechanizmus by taktiež podľa potreby mal mať možnosť oprieť sa o odborné znalosti niektorého z orgánov, úradov alebo agentúr Únie v prípade, ak pomáhajú pri vykonávaní kontrol na mieste, ktoré sa týkajú oblastí schengenského acquis, na ktoré sa vzťahuje ich mandát. To by mal byť napríklad prípad európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov, pokiaľ ide o hodnotenia týkajúce sa ochrany údajov, do ktorých sa môžu zapájať aj vnútroštátne orgány na ochranu údajov. |
| --- | --- |

(18)

Iné orgány, úrady a agentúry Únie, ako napríklad Európsky policajný úrad (Europol) zriadený rozhodnutím Rady 2009/371/SVV (7) a Eurojust zriadený rozhodnutím Rady 2002/187/SVV (8), by mali podľa potreby podporovať vykonávanie hodnotiaceho mechanizmu v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje ich mandát. Hodnotiaci mechanizmus by taktiež podľa potreby mal mať možnosť oprieť sa o odborné znalosti niektorého z orgánov, úradov alebo agentúr Únie v prípade, ak pomáhajú pri vykonávaní kontrol na mieste, ktoré sa týkajú oblastí schengenského acquis, na ktoré sa vzťahuje ich mandát. To by mal byť napríklad prípad európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov, pokiaľ ide o hodnotenia týkajúce sa ochrany údajov, do ktorých sa môžu zapájať aj vnútroštátne orgány na ochranu údajov.

| (19) | Členské štáty a Komisia by mali zabezpečiť, aby experti, ktorí sú k dispozícii pre kontroly na mieste, mali potrebné skúsenosti a aby na tento účel absolvovali osobitnú odbornú prípravu, a to aj pokiaľ ide o základné práva. Príslušné orgány, úrady alebo agentúry Únie ako napríklad Frontex by mali poskytnúť primeranú odbornú prípravu a členským štátom by sa mali poskytnúť finančné prostriedky na iniciatívy zamerané na osobitnú odbornú prípravu v oblasti hodnotenia schengenského acquis, a to prostredníctvom existujúcich finančných nástrojov Únie a rozvojom takýchto nástrojov. |
| --- | --- |

(19)

Členské štáty a Komisia by mali zabezpečiť, aby experti, ktorí sú k dispozícii pre kontroly na mieste, mali potrebné skúsenosti a aby na tento účel absolvovali osobitnú odbornú prípravu, a to aj pokiaľ ide o základné práva. Príslušné orgány, úrady alebo agentúry Únie ako napríklad Frontex by mali poskytnúť primeranú odbornú prípravu a členským štátom by sa mali poskytnúť finančné prostriedky na iniciatívy zamerané na osobitnú odbornú prípravu v oblasti hodnotenia schengenského acquis, a to prostredníctvom existujúcich finančných nástrojov Únie a rozvojom takýchto nástrojov.

| (20) | Vzhľadom na osobitnú úlohu zverenú Európskemu parlamentu a národným parlamentom podľa poslednej vety článku 70 ZFEÚ, ktorá sa zdôrazňuje v článku 12 písm. c) Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ), pokiaľ ide o národné parlamenty, je potrebné zabezpečiť, aby Rada a Komisia v plnej miere informovali Európsky parlament a národné parlamenty o obsahu a výsledkoch hodnotenia. Okrem toho by Rada v prípade, ak Komisia predloží návrh na zmenu tohto nariadenia, uskutočnila v súlade s článkom 19 ods. 7 písm. h) svojho rokovacieho poriadku pred prijatím konečného znenia konzultácie s Európskym parlamentom tak, aby sa v čo najväčšej miere zohľadnilo jeho stanovisko. |
| --- | --- |

(20)

Vzhľadom na osobitnú úlohu zverenú Európskemu parlamentu a národným parlamentom podľa poslednej vety článku 70 ZFEÚ, ktorá sa zdôrazňuje v článku 12 písm. c) Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ), pokiaľ ide o národné parlamenty, je potrebné zabezpečiť, aby Rada a Komisia v plnej miere informovali Európsky parlament a národné parlamenty o obsahu a výsledkoch hodnotenia. Okrem toho by Rada v prípade, ak Komisia predloží návrh na zmenu tohto nariadenia, uskutočnila v súlade s článkom 19 ods. 7 písm. h) svojho rokovacieho poriadku pred prijatím konečného znenia konzultácie s Európskym parlamentom tak, aby sa v čo najväčšej miere zohľadnilo jeho stanovisko.

| (21) | V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto nariadenie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne v lehote šiestich mesiacov odo dňa prijatia tohto nariadenia Radou, či ho bude transponovať do svojho vnútroštátneho práva. |
| --- | --- |

(21)

V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto nariadenie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne v lehote šiestich mesiacov odo dňa prijatia tohto nariadenia Radou, či ho bude transponovať do svojho vnútroštátneho práva.

| (22) | Spojené kráľovstvo sa zúčastňuje na tomto nariadení v súlade s článkom 5 ods. 1 Protokolu č. 19 o schengenskom acquis začlenenom do rámca Európskej únie, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, a v súlade s článkom 8 ods. 2 rozhodnutia Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis
   (9). |
| --- | --- |

