# Úřední věstník L 298/2013

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2013.298.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 298 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 568. listopadu 2013 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2013.298.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 298

České vydání

Právní předpisy

Svazek 568. listopadu 2013

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1106/2013 ze dne 5. listopadu 2013, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1107/2013 ze dne 5. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Carne de Bravo do Ribatejo (CHOP)) | 17 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1108/2013 ze dne 5. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Stromberger Pflaume (CHOP)) | 19 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1109/2013 ze dne 5. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Melone Mantovano (CHZO)) | 21 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1110/2013 ze dne 5. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Queso Los Beyos (CHZO)) | 23 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1111/2013 ze dne 5. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Lietuviškas varškės sūris (CHZO)) | 25 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1112/2013 ze dne 5. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Pan de Alfacar (CHZO)) | 27 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1113/2013 ze dne 7. listopadu 2013 o povolení přípravků Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 a Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 jako doplňkových látek pro všechny druhy zvířat (
  1
  ) | 29 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1114/2013 ze dne 7. listopadu 2013, kterým se mění nařízení (ES) č. 1857/2006, pokud jde o dobu jeho použitelnosti | 34 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1115/2013 ze dne 7. listopadu 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 36 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2013/640/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 7. listopadu 2013 o vytvoření evropské vyspělé infrastruktury translačního výzkumu v lékařství jako konsorcia evropské výzkumné infrastruktury (EATRIS ERIC) | 38 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1106/2013 ze dne 5. listopadu 2013, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1107/2013 ze dne 5. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Carne de Bravo do Ribatejo (CHOP))

17

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1108/2013 ze dne 5. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Stromberger Pflaume (CHOP))

19

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1109/2013 ze dne 5. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Melone Mantovano (CHZO))

21

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1110/2013 ze dne 5. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Queso Los Beyos (CHZO))

23

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1111/2013 ze dne 5. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Lietuviškas varškės sūris (CHZO))

25

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1112/2013 ze dne 5. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Pan de Alfacar (CHZO))

27

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1113/2013 ze dne 7. listopadu 2013 o povolení přípravků Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 a Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 jako doplňkových látek pro všechny druhy zvířat (
  1
  )

Lactobacillus plantarum

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

1

29

*

Nařízení Komise (EU) č. 1114/2013 ze dne 7. listopadu 2013, kterým se mění nařízení (ES) č. 1857/2006, pokud jde o dobu jeho použitelnosti

34

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1115/2013 ze dne 7. listopadu 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

36

ROZHODNUTÍ

2013/640/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 7. listopadu 2013 o vytvoření evropské vyspělé infrastruktury translačního výzkumu v lékařství jako konsorcia evropské výzkumné infrastruktury (EATRIS ERIC)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 8.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1106/2013

ze dne 5. listopadu 2013,

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   ŘÍZENÍ

1.   Prozatímní opatření

| (1) | Dne 3. května 2013 uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) nařízením (EU) č. 418/2013 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie (dále jen „dotčená země“) do Evropské unie (dále jen „Unie“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 3. května 2013 uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) nařízením (EU) č. 418/2013 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie (dále jen „dotčená země“) do Evropské unie (dále jen „Unie“).

| (2) | Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 28. června 2012 Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii, kteří představují více než 50 % celkové výroby některých drátů z nerezavějící oceli v Unii. |
| --- | --- |

(2)

Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 28. června 2012 Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii, kteří představují více než 50 % celkové výroby některých drátů z nerezavějící oceli v Unii.

| (3) | V souběžném antisubvenčním šetření Komise uložila nařízením (EU) č. 419/2013 (3) prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z dotčené země a nařízením (EU) č. 861/2013 (4) konečné vyrovnávací clo. |
| --- | --- |

(3)

V souběžném antisubvenčním šetření Komise uložila nařízením (EU) č. 419/2013 (3) prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z dotčené země a nařízením (EU) č. 861/2013 (4) konečné vyrovnávací clo.

2.   Strany dotčené šetřením

| (4) | V prozatímní fázi šetření byl použit výběr vzorku u indických vyvážejících výrobců a výrobců v Unii. V prozatímní fázi se počítalo také s výběrem vzorku v případě dovozců, kteří nejsou ve spojení. Jelikož však dva ze tří dovozců vybraných do vzorku neodpověděli na dotazník, nebylo možné výběr vzorků u dovozců použít. Proto byly pro konečná zjištění použity všechny dostupné informace týkající se všech spolupracujících dovozců, zejména pokud jde o zájem Unie. |
| --- | --- |

(4)

V prozatímní fázi šetření byl použit výběr vzorku u indických vyvážejících výrobců a výrobců v Unii. V prozatímní fázi se počítalo také s výběrem vzorku v případě dovozců, kteří nejsou ve spojení. Jelikož však dva ze tří dovozců vybraných do vzorku neodpověděli na dotazník, nebylo možné výběr vzorků u dovozců použít. Proto byly pro konečná zjištění použity všechny dostupné informace týkající se všech spolupracujících dovozců, zejména pokud jde o zájem Unie.

| (5) | Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že jelikož nebyl pro určení újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, zohledněn prodej od výrobců, kteří nejsou žadateli, nelze vybraný vzorek výrobců v Unii považovat za reprezentativní. Toto tvrzení bylo odmítnuto, protože vzorek byl vybrán na základě odpovědí obdržených od všech spolupracujících výrobců v Unii bez ohledu na jejich podporu stížnosti ve fázi stanovení reprezentativnosti, a byl proveden na základě objemu výroby. |
| --- | --- |

(5)

Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že jelikož nebyl pro určení újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, zohledněn prodej od výrobců, kteří nejsou žadateli, nelze vybraný vzorek výrobců v Unii považovat za reprezentativní. Toto tvrzení bylo odmítnuto, protože vzorek byl vybrán na základě odpovědí obdržených od všech spolupracujících výrobců v Unii bez ohledu na jejich podporu stížnosti ve fázi stanovení reprezentativnosti, a byl proveden na základě objemu výroby.

| (6) | Jeden vyvážející výrobce, který je ve spojení s výrobcem v Unii, podal proti podnětu námitku a požádal o individuální zjišťování, protože kvůli malému objemu vývozu nebyl do vzorku vyvážejících výrobců zařazen. Do vzorku výrobního odvětví Unie nebyl z důvodu malého objemu výroby zahrnut ani samotný výrobce v Unii. Komise s individuálním zjišťováním souhlasila, avšak vyvážející výrobce svou žádost stáhl. |
| --- | --- |

(6)

Jeden vyvážející výrobce, který je ve spojení s výrobcem v Unii, podal proti podnětu námitku a požádal o individuální zjišťování, protože kvůli malému objemu vývozu nebyl do vzorku vyvážejících výrobců zařazen. Do vzorku výrobního odvětví Unie nebyl z důvodu malého objemu výroby zahrnut ani samotný výrobce v Unii. Komise s individuálním zjišťováním souhlasila, avšak vyvážející výrobce svou žádost stáhl.

| (7) | Sedm indických vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, požádalo o individuální zjišťování. Dva z nich odpověděli na dotazník a pět nikoli. Jeden ze dvou vyvážejících výrobců, kteří odpovědi zaslali, svoji žádost o individuální zjišťování stáhl. Komise tudíž přezkoumala žádost jednoho indického vyvážejícího výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, totiž:






  — | KEI Industries Limited, Nové Dillí (dále jen „KEI“). |
| --- | --- | --- |

(7)

Sedm indických vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, požádalo o individuální zjišťování. Dva z nich odpověděli na dotazník a pět nikoli. Jeden ze dvou vyvážejících výrobců, kteří odpovědi zaslali, svoji žádost o individuální zjišťování stáhl. Komise tudíž přezkoumala žádost jednoho indického vyvážejícího výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, totiž:

—

KEI Industries Limited, Nové Dillí (dále jen „KEI“).

| (8) | V prozatímní fázi nebylo u žádného z původně vybraných vyvážejících výrobců shledáno, že předložili dostatečně spolehlivé informace, a proto byl použit článek 18 základního nařízení. Komise se rozhodla rozšířit vzorek o tři společnosti, a to na základě objemu jejich vývozu a jejich ochoty spolupracovat, jakou vyjádřily po zahájení řízení. V důsledku toho Komise přešetřila odpovědi na dotazník a provedla inspekce na místě v prostorách následujících indických vyvážejících výrobců:






  — | Garg Inox, Bahadurgarh, Harijána, |
| --- | --- | --- |

(8)

V prozatímní fázi nebylo u žádného z původně vybraných vyvážejících výrobců shledáno, že předložili dostatečně spolehlivé informace, a proto byl použit článek 18 základního nařízení. Komise se rozhodla rozšířit vzorek o tři společnosti, a to na základě objemu jejich vývozu a jejich ochoty spolupracovat, jakou vyjádřily po zahájení řízení. V důsledku toho Komise přešetřila odpovědi na dotazník a provedla inspekce na místě v prostorách následujících indických vyvážejících výrobců:

—

Garg Inox, Bahadurgarh, Harijána,

| — | Macro Bars and Wires, Mumbaí, Maháráštra, |
| --- | --- |

—

Macro Bars and Wires, Mumbaí, Maháráštra,

| — | Nevatia Steel & Alloys, Mumbaí, Maháráštra. |
| --- | --- |

—

Nevatia Steel & Alloys, Mumbaí, Maháráštra.

| (9) | S výhradou výše uvedených skutečností se 4. až 7. a 14. bod odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují. |
| --- | --- |

(9)

S výhradou výše uvedených skutečností se 4. až 7. a 14. bod odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.

3.   Období šetření a posuzované období

| (10) | Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. března 2012 (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(10)

Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. března 2012 (dále jen „posuzované období“).

4.   Následný postup

| (11) | Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo své připomínky několik zúčastněných stran, a to tři vyvážející výrobci, jeden vyvážející výrobce, který stáhl svou žádost o individuální zjišťování, žadatel a 11 uživatelů. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty. Komise nadále shromažďovala informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění. Všechny obdržené připomínky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

(11)

Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo své připomínky několik zúčastněných stran, a to tři vyvážející výrobci, jeden vyvážející výrobce, který stáhl svou žádost o individuální zjišťování, žadatel a 11 uživatelů. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty. Komise nadále shromažďovala informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění. Všechny obdržené připomínky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.

| (12) | Komise všem zúčastněným stranám sdělila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě zamýšlela doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z dotčené země a konečný výběr částek zajištěných v podobě prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit. Všechny obdržené připomínky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

(12)

Komise všem zúčastněným stranám sdělila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě zamýšlela doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z dotčené země a konečný výběr částek zajištěných v podobě prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit. Všechny obdržené připomínky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.

| (13) | Po obdržení připomínek k poskytnutí konečných informací Komise informovala zúčastněné strany o změnách ve zjištěních týkajících se úrovně dumpingu některých vyvážejících výrobců. Všem stranám byla znovu poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutí dodatečných informací vyjádřit. Všechny obdržené připomínky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu. Jedna zúčastněná strana, žadatel, kritizovala skutečnost, že zjištění týkající se úrovně dumpingu některých vyvážejících výrobců byla pozměněna na základě nových údajů a připomínek obdržených po poskytnutí předběžných informací a v konečné fázi šetření. Rovněž uvedla, že byla porušena její procesní práva. |
| --- | --- |

(13)

Po obdržení připomínek k poskytnutí konečných informací Komise informovala zúčastněné strany o změnách ve zjištěních týkajících se úrovně dumpingu některých vyvážejících výrobců. Všem stranám byla znovu poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutí dodatečných informací vyjádřit. Všechny obdržené připomínky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu. Jedna zúčastněná strana, žadatel, kritizovala skutečnost, že zjištění týkající se úrovně dumpingu některých vyvážejících výrobců byla pozměněna na základě nových údajů a připomínek obdržených po poskytnutí předběžných informací a v konečné fázi šetření. Rovněž uvedla, že byla porušena její procesní práva.

| (14) | Komise se ovšem domnívala, že musí vzít informace předložené zúčastněnými stranami v úvahu a případně pozměnit zjištění, jestliže jsou připomínky odůvodněné. V žádném z těchto případů nebyly nové neověřené údaje použity ke stanovení dumpingu. Kromě toho procesní práva všech zúčastněných stran byla dodržena, neboť strany byly řádně a včas informovány a byly jim poskytnuty stejné lhůty k podání připomínek. |
| --- | --- |

(14)

Komise se ovšem domnívala, že musí vzít informace předložené zúčastněnými stranami v úvahu a případně pozměnit zjištění, jestliže jsou připomínky odůvodněné. V žádném z těchto případů nebyly nové neověřené údaje použity ke stanovení dumpingu. Kromě toho procesní práva všech zúčastněných stran byla dodržena, neboť strany byly řádně a včas informovány a byly jim poskytnuty stejné lhůty k podání připomínek.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

| (15) | Podle 21. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jsou jako dotčený výrobek definovány dráty z nerezavějící oceli obsahující:






  — | 2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu, |
| --- | --- | --- |

(15)

Podle 21. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jsou jako dotčený výrobek definovány dráty z nerezavějící oceli obsahující:

—

2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu,

| — | méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiné než dráty obsahující 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku, |
| --- | --- |

—

méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiné než dráty obsahující 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku,

v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99, pocházející z dotčené země.

| (16) | Někteří uživatelé vyjádřili obavy ohledně zjevného nedostatečného rozlišení mezi různými typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku, neboť u všech typů výrobku existuje široký sortiment. Zejména byla vyslovena obava ohledně toho, jak by bylo možné během šetření zajistit spravedlivé srovnání všech typů. Jako u většiny šetření zahrnuje definice dotčeného výrobku širokou škálu typů výrobku, které mají stejné nebo podobné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Skutečnost, že se tyto vlastnosti mohou u různých typů výrobku lišit, může opravdu vést k tomu, že je pokryta široká škála typů. Tak je tomu i v případě stávajícího šetření. Komise vzala v úvahu rozdíly mezi typy výrobku a zajistila spravedlivé srovnání. Každému typu výrobku vyrobenému a prodanému indickými vyvážejícími výrobci bylo přiřazeno jednoznačné kontrolní číslo výrobku (product control number, „PCN“); totéž platí pro každý typ výrobku vyrobený a prodaný výrobním odvětvím Unie. Číslo bylo odvozeno z hlavních vlastností výrobku, v tomto případě z druhu oceli, pevnosti v tahu, povlaku, povrchové úpravy, průměru a tvaru. Proto byly na základě PCN porovnány typy drátů vyvážené do Unie s výrobky vyráběnými a prodávanými výrobním odvětvím Unie, které mají stejné nebo podobné vlastnosti. Všechny tyto typy spadají pod definici dotčeného výrobku a obdobného výrobku obsaženou v oznámení o zahájení řízení (5) a v prozatímním nařízení. |
| --- | --- |