(22)

Spojené kráľovstvo sa zúčastňuje na tomto nariadení v súlade s článkom 5 ods. 1 Protokolu č. 19 o schengenskom acquis začlenenom do rámca Európskej únie, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, a v súlade s článkom 8 ods. 2 rozhodnutia Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis
   (9).

| (23) | Írsko sa zúčastňuje na tomto nariadení v súlade s článkom 5 ods. 1 Protokolu č. 19 o schengenskom acquis začlenenom do rámca Európskej únie, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, a v súlade s článkom 6 ods. 2 rozhodnutia Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis
   (10). |
| --- | --- |

(23)

Írsko sa zúčastňuje na tomto nariadení v súlade s článkom 5 ods. 1 Protokolu č. 19 o schengenskom acquis začlenenom do rámca Európskej únie, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, a v súlade s článkom 6 ods. 2 rozhodnutia Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis
   (10).

| (24) | Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis
   (11), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 rozhodnutia Rady 1999/437/ES (12) o určitých vykonávacích predpisoch k tejto dohode. |
| --- | --- |

(24)

Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis
   (11), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 rozhodnutia Rady 1999/437/ES (12) o určitých vykonávacích predpisoch k tejto dohode.

| (25) | Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis
   (13), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení v článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/164/ES (14). |
| --- | --- |

(25)

Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis
   (13), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení v článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/164/ES (14).

| (26) | Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis
   (15), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení v článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ (16). |
| --- | --- |

(26)

Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis
   (15), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení v článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ (16).

| (27) | Keďže v deň nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia sa hodnotenie Cypru podľa rozhodnutia zo 16. septembra 1998 už začalo, toto nariadenie sa na Cyprus nebude uplatňovať až do 1. januára 2016. |
| --- | --- |

(27)

Keďže v deň nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia sa hodnotenie Cypru podľa rozhodnutia zo 16. septembra 1998 už začalo, toto nariadenie sa na Cyprus nebude uplatňovať až do 1. januára 2016.

| (28) | Vzhľadom na to, že overovanie týkajúce sa Bulharska a Rumunska v súlade s platnými postupmi schengenského hodnotenia sa už ukončilo podľa článku 4 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2005, overovanie podľa článku 1 ods. 1 písm. b) tohto nariadenia sa nebude vykonávať s ohľadom na tieto členské štáty. |
| --- | --- |

(28)

Vzhľadom na to, že overovanie týkajúce sa Bulharska a Rumunska v súlade s platnými postupmi schengenského hodnotenia sa už ukončilo podľa článku 4 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2005, overovanie podľa článku 1 ods. 1 písm. b) tohto nariadenia sa nebude vykonávať s ohľadom na tieto členské štáty.

| (29) | Experti z Cypru, Bulharska, Rumunska a Chorvátska by sa však mali zúčastňovať na hodnotení všetkých častí schengenského acquis, |
| --- | --- |

(29)

Experti z Cypru, Bulharska, Rumunska a Chorvátska by sa však mali zúčastňovať na hodnotení všetkých častí schengenského acquis,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Účel a rozsah pôsobnosti

1.   V tomto nariadení sa stanovuje vytvorenie hodnotiaceho a monitorovacieho mechanizmu, ktorý slúži na tieto účely:

| a) | overenie uplatňovania schengenského acquis v členských štátoch, na ktoré sa v plnej miere uplatňuje schengenské acquis, ako aj v členských štátoch, na ktoré sa v súlade s príslušnými protokolmi pripojenými k ZEÚ a ZFEÚ schengenské acquis uplatňuje čiastočne; |
| --- | --- |

a)

overenie uplatňovania schengenského acquis v členských štátoch, na ktoré sa v plnej miere uplatňuje schengenské acquis, ako aj v členských štátoch, na ktoré sa v súlade s príslušnými protokolmi pripojenými k ZEÚ a ZFEÚ schengenské acquis uplatňuje čiastočne;

| b) | overenie, či sa v členských štátoch, v súvislosti s ktorými sa neprijalo rozhodnutie Rady, v ktorom sa stanovuje, že ustanovenia schengenského acquis sa uplatňujú v plnom rozsahu alebo čiastočne, splnili potrebné podmienky na uplatňovanie všetkých príslušných častí schengenského acquis, a to s výnimkou tých členských štátov, ktorých hodnotenie sa v čase nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia už ukončilo. |
| --- | --- |

b)

overenie, či sa v členských štátoch, v súvislosti s ktorými sa neprijalo rozhodnutie Rady, v ktorom sa stanovuje, že ustanovenia schengenského acquis sa uplatňujú v plnom rozsahu alebo čiastočne, splnili potrebné podmienky na uplatňovanie všetkých príslušných častí schengenského acquis, a to s výnimkou tých členských štátov, ktorých hodnotenie sa v čase nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia už ukončilo.

2.   Overením uvedeným v odseku 1 písm. b) tohto článku nie je dotknutý druhý odsek článku 23 týkajúci sa členských štátov, v ktorých sa už začali hodnotiace postupy 26. novembra 2013.

3.   Experti z členských štátov, ktorí v súlade s príslušným aktom o pristúpení ešte neuplatňujú schengenské acquis v plnej miere, by sa napriek tomu mali zúčastňovať na hodnotení všetkých častí schengenského acquis.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia „schengenské acquis“ znamená ustanovenia schengenského acquis začlenené do rámca Únie v súlade s Protokolom č. 19 k ZEÚ a ZFEÚ, spoločne s aktmi, ktoré z nich vychádzajú alebo s nimi inak súvisia.

Článok 3

Zodpovednosť

1.   Členské štáty a Komisia spoločne zodpovedajú za vykonávanie hodnotiaceho a monitorovacieho mechanizmu, ako sa uvádza v tomto nariadení, a to s podporou orgánov, úradov a agentúr Únie zapojených do vykonávania schengenského acquis.

2.   Komisia má celkovú koordinačnú úlohu vo vzťahu k ročným a viacročným programom hodnotení, vypracúvaniu dotazníkov a harmonogramov hodnotiacich návštev, vykonávaniu hodnotiacich návštev a vypracúvaniu hodnotiacich správ a odporúčaní. Zabezpečuje tiež odpočty plnenia odporúčaní hodnotiacich správ a ich monitorovanie v súlade s článkom 16.

3.   Členské štáty a Komisia plne spolupracujú vo všetkých fázach hodnotení s cieľom vykonávať úlohy, ktorými sú poverené na základe tohto nariadenia.

Článok 4

Hodnotenia

1.   Hodnotenia sa môžu týkať všetkých aspektov schengenského acquis vrátane efektívneho a účinného uplatňovania sprievodných opatrení členskými štátmi v oblasti vonkajších hraníc, vízovej politiky, Schengenského informačného systému, ochrany údajov, policajnej spolupráce, justičnej spolupráce v trestných veciach, ako aj v oblasti neexistencie kontroly vnútorných hraníc. Všetky hodnotenia by mali vziať do úvahy fungovanie orgánov, ktoré uplatňujú príslušné časti schengenského acquis uvedené v tomto odseku.

2.   Hodnotenia môžu pozostávať z dotazníkov a kontrol na mieste, ktoré môžu byť ohlásené alebo neohlásené. Ohláseným kontrolám na mieste predchádza dotazník. Kontroly na mieste a dotazníky sa môžu pri hodnotení konkrétnych členských štátov a/alebo oblastí podľa potreby využívať oddelene alebo v kombinácii.

3.   Dotazníky aj kontroly na mieste môžu byť doplnené prezentáciami hodnoteného členského štátu o oblasti, ktorá je predmetom hodnotenia.

Článok 5

Viacročný program hodnotenia

1.   Komisia vypracuje viacročný program hodnotenia na obdobie piatich rokov, a to podľa potreby po konzultácii s agentúrou Frontex a Europolom a najneskôr do šiestich mesiacov od začiatku nasledujúceho päťročného obdobia. Tento vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania podľa článku 21 ods. 2. Komisia tento viacročný program hodnotenia zašle Európskemu parlamentu a Rade.

2.   Počas každého päťročného obdobia, na ktoré sa vzťahuje viacročný program hodnotenia, sa bude hodnotiť každý členský štát. Vo viacročnom programe hodnotenia sa uvedie zoznam členských štátov, ktoré sa majú každý jednotlivý rok hodnotiť s uvedením ich poradia. Pri určovaní poradia hodnotenia členských štátov sa zohľadní čas, ktorý uplynul od predchádzajúceho hodnotenia a vyváženosť rôznych oblastí schengenského acquis, ktoré sa majú hodnotiť.

3.   Viacročný program hodnotenia sa môže v prípade potreby upraviť v súlade s postupom uvedeným v odseku 1.

4.   Viacročný program hodnotenia môže obsahovať odkaz na tematické hodnotenie, ako sa uvádza v článku 6 ods. 1 písm. b).

5.   Prvý viacročný program hodnotenia sa ustanoví do 27. mája 2014. Dátum začiatku tohto programu je 27. november 2014 a dátum jeho ukončenia je 31. december 2019.

Článok 6

Ročný program hodnotenia

1.   Komisia vypracuje do 31. októbra roka, ktorý predchádza roku, na ktorý sa program vzťahuje, ročný program hodnotenia, v ktorom zohľadní najmä analýzy rizík poskytnuté agentúrou Frontex podľa článku 7 a v prípade potreby informácie od Europolu a orgánov, úradov a agentúr Únie, a to najmä v súlade s článkom 8.

V ročnom programe hodnotenia sa uvedú návrhy na hodnotenie:

| a) | uplatňovania schengenského acquis alebo jeho častí jedným členským štátom, ako sa uvádza vo viacročnom programe hodnotenia, a |
| --- | --- |

a)

uplatňovania schengenského acquis alebo jeho častí jedným členským štátom, ako sa uvádza vo viacročnom programe hodnotenia, a

| b) | ak je to relevantné, uplatňovania určitých častí schengenského acquis v niekoľkých členských štátoch (t. j. tematické hodnotenia). |
| --- | --- |

b)

ak je to relevantné, uplatňovania určitých častí schengenského acquis v niekoľkých členských štátoch (t. j. tematické hodnotenia).