(16)

Někteří uživatelé vyjádřili obavy ohledně zjevného nedostatečného rozlišení mezi různými typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku, neboť u všech typů výrobku existuje široký sortiment. Zejména byla vyslovena obava ohledně toho, jak by bylo možné během šetření zajistit spravedlivé srovnání všech typů. Jako u většiny šetření zahrnuje definice dotčeného výrobku širokou škálu typů výrobku, které mají stejné nebo podobné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Skutečnost, že se tyto vlastnosti mohou u různých typů výrobku lišit, může opravdu vést k tomu, že je pokryta široká škála typů. Tak je tomu i v případě stávajícího šetření. Komise vzala v úvahu rozdíly mezi typy výrobku a zajistila spravedlivé srovnání. Každému typu výrobku vyrobenému a prodanému indickými vyvážejícími výrobci bylo přiřazeno jednoznačné kontrolní číslo výrobku (product control number, „PCN“); totéž platí pro každý typ výrobku vyrobený a prodaný výrobním odvětvím Unie. Číslo bylo odvozeno z hlavních vlastností výrobku, v tomto případě z druhu oceli, pevnosti v tahu, povlaku, povrchové úpravy, průměru a tvaru. Proto byly na základě PCN porovnány typy drátů vyvážené do Unie s výrobky vyráběnými a prodávanými výrobním odvětvím Unie, které mají stejné nebo podobné vlastnosti. Všechny tyto typy spadají pod definici dotčeného výrobku a obdobného výrobku obsaženou v oznámení o zahájení řízení (5) a v prozatímním nařízení.

| (17) | Jedna strana zopakovala své tvrzení, že se takzvané „vysoce technické“ typy výrobku liší od ostatních typů dotčeného výrobku a že s nimi nejsou zaměnitelné. Z toho důvodu by měly být z definice výrobku vyloučeny. Podle judikatury Soudního dvora Evropské unie (6) se pro určení toho, zda jsou výrobky obdobné do té míry, že jsou součástí stejného typu výrobku, musí zejména ověřit, zda mají stejné technické a fyzikální vlastnosti, stejné základní konečné využití a stejný poměr mezi cenou a kvalitou. V tomto ohledu se musí též posoudit zaměnitelnost těchto výrobků a konkurence mezi nimi. Šetřením se však zjistilo, že tyto „vysoce technické“ typy výrobku, na které uvedená strana odkazuje, mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako ostatní výrobky zahrnuté do šetření. Jedná se o výrobky z nerezavějící oceli, dráty, jejichž výrobní postup je podobný a při jejichž výrobě se používají podobné stroje, takže výrobci mohou podle poptávky střídavě vyrábět různé varianty výrobku. I když tedy různé typy drátů nejsou přímo zaměnitelné a přímo si nekonkurují, výrobci soutěží o zakázky, v nichž jde o širokou škálu drátů z nerezavějící oceli. Navíc tyto typy výrobku s použitím podobných výrobních metod vyrábí a prodává jak výrobní odvětví Unie, tak indičtí vyvážející výrobci. Toto tvrzení tudíž nelze přijmout. |
| --- | --- |

(17)

Jedna strana zopakovala své tvrzení, že se takzvané „vysoce technické“ typy výrobku liší od ostatních typů dotčeného výrobku a že s nimi nejsou zaměnitelné. Z toho důvodu by měly být z definice výrobku vyloučeny. Podle judikatury Soudního dvora Evropské unie (6) se pro určení toho, zda jsou výrobky obdobné do té míry, že jsou součástí stejného typu výrobku, musí zejména ověřit, zda mají stejné technické a fyzikální vlastnosti, stejné základní konečné využití a stejný poměr mezi cenou a kvalitou. V tomto ohledu se musí též posoudit zaměnitelnost těchto výrobků a konkurence mezi nimi. Šetřením se však zjistilo, že tyto „vysoce technické“ typy výrobku, na které uvedená strana odkazuje, mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako ostatní výrobky zahrnuté do šetření. Jedná se o výrobky z nerezavějící oceli, dráty, jejichž výrobní postup je podobný a při jejichž výrobě se používají podobné stroje, takže výrobci mohou podle poptávky střídavě vyrábět různé varianty výrobku. I když tedy různé typy drátů nejsou přímo zaměnitelné a přímo si nekonkurují, výrobci soutěží o zakázky, v nichž jde o širokou škálu drátů z nerezavějící oceli. Navíc tyto typy výrobku s použitím podobných výrobních metod vyrábí a prodává jak výrobní odvětví Unie, tak indičtí vyvážející výrobci. Toto tvrzení tudíž nelze přijmout.

| (18) | V reakci na poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že analýza provedená Komisí v souvislosti s otázkou, zda mají být tzv. vysoce technické typy výrobku zahrnuty do šetření, byla nedostatečná. Toto tvrzení bylo zamítnuto. Šetřením se prokázalo, že vysoce technické typy výrobku spadají pod definici výrobku uvedenou v 17. bodě odůvodnění. Strana se mylně domnívala, že musejí být splněna současně všechna kritéria uvedená v judikatuře. Podle judikatury Soudního dvora Evropské unie (7) má Komise při vymezování produktu široký prostor jednat podle vlastního uvážení a musí se při tomto posouzení opírat o soubor kritérií stanovených Soudem. Přitom některá kritéria mohou často, jako i v tomto případě, poukazovat jedním směrem a jiná jiným směrem; v takové situaci musí Komise provést celkové posouzení, jak učinila i v tomto případě. Zúčastněná strana se tudíž mylně domnívá, že aby mohly typy výrobku spadat pod stejnou definici výrobku, musí mít všechny vlastnosti stejné. |
| --- | --- |

(18)

V reakci na poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že analýza provedená Komisí v souvislosti s otázkou, zda mají být tzv. vysoce technické typy výrobku zahrnuty do šetření, byla nedostatečná. Toto tvrzení bylo zamítnuto. Šetřením se prokázalo, že vysoce technické typy výrobku spadají pod definici výrobku uvedenou v 17. bodě odůvodnění. Strana se mylně domnívala, že musejí být splněna současně všechna kritéria uvedená v judikatuře. Podle judikatury Soudního dvora Evropské unie (7) má Komise při vymezování produktu široký prostor jednat podle vlastního uvážení a musí se při tomto posouzení opírat o soubor kritérií stanovených Soudem. Přitom některá kritéria mohou často, jako i v tomto případě, poukazovat jedním směrem a jiná jiným směrem; v takové situaci musí Komise provést celkové posouzení, jak učinila i v tomto případě. Zúčastněná strana se tudíž mylně domnívá, že aby mohly typy výrobku spadat pod stejnou definici výrobku, musí mít všechny vlastnosti stejné.