2.   Komisia vypracuje prostredníctvom vykonávacích aktov v prvej časti ročného programu hodnotenia predbežný harmonogram kontrol na mieste. Táto časť obsahuje zoznam členských štátov, ktoré majú byť hodnotené v nadchádzajúcom roku v súlade s viacročným programom hodnotenia, zoznam oblastí, ktoré sa majú hodnotiť, a zoznam kontrol na mieste. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 21 ods. 2 Komisia tento ročný program hodnotenia zašle Európskemu parlamentu a Rade.

3.   Komisia vypracuje a prijme druhú časť ročného programu hodnotenia. V tejto časti sa uvedie zoznam neohlásených kontrol na mieste, ktoré sa majú vykonať v nasledujúcom roku. Táto časť sa považuje za dôvernú a neoznamuje sa.

4.   Ročný program hodnotenia sa môže v prípade potreby upraviť v súlade s odsekmi 2 a 3.

5.   Prvý ročný program hodnotenia sa ustanoví do 27. mája 2014. Dátum začiatku tohto programu je 27. november 2014 a dátum jeho ukončenia je 31. december 2014.

Článok 7

Analýzy rizík agentúry Frontex

1.   Agentúra Frontex každý rok do 31. augusta predloží v súlade so svojim mandátom Komisii a členským štátom analýzu rizík. V tejto analýze rizík okrem iného zohľadní nelegálne prisťahovalectvo a podstatné zmeny v operačnom prostredí na vonkajších hraniciach a zahrnie odporúčania pre priority hodnotení v nasledujúcom roku. V odporúčaniach sa uvedú konkrétne úseky vonkajších hraníc a konkrétne hraničné priechody, ktoré sa majú hodnotiť v nasledujúcom roku v rámci viacročného programu hodnotenia. Komisia túto analýzu rizík neodkladne zašle Európskemu parlamentu a Rade.

2.   Agentúra Frontex každý rok do 31. augusta predloží Komisii osobitnú analýzu rizík odlišnú od analýzy uvedenej v odseku 1, ktorá obsahuje odporúčania pre prioritné hodnotenia, ktoré sa majú vykonať prostredníctvom neohlásených kontrol na mieste v nasledujúcom roku, a to nezávisle od poradia členských štátov, ktoré sa majú hodnotiť každý rok, ako sa uvádza vo viacročnom programe hodnotenia v súlade s článkom 5 ods. 2. Tieto odporúčania môžu zahŕňať akýkoľvek región alebo osobitnú oblasť a obsahujú zoznam aspoň desiatich konkrétnych úsekov vonkajších hraníc a aspoň desiatich konkrétnych hraničných priechodov. Komisia môže kedykoľvek požiadať agentúru Frontex, aby jej predložila analýzu rizík s odporúčaniami na hodnotenia vykonávané formou neohlásených kontrol na mieste.

3.   Analýza rizík uvedená v odsekoch 1 a 2, ktorú vypracuje agentúra Frontex, sa po prvý krát predloží Komisii najneskôr do 27. februára 2014.

Článok 8

Analýzy rizík zo strany orgánov, úradov a agentúr Únie iných ako agentúra Frontex

Komisia podľa potreby požiada orgány, úrady a agentúry Únie iné ako agentúra Frontex zapojené do vykonávania schengenského acquis o uskutočnenie analýzy rizík, aj pokiaľ ide o korupciu a organizovanú trestnú činnosť, pokiaľ môžu členským štátom sťažovať uplatňovanie schengenského acquis. Takéto analýzy môžu byť použité na prípravu ročných programov hodnotenia.

Článok 9

Dotazník

1.   Komisia prostredníctvom vykonávajúcich aktov vypracuje a aktualizuje štandardný dotazník v úzkej spolupráci s členskými štátmi. Návrh štandardného dotazníka je možné konzultovať s agentúrou Frontex a Europolom. Štandardný dotazník sa týka relevantných právnych predpisov, spoločne schválených odporúčaní a najlepších postupov, a to najmä tých, ktoré sa uvádzajú v schengenských katalógoch, ako aj organizačných a technických prostriedkov, ktoré sú k dispozícii na vykonávanie schengenského acquis, a dostupných štatistických údajov pre každú oblasť hodnotenia. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 21 ods. 2.

2.   Do 1. júla každého roka Komisia zašle štandardný dotazník tým členským štátom, ktoré majú byť v nasledujúcom roku hodnotené. Členské štáty poskytnú Komisii svoje odpovede na dotazník do ôsmich týždňov od jeho doručenia. Komisia sprístupní tieto odpovede ostatným členským štátom a o odpovediach informuje Európsky parlament. Ak o to Európsky parlament požiada, najmä z dôvodu závažnosti situácie, Komisia v jednotlivých prípadoch a v súlade s pravidlami, ktoré sa uplatňujú na vzťahy medzi Európskym parlamentom a Komisiou, informuje Európsky parlament aj o obsahu konkrétnej odpovede.