| (19) | Několik uživatelů tvrdilo, že tzv. dráty z nerezavějící oceli „řady 200“ by měly být z definice výrobku vyloučeny. Tvrdili zejména, že tento typ výrobku výrobní odvětví Unie téměř nevyrábělo. Toto tvrzení však není podložené. Za prvé, skutečnost, že výrobní odvětví Unie nevyrábí určitý typ výrobku, není dostatečným důvodem, aby byl tento typ výrobku vyloučen z šetření, pokud je jeho výrobní postup takový, že by výrobci v Unii mohli výrobu daného typu výrobku kdykoli zahájit. Za druhé, v případě vysoce technických drátů bylo zjištěno, že tyto typy dotčeného výrobku mají stejné nebo podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako ostatní typy obdobného výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie. Toto tvrzení tudíž nelze přijmout. |
| --- | --- |

(19)

Několik uživatelů tvrdilo, že tzv. dráty z nerezavějící oceli „řady 200“ by měly být z definice výrobku vyloučeny. Tvrdili zejména, že tento typ výrobku výrobní odvětví Unie téměř nevyrábělo. Toto tvrzení však není podložené. Za prvé, skutečnost, že výrobní odvětví Unie nevyrábí určitý typ výrobku, není dostatečným důvodem, aby byl tento typ výrobku vyloučen z šetření, pokud je jeho výrobní postup takový, že by výrobci v Unii mohli výrobu daného typu výrobku kdykoli zahájit. Za druhé, v případě vysoce technických drátů bylo zjištěno, že tyto typy dotčeného výrobku mají stejné nebo podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako ostatní typy obdobného výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie. Toto tvrzení tudíž nelze přijmout.

| (20) | Rovněž tvrdili, že by do definice dotčeného výrobku měl být zahrnut válcovaný drát. Nicméně válcovaný drát je surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, ze které se mohou vyrábět také jiné výrobky, například spojovací materiály a hřebíky. Tudíž se na rozdíl od dotčeného výrobku nejedná o hotový výrobek z oceli. Tvářením za studena je možné kromě jiného z válcovaného drátu vyrábět dotčený výrobek nebo obdobný výrobek. Proto válcovaný drát nemůže být zahrnut do definice výrobku ve smyslu základního nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Rovněž tvrdili, že by do definice dotčeného výrobku měl být zahrnut válcovaný drát. Nicméně válcovaný drát je surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, ze které se mohou vyrábět také jiné výrobky, například spojovací materiály a hřebíky. Tudíž se na rozdíl od dotčeného výrobku nejedná o hotový výrobek z oceli. Tvářením za studena je možné kromě jiného z válcovaného drátu vyrábět dotčený výrobek nebo obdobný výrobek. Proto válcovaný drát nemůže být zahrnut do definice výrobku ve smyslu základního nařízení.

| (21) | Na základě výše uvedených informací se tímto potvrzují definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku v 21. až 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(21)

Na základě výše uvedených informací se tímto potvrzují definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku v 21. až 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

C.   DUMPING

1.   Úvod

| (22) | Během inspekcí na místě v prostorách tří indických vyvážejících výrobců původně zařazených do vzorku a následné analýzy shromážděných informací bylo zjištěno, že tyto společnosti poskytly některé informace, které nelze považovat za spolehlivé. Komise dále pokračovala v šetření a v analýze všech informací předložených v reakci na poskytnutí prozatímních informací a následná slyšení. |
| --- | --- |

(22)

Během inspekcí na místě v prostorách tří indických vyvážejících výrobců původně zařazených do vzorku a následné analýzy shromážděných informací bylo zjištěno, že tyto společnosti poskytly některé informace, které nelze považovat za spolehlivé. Komise dále pokračovala v šetření a v analýze všech informací předložených v reakci na poskytnutí prozatímních informací a následná slyšení.

| (23) | Jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v případě jednoho vyvážejícího výrobce dospěla Komise k závěru, že náklady uvedené v odpovědi na dotazník nemohly být odsouhlaseny s údaji uvedenými v interním účetním systému výrobce. Společnost uvedla, že nemožnost odsouhlasení byla způsobena chybami v registraci a metodou oceňování zásob, která je v případě interního účetního systému výrobce jiná než v případě údajů zveřejněných v ročních účetních závěrkách. |
| --- | --- |

(23)

Jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v případě jednoho vyvážejícího výrobce dospěla Komise k závěru, že náklady uvedené v odpovědi na dotazník nemohly být odsouhlaseny s údaji uvedenými v interním účetním systému výrobce. Společnost uvedla, že nemožnost odsouhlasení byla způsobena chybami v registraci a metodou oceňování zásob, která je v případě interního účetního systému výrobce jiná než v případě údajů zveřejněných v ročních účetních závěrkách.

| (24) | Jak je vysvětleno v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ačkoli údaje obsažené v interním účetním systému byly v souladu s auditovanými finančními výkazy na celopodnikové úrovni, nebylo možné srovnat údaje vygenerované interním systémem vykazování nákladů pro divizi výroby drátů s nákladovými tabulkami, které společnost výslovně vyhotovila pro účely odpovědi na dotazník v rámci šetření. V souladu s článkem 18 základního nařízení se proto usuzovalo, že by se pro účely antidumpingového šetření měly použít informace zjištěné v interním systému vykazování nákladů. |
| --- | --- |

(24)

Jak je vysvětleno v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ačkoli údaje obsažené v interním účetním systému byly v souladu s auditovanými finančními výkazy na celopodnikové úrovni, nebylo možné srovnat údaje vygenerované interním systémem vykazování nákladů pro divizi výroby drátů s nákladovými tabulkami, které společnost výslovně vyhotovila pro účely odpovědi na dotazník v rámci šetření. V souladu s článkem 18 základního nařízení se proto usuzovalo, že by se pro účely antidumpingového šetření měly použít informace zjištěné v interním systému vykazování nákladů.

| (25) | Z tohoto důvodu Komise prozatímně upravila údaje o nákladech, které vyvážející výrobce poskytl ve své odpovědi na dotazník, pomocí údajů dostupných v interním systému vykazování nákladů. |
| --- | --- |

(25)

Z tohoto důvodu Komise prozatímně upravila údaje o nákladech, které vyvážející výrobce poskytl ve své odpovědi na dotazník, pomocí údajů dostupných v interním systému vykazování nákladů.

| (26) | Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vyvážející výrobce uvedl, že údaje v interním systému vykazování nákladů nejsou spolehlivé a pro účely šetření by se neměly použít. Společnost poukázala na řadu chyb a koncepčních problémů týkajících se interně vykazovaných údajů, které Komise použila pro úpravu nákladů. Společnost tvrdila, že Komise by měla ve své analýze vycházet z nákladů uvedených v odpovědi na dotazník. Kromě toho společnost v pozdější fázi po zavedení prozatímních opatření poskytla odsouhlasení mezi interně vykazovanými nákladovými údaji divize a odpovědí na dotazník. Na základě výše uvedeného a s ohledem na důkazy shromážděné během inspekce na místě by určité výrobní náklady, které uvedená společnost původně vykázala ve své odpovědi na dotazník, mohly být přijaty. |
| --- | --- |

(26)

Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vyvážející výrobce uvedl, že údaje v interním systému vykazování nákladů nejsou spolehlivé a pro účely šetření by se neměly použít. Společnost poukázala na řadu chyb a koncepčních problémů týkajících se interně vykazovaných údajů, které Komise použila pro úpravu nákladů. Společnost tvrdila, že Komise by měla ve své analýze vycházet z nákladů uvedených v odpovědi na dotazník. Kromě toho společnost v pozdější fázi po zavedení prozatímních opatření poskytla odsouhlasení mezi interně vykazovanými nákladovými údaji divize a odpovědí na dotazník. Na základě výše uvedeného a s ohledem na důkazy shromážděné během inspekce na místě by určité výrobní náklady, které uvedená společnost původně vykázala ve své odpovědi na dotazník, mohly být přijaty.

| (27) | Nicméně na základě důkazů, které jsou k dispozici, nelze rozdělení určitých nákladů, jako jsou režijní a finanční náklady, vykázaných společností v odpovědi na dotazník považovat pro účely šetření za spolehlivé. Komise měla za to, že tyto náklady by měly být rozděleny na základě celkového obratu společnosti a nákladů na prodané zboží v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Na základě výše uvedených skutečností by většina nákladů uvedených v odpovědi na dotazník mohla být přijata a rozdělení na základě obratu bylo společností v konečné fázi šetření schváleno. Výše dumpingového rozpětí se snížila v návaznosti na přezkoumání nákladů na balení a některých režijních nákladů. Má se tudíž za to, že článek 18 základního nařízení by se pro účely stanovení dumpingového rozpětí v případě tohoto vyvážejícího výrobce neměl dále používat. |
| --- | --- |

(27)

Nicméně na základě důkazů, které jsou k dispozici, nelze rozdělení určitých nákladů, jako jsou režijní a finanční náklady, vykázaných společností v odpovědi na dotazník považovat pro účely šetření za spolehlivé. Komise měla za to, že tyto náklady by měly být rozděleny na základě celkového obratu společnosti a nákladů na prodané zboží v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Na základě výše uvedených skutečností by většina nákladů uvedených v odpovědi na dotazník mohla být přijata a rozdělení na základě obratu bylo společností v konečné fázi šetření schváleno. Výše dumpingového rozpětí se snížila v návaznosti na přezkoumání nákladů na balení a některých režijních nákladů. Má se tudíž za to, že článek 18 základního nařízení by se pro účely stanovení dumpingového rozpětí v případě tohoto vyvážejícího výrobce neměl dále používat.

| (28) | Jak je stanoveno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v případě druhého vyvážejícího výrobce Komise zjistila, že nákupy a spotřeba surovin uvedené v odpovědi společnosti na dotazník nebyly doloženy údaji zjištěnými v systému výrobce pro řízení zásob. Zejména se ukázalo, že rozdělení jakostních tříd oceli se v jednotlivých zdrojích liší. Komise stanovila, že jakostní třída oceli je klíčovým faktorem při určování nákladů konečného výrobku a že nespolehlivé informace o jakostní třídě oceli by mohly vážně zkreslit stanovení nákladů a prodejní ceny jednotlivých typů výrobku, a mohly by být proto zavádějící, a vyvážejícího výrobce na tuto zásadní úvahu při různých příležitostech upozornila. |
| --- | --- |

(28)

Jak je stanoveno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v případě druhého vyvážejícího výrobce Komise zjistila, že nákupy a spotřeba surovin uvedené v odpovědi společnosti na dotazník nebyly doloženy údaji zjištěnými v systému výrobce pro řízení zásob. Zejména se ukázalo, že rozdělení jakostních tříd oceli se v jednotlivých zdrojích liší. Komise stanovila, že jakostní třída oceli je klíčovým faktorem při určování nákladů konečného výrobku a že nespolehlivé informace o jakostní třídě oceli by mohly vážně zkreslit stanovení nákladů a prodejní ceny jednotlivých typů výrobku, a mohly by být proto zavádějící, a vyvážejícího výrobce na tuto zásadní úvahu při různých příležitostech upozornila.

| (29) | Jak je uvedeno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vyvážející výrobce však uvedl, že počítačové soubory obsahující údaje o nákupech surovin, které Komise získala během inspekce na místě, nebyly úplné, jelikož jiná oddělení ve společnosti uskutečnila dodatečné nákupy surovin, tyto nákupy však nebyly vykázány a zahrnuty v počítačových souborech získaných během inspekce na místě a přezkoumaných Komisí. Vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že zjištěné rozdíly v množství jednotlivých jakostních tříd oceli byly zapříčiněny skutečností, že některé jakostní třídy oceli se částečně překrývaly s jinými a že některé části výrobního procesu není možné sledovat na úrovni jednotlivých jakostních tříd oceli. |
| --- | --- |

(29)

Jak je uvedeno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vyvážející výrobce však uvedl, že počítačové soubory obsahující údaje o nákupech surovin, které Komise získala během inspekce na místě, nebyly úplné, jelikož jiná oddělení ve společnosti uskutečnila dodatečné nákupy surovin, tyto nákupy však nebyly vykázány a zahrnuty v počítačových souborech získaných během inspekce na místě a přezkoumaných Komisí. Vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že zjištěné rozdíly v množství jednotlivých jakostních tříd oceli byly zapříčiněny skutečností, že některé jakostní třídy oceli se částečně překrývaly s jinými a že některé části výrobního procesu není možné sledovat na úrovni jednotlivých jakostních tříd oceli.

| (30) | V 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení však Komise podotkla, že výše uvedená tvrzení společnosti týkající se dodatečných nákupů surovin nebyla podložená a v žádném případě nepostačují k vysvětlení zjištěných rozdílů na úrovni jednotlivých jakostních tříd oceli. Komise rovněž podotkla, že společnost tvrdila, že není možné přesné sledování podle jednotlivých jakostních tříd oceli ve všech fázích výrobního procesu. Toto tvrzení dále narušilo spolehlivost celého systému vykazování jakostních tříd oceli. Poskytnuté informace o jakostních třídách oceli proto byly předběžně považovány za zavádějící. |
| --- | --- |

(30)

V 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení však Komise podotkla, že výše uvedená tvrzení společnosti týkající se dodatečných nákupů surovin nebyla podložená a v žádném případě nepostačují k vysvětlení zjištěných rozdílů na úrovni jednotlivých jakostních tříd oceli. Komise rovněž podotkla, že společnost tvrdila, že není možné přesné sledování podle jednotlivých jakostních tříd oceli ve všech fázích výrobního procesu. Toto tvrzení dále narušilo spolehlivost celého systému vykazování jakostních tříd oceli. Poskytnuté informace o jakostních třídách oceli proto byly předběžně považovány za zavádějící.

| (31) | V 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise vyjádřila domněnku, že nahlášené rozdělení surovin podle jakostních tříd oceli není spolehlivé a nemělo by se prozatím brát v potaz a že by zjištění měla v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. Kvůli nespolehlivosti celého systému vykazování nebylo možné učinit zjištění na základě nahlášených jakostních tříd oceli. Při výpočtu celkového dumpingového rozpětí u všech výrobků byla proto použita celková spotřeba všech surovin bez přihlédnutí k rozdělení podle jakostních tříd oceli. |
| --- | --- |

(31)

V 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise vyjádřila domněnku, že nahlášené rozdělení surovin podle jakostních tříd oceli není spolehlivé a nemělo by se prozatím brát v potaz a že by zjištění měla v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. Kvůli nespolehlivosti celého systému vykazování nebylo možné učinit zjištění na základě nahlášených jakostních tříd oceli. Při výpočtu celkového dumpingového rozpětí u všech výrobků byla proto použita celková spotřeba všech surovin bez přihlédnutí k rozdělení podle jakostních tříd oceli.