Článok 10

Tímy poverené kontrolami na mieste

1.   Tím poverený kontrolami na mieste tvoria experti určení členskými štátmi a zástupcovia Komisie.

2.   Komisia vyzve členské štáty, aby určili expertov, ktorí sú k dispozícii na účasť na príslušných kontrolách na mieste, a pritom uviedli ich odborné zameranie.

V prípade ohlásených kontrol na mieste Komisia najneskôr do troch mesiacov pred plánovaným začiatkom kontroly na mieste vyzve členské štáty, aby vymenovali expertov. Členské štáty vymenujú expertov do dvoch týždňov od doručenia tejto výzvy.

V prípade neohlásených kontrol na mieste Komisia najneskôr do dvoch týždňov pred plánovaným začiatkom kontroly na mieste vyzve členské štáty, aby určili expertov. Členské štáty vymenujú expertov do 72 hodín od doručenia tejto výzvy.

3.   Maximálny počet zástupcov Komisie zúčastňujúcich sa kontroly na mieste sú dve osoby. Maximálny počet expertov z členských štátov zúčastňujúcich sa ohlásenej kontroly na mieste je osem osôb a pre neohlásenú kontrolu na mieste je šesť osôb.

Ak počet expertov určených členskými štátmi presiahne maximálny počet stanovený v prvom pododseku, Komisia po konzultácii s príslušnými členskými štátmi vymenuje členov tímu na základe geografickej vyváženosti a odbornosti expertov.

4.   Experti z členských štátov sa nesmú zúčastňovať na hodnotiacej misii, ktorej súčasťou je kontrola na mieste v členskom štáte, v ktorom sú zamestnaní.

5.   Komisia môže vyzvať agentúru Frontex, Europol alebo iné orgány, úrady alebo agentúry Únie zapojené do vykonávania schengenského acquis, aby vymenovali zástupcu, ktorý sa ako pozorovateľ zúčastní na kontrole na mieste týkajúcej sa oblasti patriacej do pôsobnosti ich mandátu.

6.   Vedúcimi expertmi tímu expertov poverených kontrolami na mieste sú zástupca Komisie a jeden expert z členského štátu, ktorého čo najskôr po zostavení uvedeného tímu spoločne vymenujú jeho členovia. Vedúci experti sa vymenujú včas pred vypracovaním podrobného programu uvedeného v článku 13 ods. 2.

Článok 11

Tímy zodpovedné za hodnotenia na základe dotazníka

1.   Ak sa dotazníky používajú nezávisle, t. j. bez toho, aby po nich nasledovala kontrola na mieste uvedená v článku 4 ods. 2, tím zodpovedný za hodnotenie odpovedí na dotazník pozostáva z expertov z členských štátov a zo zástupcov Komisie.

2.   Pri zasielaní dotazníka členskému štátu, ktorý sa má hodnotiť, vyzve Komisia členské štáty, aby vymenovali expertov, ktorí sú k dispozícii zúčastniť sa na príslušnom hodnotení, a pritom uviedli ich odborné zameranie. Členské štáty vymenujú expertov do dvoch týždňov od doručenia tejto výzvy. Experti sa vymenujú v súlade s článkom 10 ods. 3 a 4.

Článok 12

Experti

Experti, ktorí sa zúčastňujú na hodnoteniach, disponujú primeranou kvalifikáciou vrátane dobrých teoretických vedomostí a praktických skúseností v oblastiach zahrnutých do hodnotiaceho mechanizmu, ako aj dôkladnými znalosťami zásad, postupov a techník hodnotenia, pričom sú schopní efektívne komunikovať v spoločnom jazyku. Na tento účel členské štáty a Komisia v spolupráci s príslušnými orgánmi, úradmi alebo agentúrami Únie zabezpečia, aby sa expertom poskytla primeraná odborná príprava, a to aj o dodržiavaní základných práv.

Článok 13

Vykonávanie kontrol na mieste

1.   Tímy poverené kontrolami na mieste podniknú všetky potrebné prípravné úkony s cieľom zabezpečiť účinnosť, presnosť a dôslednosť kontrol na mieste.

2.   Podrobný program ohlásených kontrol na mieste zostaví Komisia v úzkej spolupráci s vedúcimi expertmi a dotknutým členským štátom. Podrobný program sa oznámi členským štátom. Podrobný program neohlásených kontrol na mieste zostaví Komisia.

S dotknutými členskými štátmi sa vedú konzultácie o harmonograme a podrobnom programe a poskytujú sa im o nich informácie:

| a) | aspoň šesť týždňov pred uskutočnením ohlásenej kontroly na mieste; |
| --- | --- |

a)

aspoň šesť týždňov pred uskutočnením ohlásenej kontroly na mieste;

| b) | aspoň 24 hodín pred uskutočnením neohlásenej kontroly na mieste. |
| --- | --- |

b)

aspoň 24 hodín pred uskutočnením neohlásenej kontroly na mieste.

Neohlásené kontroly na mieste na vnútorných hraniciach sa uskutočňujú bez predchádzajúceho oznámenia dotknutému členskému štátu/dotknutým členským štátom. Všeobecné usmernenia týkajúce sa praktických záležitostí takýchto kontrol v praxi vypracuje Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi.

3.   Každý člen tímu povereného kontrolou na mieste musí mať pri sebe doklad, ktorý ho oprávňuje vykonávať kontroly na mieste v súlade s týmto nariadením.

4.   Členský štát, ktorý sa má hodnotiť, zabezpečí, aby tím poverený kontrolou na mieste mohol vykonávať svoj mandát s cieľom overiť činnosti v hodnotených oblastiach. Zabezpečí najmä to, aby sa tím poverený kontrolou na mieste mohol obrátiť priamo na príslušné osoby a aby mal prístup do všetkých oblastí, priestorov a k dokumentom potrebným na vykonanie hodnotenia.

5.   Členský štát, ktorý sa má hodnotiť, pomáha tímu poverenému kontrolou na mieste pri plnení jeho úloh všetkými prostriedkami, ktoré má v rámci svojich zákonných právomocí k dispozícii.

6.   V prípade ohlásených kontrol na mieste Komisia vopred poskytne členskému štátu, ktorý sa má hodnotiť, mená expertov v tíme poverenom kontrolou na mieste. Uvedený členský štát uvedie kontaktný bod pre praktické záležitosti kontroly na mieste.

7.   Komisia a členské štáty sú zodpovedné za vybavenie všetkých potrebných záležitostí týkajúcich sa cesty svojich expertov, ktorí sú členmi tímu povereného kontrolou na mieste do a z členských štátov, ktoré sa majú hodnotiť. Náklady na cestu a ubytovanie expertov zúčastnených na kontrole na mieste hradí Komisia.

Za vybavenie potrebných záležitostí týkajúcich sa ubytovania a za poskytnutie potrebnej dopravy na mieste zodpovedajú členské štáty, ktoré sa majú hodnotiť. Pri neohlásených kontrolách na mieste uľahčí vybavovanie ubytovania pre expertov Komisia.

Článok 14

Hodnotiace správy

1.   Po každom hodnotení sa vypracuje hodnotiaca správa. Hodnotiaca správa bude vychádzať zo zistení kontroly na mieste a/alebo z dotazníka. V prípade kontroly na mieste hodnotiacu správu vypracuje tím poverený kontrolou na mieste počas kontroly.

Experti z členských štátov a zástupcovia Komisie majú celkovú zodpovednosť za prípravu hodnotiacej správy a za zabezpečenie jej úplnosti a kvality. V prípade rozporov sa tím poverený kontrolou na mieste alebo prípadne tím zodpovedný za hodnotenie odpovedí na dotazník snaží dosiahnuť kompromis.

2.   V hodnotiacej správe sa podľa potreby analyzujú kvalitatívne, kvantitatívne, operačné, administratívne a organizačné aspekty a uvedú sa v nej akékoľvek nedostatky zistené počas hodnotenia.

3.   Na každé zo zistení hodnotiacej správy sa uplatní jedno z nasledujúcich hodnotení:

| a) | v súlade; |
| --- | --- |

a)

v súlade;

| b) | v súlade, ale je potrebné zlepšenie; |
| --- | --- |

b)

v súlade, ale je potrebné zlepšenie;

| c) | nie je v súlade. |
| --- | --- |

c)

nie je v súlade.

4.   Komisia poskytne návrh hodnotiacej správy hodnotenému členskému štátu do šiestich týždňov od kontroly na mieste alebo prijatia odpovede na dotazník. Tento členský štát predloží svoje pripomienky k návrhu hodnotiacej správy do dvoch týždňov potom, ako ju dostane. Na žiadosť hodnoteného členského štátu sa uskutoční konzultačné stretnutie týkajúce sa návrhu. Do návrhu hodnotiacej správy sa môžu premietnuť pripomienky hodnoteného členského štátu.

5.   Návrh hodnotiacej správy a pripomienky hodnoteného členského štátu k nej predloží Komisia ostatným členským štátom, ktoré vyzve, aby sa vyjadrili k odpovedi na dotazník, k návrhu hodnotiacej správy a k pripomienkam hodnoteného členského štátu.

Na základe toho Komisia prijme prostredníctvom vykonávacieho aktu hodnotiacu správu, pričom v návrhu hodnotiacej správy v prípade potreby vykoná príslušné zmeny. Tento vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania podľa článku 21 ods. 2. Komisia hodnotiacu správu zašle Európskemu parlamentu.

Článok 15

Odporúčania

1.   Experti členských štátov a zástupcovia Komisie pri vypracúvaní hodnotiacej správy a so zreteľom na zistenia a hodnotenia v nej uvedené vypracujú odporúčania na nápravné opatrenie zamerané na riešenie akýchkoľvek nedostatkov zistených počas hodnotenia a uvedú v nej priority pre vykonanie týchto opatrení, ako aj prípadné príklady osvedčených postupov.