| (32) | Po zveřejnění prozatímních zjištění společnost podala proti tomuto prozatímnímu přístupu obecné námitky, ale nadále nebyla schopna nabídnout srovnání jednotlivých výrobků se stejným PCN. Společnost však v pozdější fázi šetření nabídla dostatečnou úroveň odsouhlasení, kdy jsou suroviny seskupeny do hlavních řad jakostních tříd nerezavějící oceli podle jejich chemického složení (řady 200, 300 a 400 podle klasifikace AISI). Společnost rovněž nabídla alternativní způsob seskupování, kdy bylo jako další faktor seskupování zahrnuto konečné použití. Protože však konečné použití nelze ověřit, přepočítala Komise dumpingové rozpětí na základě tříd oceli seskupených podle chemického složení vyjádřeného v řadách jakostních tříd oceli (200, 300 a 400 podle klasifikace AISI). Řady jakostních tříd oceli jsou všeobecně používaným, objektivním a ověřitelným kritériem, zatímco pro tuto společnost používání PCN neumožňuje úplné odsouhlasení, a tudíž by nebylo zajištěno spravedlivé srovnání na základě spolehlivých údajů ve smyslu základního nařízení. |
| --- | --- |

(32)

Po zveřejnění prozatímních zjištění společnost podala proti tomuto prozatímnímu přístupu obecné námitky, ale nadále nebyla schopna nabídnout srovnání jednotlivých výrobků se stejným PCN. Společnost však v pozdější fázi šetření nabídla dostatečnou úroveň odsouhlasení, kdy jsou suroviny seskupeny do hlavních řad jakostních tříd nerezavějící oceli podle jejich chemického složení (řady 200, 300 a 400 podle klasifikace AISI). Společnost rovněž nabídla alternativní způsob seskupování, kdy bylo jako další faktor seskupování zahrnuto konečné použití. Protože však konečné použití nelze ověřit, přepočítala Komise dumpingové rozpětí na základě tříd oceli seskupených podle chemického složení vyjádřeného v řadách jakostních tříd oceli (200, 300 a 400 podle klasifikace AISI). Řady jakostních tříd oceli jsou všeobecně používaným, objektivním a ověřitelným kritériem, zatímco pro tuto společnost používání PCN neumožňuje úplné odsouhlasení, a tudíž by nebylo zajištěno spravedlivé srovnání na základě spolehlivých údajů ve smyslu základního nařízení.

| (33) | Vzhledem k tomu, že však nebylo možné odsouhlasit dodatečné informace předložené společností s údaji na dostatečně podrobné úrovni požadované pro šetření, je prozatímní závěr, že systémy společnosti pro sledování nejsou dostatečně spolehlivé, zachován a článek 18 základního nařízení se použije pro konečné stanovení výrobních nákladů a výpočet dumpingového rozpětí, který tudíž vychází z přístupu uvedeného v předchozím bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(33)

Vzhledem k tomu, že však nebylo možné odsouhlasit dodatečné informace předložené společností s údaji na dostatečně podrobné úrovni požadované pro šetření, je prozatímní závěr, že systémy společnosti pro sledování nejsou dostatečně spolehlivé, zachován a článek 18 základního nařízení se použije pro konečné stanovení výrobních nákladů a výpočet dumpingového rozpětí, který tudíž vychází z přístupu uvedeného v předchozím bodě odůvodnění.

| (34) | Jak je uvedeno v 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v případě třetího vyvážejícího výrobce Komise během inspekce na místě zjistila, že toky surovin uvedené v odpovědi na dotazník nejsou v souladu s údaji obsaženými v účetním systému výrobce. Zdálo se, že rozdělení podle jakostních tříd oceli se v každém z těchto dvou zdrojů liší. |
| --- | --- |

(34)

Jak je uvedeno v 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v případě třetího vyvážejícího výrobce Komise během inspekce na místě zjistila, že toky surovin uvedené v odpovědi na dotazník nejsou v souladu s údaji obsaženými v účetním systému výrobce. Zdálo se, že rozdělení podle jakostních tříd oceli se v každém z těchto dvou zdrojů liší.

| (35) | Jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vyvážející výrobce sice připustil určité chyby ve své odpovědi na dotazník, tvrdil však, že rozdíly v celkovém množství surovin lze odsouhlasit s přihlédnutím ke změnám zásob. Společnost však také tvrdila, že částečně se překrývající jakostní třídy oceli znemožňují přesné odsouhlasení podle jednotlivých jakostních tříd oceli. Ve svých připomínkách předložených po sdělení prozatímních zjištění společnost rovněž uvedla, že jakostní třída oceli uvedená na prodejní faktuře občas neodpovídá skutečné jakostní třídě oceli, která byla vyvezena. Kromě toho společnost tvrdila, že ve výrobním odvětví nerezavějící oceli se nepoužívají přesně jakostní třídy oceli, ale že se namísto toho zveřejněná chemická složení jakostních tříd oceli a chemické složení skutečných výrobků liší. Společnost namítala, že i při zohlednění těchto vysvětlení by se nesrovnalosti zjištěné Komisí týkaly pouze zanedbatelné části jejího vývozu. |
| --- | --- |

(35)

Jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vyvážející výrobce sice připustil určité chyby ve své odpovědi na dotazník, tvrdil však, že rozdíly v celkovém množství surovin lze odsouhlasit s přihlédnutím ke změnám zásob. Společnost však také tvrdila, že částečně se překrývající jakostní třídy oceli znemožňují přesné odsouhlasení podle jednotlivých jakostních tříd oceli. Ve svých připomínkách předložených po sdělení prozatímních zjištění společnost rovněž uvedla, že jakostní třída oceli uvedená na prodejní faktuře občas neodpovídá skutečné jakostní třídě oceli, která byla vyvezena. Kromě toho společnost tvrdila, že ve výrobním odvětví nerezavějící oceli se nepoužívají přesně jakostní třídy oceli, ale že se namísto toho zveřejněná chemická složení jakostních tříd oceli a chemické složení skutečných výrobků liší. Společnost namítala, že i při zohlednění těchto vysvětlení by se nesrovnalosti zjištěné Komisí týkaly pouze zanedbatelné části jejího vývozu.

| (36) | Komise měla za to, že objem zjištěných nesrovnalostí nemohl být vysvětlen příležitostnými nepřesnostmi. Naopak předložené argumenty přispěly ke snížení důvěryhodnosti celého systému společnosti pro vykazování jakostních tříd oceli, zejména s ohledem na rozhodující váhu jakostních tříd oceli při určování nákladů konečného výrobku. |
| --- | --- |

(36)

Komise měla za to, že objem zjištěných nesrovnalostí nemohl být vysvětlen příležitostnými nepřesnostmi. Naopak předložené argumenty přispěly ke snížení důvěryhodnosti celého systému společnosti pro vykazování jakostních tříd oceli, zejména s ohledem na rozhodující váhu jakostních tříd oceli při určování nákladů konečného výrobku.