2.   Komisia predloží Rade návrh na prijatie odporúčaní uvedených v odseku 1.

3.   Rada prijme odporúčania uvedené v odseku 1 a zašle ich Európskemu parlamentu a národným parlamentom.

Článok 16

Ďalší postup a monitorovanie

1.   Do troch mesiacov od prijatia odporúčaní uvedených v článku 15 predloží hodnotený členský štát Komisii a Rade akčný plán na nápravu všetkých zistených nedostatkov v hodnotiacej správe. Ak sa v odporúčaniach konštatuje, že hodnotený členský štát závažným spôsobom zanedbáva svoje povinnosti, tento členský štát predloží svoj akčný plán do jedného mesiaca od prijatia uvedených odporúčaní. Komisia tento akčný plán zašle Európskemu parlamentu.

2.   Po konzultácii s tímom povereným kontrolou na mieste alebo prípadne tímom zodpovedným za hodnotenie odpovedí na dotazník predloží Komisia svoje hodnotenie primeranosti akčného plánu Rade do jedného mesiaca od doručenia akčného plánu hodnoteného členského štátu. Ostatné členské štáty sa vyzvú, aby sa k akčnému plánu vyjadrili.

3.   Do šiestich mesiacov od prijatia odporúčaní predloží hodnotený členský štát Komisii správu o vykonávaní svojho akčného plánu a následne bude predkladať správu každé tri mesiace až do úplného splnenia úloh akčného plánu.

4.   Bez ohľadu na šesťmesačnú lehotu na podanie správy o vykonávaní akčného plánu uvedenú v odseku 3, ak sa v odporúčaniach konštatuje, že hodnotený členský štát závažným spôsobom zanedbáva svoje povinnosti, uvedený členský štát podá správu o vykonávaní svojho akčného plánu do troch mesiacov od prijatia odporúčaní.

5.   V závislosti od závažnosti zistených nedostatkov a opatrení prijatých na ich odstránenie Komisia môže naplánovať opätovné ohlásené kontroly na mieste na overenie vykonávania akčného plánu. Komisia pozve na účasť na opätovnej kontrole aspoň štyroch expertov, ktorí sa zúčastnili na kontrole na mieste. Komisia môže pozvať pozorovateľov, aby sa zúčastnili opätovnej kontroly. Komisia zostaví program opätovnej kontroly. Hodnotenému členskému štátu sa uvedený program oznámi najmenej jeden mesiac pred plánovaným konaním opätovnej kontroly. Komisia môže plánovať aj vykonanie neohlásených opätovných kontrol na mieste.

6.   Komisia pravidelne informuje Európsky parlament a Radu o vykonávaní akčných plánov alebo opatrení na zlepšenie uvedených v tomto článku.

7.   Ak sa kontrolou na mieste odhalia závažné nedostatky, ktoré by mohli predstavovať závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti v priestore bez kontroly vnútorných hraníc, Komisia informuje o tejto skutočnosti čo najskôr Európsky parlament a Radu, a to z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť Európskeho parlamentu alebo niektorého členského štátu.

8.   Ak sa konštatovalo, že členský štát je „v súlade“, ale odporúčania obsahujú možnosti ďalšieho zlepšenia v súlade s článkom 14 ods. 3 písm. b), hodnotený členský štát poskytne Komisii vlastné posúdenie možností ďalšieho zlepšenia do šiestich mesiacov od prijatia odporúčaní.

Článok 17

Informácie citlivého charakteru

Členovia tímu povereného kontrolou na mieste a tímu zodpovedného za hodnotenie odpovedí na dotazník považujú akékoľvek informácie získané počas vykonávania svojich povinností za dôverné. Hodnotiace správy vypracované po kontrolách na mieste sú utajené stupňom EU RESTRICTED/RESTREINT UE v súlade s uplatniteľnými bezpečnostnými pravidlami. Takéto utajenie nebráni tomu, aby sa uvedené informácie sprístupňovali Európskemu parlamentu. So zasielaním a zaobchádzaním s informáciami a dokumentmi, ktoré sa Európskemu parlamentu zasielajú v súlade s týmto nariadením, sa narába v súlade s platnými pravidlami postupovania utajovaných skutočností medzi Európskym parlamentom a Komisiou a zaobchádzania s týmito utajovanými skutočnosťami. Komisia po konzultácii s dotknutým členským štátom rozhodne, ktorá časť hodnotiacej správy sa môže zverejniť.

Článok 18

Podmienky účasti Spojeného kráľovstva a Írska

1.   Experti zo Spojeného kráľovstva a Írska sa zúčastňujú len na hodnotení tej časti schengenského acquis, na ktorej sú uvedené členské štáty oprávnené sa zúčastňovať.

2.   Hodnotenia popísané v článku 4 ods. 1 sa týkajú len účinného a efektívneho uplatňovania tej časti schengenského acquis zo strany Spojeného kráľovstva a Írska, na ktorej sú uvedené členské štáty oprávnené sa zúčastňovať.

3.   Spojené kráľovstvo a Írsko sa zúčastňujú na prijímaní odporúčaní Radou podľa článku 15 ods. 3 len z hľadiska tej časti schengenského acquis, na ktorej sú uvedené členské štáty oprávnené sa zúčastňovať.

Článok 19

Informovanie národných parlamentov

Komisia informuje národné parlamenty o obsahu a výsledkoch hodnotenia.