| (37) | Nicméně později v průběhu šetření společnost tvrdila, že pokud Komise nepřijme původní vykazování jakostních tříd oceli, které společnost poskytla, mohl by být přesnější výsledek získán tak, že by Komise místo sloučení všech PCN, což bylo učiněno v prozatímní fázi, seskupila pouze ty konkrétní třídy oceli, mezi nimiž byly zjištěny nesrovnalosti, nebo by alternativně seskupila jakostní třídy oceli podle jejich chemického složení vyjádřeného v řadách jakostních tříd oceli (200, 300 a 400 podle klasifikace AISI). Společnost rovněž nabídla další způsob rozdělení jakostních tříd oceli v řadě 300 do menších podskupin. |
| --- | --- |

(37)

Nicméně později v průběhu šetření společnost tvrdila, že pokud Komise nepřijme původní vykazování jakostních tříd oceli, které společnost poskytla, mohl by být přesnější výsledek získán tak, že by Komise místo sloučení všech PCN, což bylo učiněno v prozatímní fázi, seskupila pouze ty konkrétní třídy oceli, mezi nimiž byly zjištěny nesrovnalosti, nebo by alternativně seskupila jakostní třídy oceli podle jejich chemického složení vyjádřeného v řadách jakostních tříd oceli (200, 300 a 400 podle klasifikace AISI). Společnost rovněž nabídla další způsob rozdělení jakostních tříd oceli v řadě 300 do menších podskupin.

| (38) | Komise následně přepočítala dumpingové rozpětí na základě skupin nerezavějící oceli podle chemického složení vyjádřeného v řadě tříd oceli (200, 300 a 400 podle klasifikace AISI) za použití stejné metody, jaká byla popsána v 30. bodě odůvodnění výše. Řady jakostních tříd oceli jsou všeobecně používaným, objektivním a ověřitelným kritériem, zatímco pro tuto společnost používání PCN neumožňuje úplné odsouhlasení, a tudíž by nebylo zajištěno spravedlivé srovnání na základě spolehlivých údajů ve smyslu základního nařízení. |
| --- | --- |

(38)

Komise následně přepočítala dumpingové rozpětí na základě skupin nerezavějící oceli podle chemického složení vyjádřeného v řadě tříd oceli (200, 300 a 400 podle klasifikace AISI) za použití stejné metody, jaká byla popsána v 30. bodě odůvodnění výše. Řady jakostních tříd oceli jsou všeobecně používaným, objektivním a ověřitelným kritériem, zatímco pro tuto společnost používání PCN neumožňuje úplné odsouhlasení, a tudíž by nebylo zajištěno spravedlivé srovnání na základě spolehlivých údajů ve smyslu základního nařízení.

| (39) | Vzhledem k tomu, že však nebylo možné odsouhlasit dodatečné informace předložené společností s údaji na dostatečně podrobné úrovni požadované pro šetření, je prozatímní závěr, že systémy společnosti pro sledování nejsou dostatečně spolehlivé, zachován a pro konečné stanovení výrobních nákladů a výpočet dumpingového rozpětí se použije článek 18 základního nařízení a rozpětí tudíž bude vycházet z přístupu uvedeného v předchozím bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(39)

Vzhledem k tomu, že však nebylo možné odsouhlasit dodatečné informace předložené společností s údaji na dostatečně podrobné úrovni požadované pro šetření, je prozatímní závěr, že systémy společnosti pro sledování nejsou dostatečně spolehlivé, zachován a pro konečné stanovení výrobních nákladů a výpočet dumpingového rozpětí se použije článek 18 základního nařízení a rozpětí tudíž bude vycházet z přístupu uvedeného v předchozím bodě odůvodnění.

| (40) | Žadatel namítal, že seskupování dotčeného výrobku do jakostních tříd oceli Komisi zabránilo správně provést test ziskovosti pro určení běžné hodnoty podle PCN. |
| --- | --- |

(40)

Žadatel namítal, že seskupování dotčeného výrobku do jakostních tříd oceli Komisi zabránilo správně provést test ziskovosti pro určení běžné hodnoty podle PCN.

| (41) | Komise provádí svou analýzu na úrovni, která je v souladu s vnitřními účetními systémy vyvážejících výrobců a výrobců v Unii, jež umožňují odůvodnění vykázaných údajů. Toto tvrzení se tedy zamítá. |
| --- | --- |

(41)

Komise provádí svou analýzu na úrovni, která je v souladu s vnitřními účetními systémy vyvážejících výrobců a výrobců v Unii, jež umožňují odůvodnění vykázaných údajů. Toto tvrzení se tedy zamítá.

| (42) | Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 37. a 38. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(42)

Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 37. a 38. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

2.   Běžná hodnota

| (43) | Pro jednoho vyvážejícího výrobce, u kterého se použil článek 18 základního nařízení, bylo v návaznosti na přehodnocení jeho výrobních nákladů přezkoumáno určení běžné hodnoty. V konečné fázi byly výrobní náklady určeny na základě vykázaných výrobních nákladů, k nimž byly na základě metody rozdělení stanovené v čl. 2 odst. 5 základního nařízení připočteny prodejní, správní a režijní náklady, včetně nákladů na financování. |
| --- | --- |

(43)

Pro jednoho vyvážejícího výrobce, u kterého se použil článek 18 základního nařízení, bylo v návaznosti na přehodnocení jeho výrobních nákladů přezkoumáno určení běžné hodnoty. V konečné fázi byly výrobní náklady určeny na základě vykázaných výrobních nákladů, k nimž byly na základě metody rozdělení stanovené v čl. 2 odst. 5 základního nařízení připočteny prodejní, správní a režijní náklady, včetně nákladů na financování.

| (44) | V případě tří vyvážejících výrobců nově zařazených do vzorku a vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zjišťování, bylo zjištěno, že objemy prodeje na domácím trhu byly celkově reprezentativní a představovaly nejméně 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, zaznamenaného danou společností. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení byla stejná zkouška reprezentativnosti provedena rovněž pro každý typ výrobku prodávaný výrobci nově zařazenými do vzorku na jejich domácích trzích a bylo zjištěno, že dotčené typy výrobku jsou srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(44)

V případě tří vyvážejících výrobců nově zařazených do vzorku a vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zjišťování, bylo zjištěno, že objemy prodeje na domácím trhu byly celkově reprezentativní a představovaly nejméně 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, zaznamenaného danou společností. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení byla stejná zkouška reprezentativnosti provedena rovněž pro každý typ výrobku prodávaný výrobci nově zařazenými do vzorku na jejich domácích trzích a bylo zjištěno, že dotčené typy výrobku jsou srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.

| (45) | Stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření Komise dále přezkoumala, zda by domácí prodej každého vyvážejícího výrobce nově zařazeného do vzorku a vyvážejícího výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování, mohl být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(45)

Stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření Komise dále přezkoumala, zda by domácí prodej každého vyvážejícího výrobce nově zařazeného do vzorku a vyvážejícího výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování, mohl být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.

| (46) | V případě jednoho z vyvážejících výrobců nově zařazených do vzorku bylo zjištěno, že rozdělení nákladů původně předložené společností je nedostatečné, neboť nepřihlíželo k tloušťce drátu, což je významná nákladová položka. Se souhlasem společnosti byla metoda rozdělení nákladů upravena. |
| --- | --- |

(46)

V případě jednoho z vyvážejících výrobců nově zařazených do vzorku bylo zjištěno, že rozdělení nákladů původně předložené společností je nedostatečné, neboť nepřihlíželo k tloušťce drátu, což je významná nákladová položka. Se souhlasem společnosti byla metoda rozdělení nákladů upravena.