Článok 20

Predkladanie správ Európskemu parlamentu a Rade

Komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade ročnú komplexnú správu o hodnoteniach vykonaných podľa tohto nariadenia. Uvedená správa sa zverejní a obsahuje informácie ohodnoteniach vykonaných počas predchádzajúceho roka, záveroch vyplývajúcich z jednotlivých hodnotení a o aktuálnom stave nápravných opatrení. Komisia postúpi uvedenú správu národným parlamentom.

Článok 21

Výbor

1.   Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Ak výbor nevydá stanovisko, Komisia neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Článok 22

Preskúmanie

Komisia preskúma fungovanie tohto nariadenia a predloží Rade správu do 6 mesiacov od prijatia všetkých hodnotiacich správ týkajúcich sa hodnotení, ktoré patria do prvého viacročného programu hodnotenia uvedeného v článku 5 ods. 5. Takéto preskúmanie zahŕňa všetky časti tohto nariadenia vrátane fungovania postupov na prijímanie aktov v rámci hodnotiaceho mechanizmu. Komisia túto správu zašle Európskemu parlamentu.

Článok 23

Prechodné ustanovenia a zrušenie

Bez ohľadu na druhý a tretí odsek tohto článku sa rozhodnutie zo 16. septembra 1998 zrušuje s účinnosťou od 26. novembra 2013.

Časť I rozhodnutia uvedeného v prvom odseku sa naďalej uplatňuje do 1. januára 2016, pokiaľ ide o hodnotiace postupy členských štátov, ktoré sa začali vykonávať 26. novembra 2013.

Časť II rozhodnutia uvedeného v prvom odseku sa naďalej uplatňuje do 27. novembra 2014, pokiaľ ide o hodnotiace postupy členských štátov, ktoré sa začali vykonávať 26. novembra 2013.

Článok 24

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.

V Luxemburgu 7. októbra 2013

Za Radu

predseda

J. BERNATONIS

---

(1)  Stanovisko z 12. júna 2013 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

1

(2)  Ú. v. ES L 239, 22.9.2000, s. 138.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 53, 3.3.2005, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 115, 4.5.2010, s. 1.

4

(5)  Nariadenie Rady (ES) č. 2007/2004 z 26. októbra 2004 o zriadení Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (Ú. v. EÚ L 349, 25.11.2004, s. 1).

5

(6)  Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.

6

(7)  Rozhodnutie Rady 2009/371/SVV zo 6. apríla 2009 o zriadení Európskeho policajného úradu (Europol) (Ú. v. EÚ L 121, 15.5.2009, s. 37).

7

(8)  Rozhodnutie Rady 2002/187/SVV z 28. februára 2002, ktorým sa zriaďuje Eurojust s cieľom posilniť boj proti závažným trestným činom (Ú. v. ES L 63, 6.3.2002, s. 1).

8

(9)  Ú. v. ES L 131, 1.6.2000, s. 43.

9

(10)  Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20.

10

(11)  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 36.

11

(12)  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31.

12

(13)  Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52.

13

(14)  Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 1.

14

(15)  Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 21.

15

(16)  Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 19.

16

---

Vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie

Európsky parlament, Rada a Komisia vítajú prijatie nariadenia, ktorým sa mení Kódex schengenských hraníc s cieľom stanoviť spoločné pravidlá pri dočasnom obnovení kontroly vnútorných hraníc za výnimočných okolností a nariadenia, ktorým sa vytvára hodnotiaci a monitorovací mechanizmus na overenie uplatňovania schengenského acquis. Nazdávajú sa, že uvedenými novými mechanizmami sa zodpovedajúco reaguje na požiadavku Európskej rady, ktorá vo svojich záveroch z 24. júna 2011 v snahe zabezpečiť presadzovanie spoločných pravidiel a posilniť, prispôsobiť a rozšíriť kritériá vychádzajúce z acquis EÚ vyzvala na posilňovanie spolupráce a vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi v schengenskom priestore a na vytvorenie účinného a spoľahlivého systému monitorovania a hodnotenia, pričom pripomenula, že vonkajšie hranice Európy musia byť riadené účinným a jednotným spôsobom na základe spoločnej zodpovednosti, solidarity a praktickej spolupráce.

Vyhlasujú, že touto zmenou Kódexu schengenských hraníc sa posilní koordinácia a spolupráca na úrovni Únie tým, že sa na jednej strane vytvoria kritériá pre obnovovanie hraničných kontrol členskými štátmi a na druhej strane aj pre mechanizmus EÚ, prostredníctvom ktorého bude možné reagovať na skutočne kritické situácie, v ktorých je ohrozené celkové fungovanie oblasti bez kontroly vnútorných hraníc.

Zdôrazňujú, že tento nový systém hodnotenia je mechanizmom EÚ, bude sa vzťahovať na všetky aspekty schengenského acquis a zapoja sa doň experti z členských štátov, Komisie a príslušných agentúr EÚ.

Súhlasia s tým, že každý budúci návrh Komisie na zmenu tohto systému hodnotenia sa predloží na konzultáciu Európskemu parlamentu, aby sa pred prijatím záverečného znenia mohlo v čo najväčšej možnej miere zohľadniť jeho stanovisko.

---