| (47) | V případě druhého vyvážejícího výrobce nově zařazeného do vzorku byla opravena administrativní chyba ve stanovení dumpingového rozpětí. Kromě toho výrobce požadoval, aby Komise provedla dodatečné úpravy testu ziskovosti a cenových úprav. Tato tvrzení nebyla shledána jako oprávněná. |
| --- | --- |

(47)

V případě druhého vyvážejícího výrobce nově zařazeného do vzorku byla opravena administrativní chyba ve stanovení dumpingového rozpětí. Kromě toho výrobce požadoval, aby Komise provedla dodatečné úpravy testu ziskovosti a cenových úprav. Tato tvrzení nebyla shledána jako oprávněná.

| (48) | V případě vyvážejícího výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální posouzení, byla opravena administrativní chyba ve výpočtech. Tentýž vyvážející výrobce uvedl další tvrzení o stanovení úrovně prodejních, správních a režijních nákladů a nákladů na vnitrostátní dopravu Komisí a požadoval úpravu o rozdíly ve fyzických vlastnostech dotčeného výrobku mezi domácím a vývozním trhem. Tato tvrzení byla odmítnuta, protože výpočty byly provedeny na základě údajů o nákladech předložených společností, které byly ověřeny během inspekce na místě, a protože tvrzení týkající se fyzických rozdílů nebylo nijak odůvodněno. |
| --- | --- |

(48)

V případě vyvážejícího výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální posouzení, byla opravena administrativní chyba ve výpočtech. Tentýž vyvážející výrobce uvedl další tvrzení o stanovení úrovně prodejních, správních a režijních nákladů a nákladů na vnitrostátní dopravu Komisí a požadoval úpravu o rozdíly ve fyzických vlastnostech dotčeného výrobku mezi domácím a vývozním trhem. Tato tvrzení byla odmítnuta, protože výpočty byly provedeny na základě údajů o nákladech předložených společností, které byly ověřeny během inspekce na místě, a protože tvrzení týkající se fyzických rozdílů nebylo nijak odůvodněno.

| (49) | V důsledku toho se metodika pro určení běžné hodnoty, jak bylo popsáno v 39. až 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje a byla použita na tři vyvážející výrobce nově zařazené do vzorku a vyvážejícího výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování. |
| --- | --- |

(49)

V důsledku toho se metodika pro určení běžné hodnoty, jak bylo popsáno v 39. až 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje a byla použita na tři vyvážející výrobce nově zařazené do vzorku a vyvážejícího výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování.

3.   Vývozní cena

| (50) | V případě jednoho vyvážejícího výrobce byly v návaznosti na jeho námitky opraveny určité administrativní chyby týkající se příležitostného použití nesprávného směnného kurzu a mylného zahrnutí určitého vnitroskupinového prodeje při výpočtu dumpingu. |
| --- | --- |

(50)

V případě jednoho vyvážejícího výrobce byly v návaznosti na jeho námitky opraveny určité administrativní chyby týkající se příležitostného použití nesprávného směnného kurzu a mylného zahrnutí určitého vnitroskupinového prodeje při výpočtu dumpingu.

| (51) | U druhého vyvážejícího výrobce byl do výpočtu dumpingu zahrnut prodej uskutečněný prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem v Unii. |
| --- | --- |

(51)

U druhého vyvážejícího výrobce byl do výpočtu dumpingu zahrnut prodej uskutečněný prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem v Unii.

| (52) | Jeden vyvážející výrobce, který byl do vzorku nově zařazen, tvrdil, že výhody, které získal v rámci režimů subvencí DEPBS a DDS, musí být přičteny k vývozním cenám. |
| --- | --- |

(52)

Jeden vyvážející výrobce, který byl do vzorku nově zařazen, tvrdil, že výhody, které získal v rámci režimů subvencí DEPBS a DDS, musí být přičteny k vývozním cenám.

| (53) | Jiný vyvážející výrobce, nově zařazený do vzorku, podal zprávu o tom, že výhodami, které získal v rámci režimu subvencí DDS, byly záporné cenové úpravy, které vývozní ceny uměle navyšovaly. |
| --- | --- |

(53)

Jiný vyvážející výrobce, nově zařazený do vzorku, podal zprávu o tom, že výhodami, které získal v rámci režimu subvencí DDS, byly záporné cenové úpravy, které vývozní ceny uměle navyšovaly.

| (54) | Komise analyzovala cenové chování obou společností na trhu Unie a dospěla k závěrům, které vyplývají z použití čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a tudíž nevyžadují další úpravy. Tvrzení první společnosti bylo proto zamítnuto a údajná cenová úprava druhé společnosti nebyla brána v potaz. |
| --- | --- |

(54)

Komise analyzovala cenové chování obou společností na trhu Unie a dospěla k závěrům, které vyplývají z použití čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a tudíž nevyžadují další úpravy. Tvrzení první společnosti bylo proto zamítnuto a údajná cenová úprava druhé společnosti nebyla brána v potaz.

| (55) | Jeden vyvážející výrobce, který byl nově zařazen do vzorku, tvrdil, že jeho vývozní ceny by měly být upraveny směrem nahoru tak, aby byly v souladu s jeho cenami na domácím trhu, protože domácí prodej byl uskutečňován v rámci vlastní značky, což zvýšilo ceny. Společnost však nedokázala doložit, že faktury, které byly předmětem jejího tvrzení, se skutečně týkaly značkového prodeje, a proto byla žádost zamítnuta. |
| --- | --- |

(55)

Jeden vyvážející výrobce, který byl nově zařazen do vzorku, tvrdil, že jeho vývozní ceny by měly být upraveny směrem nahoru tak, aby byly v souladu s jeho cenami na domácím trhu, protože domácí prodej byl uskutečňován v rámci vlastní značky, což zvýšilo ceny. Společnost však nedokázala doložit, že faktury, které byly předmětem jejího tvrzení, se skutečně týkaly značkového prodeje, a proto byla žádost zamítnuta.

| (56) | Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 50. až 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(56)

Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 50. až 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

4.   Srovnání

| (57) | Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že s ohledem na sloučení všech PCN za účelem stanovení výrobních nákladů by se k vývozním cenám mělo přistupovat stejně a pro srovnání s běžnou hodnotou by měla být použita i jedna vývozní cena. |
| --- | --- |

(57)

Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že s ohledem na sloučení všech PCN za účelem stanovení výrobních nákladů by se k vývozním cenám mělo přistupovat stejně a pro srovnání s běžnou hodnotou by měla být použita i jedna vývozní cena.

| (58) | Komise však ve svém šetření zaměřeném na získání údajů o nákladech a o vývozních cenách na základě PCN neobdržela od dotčené společnosti nezbytná srovnání, která by umožnila stanovení spolehlivých výrobních nákladů na základě PCN. Šetřením však nebyly zjištěny žádné nedostatky v úrovních vývozních cen vykázaných podle PCN, a proto by nebylo vhodné použít k určení skutečných vývozních cen článek 18 základního nařízení. Jelikož v porovnání se standardy šetření nepovažuje Komise snížení úrovně podrobnosti oznamovaných cen v zájmu zajištění spravedlivého srovnání za vhodné, bylo tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(58)

Komise však ve svém šetření zaměřeném na získání údajů o nákladech a o vývozních cenách na základě PCN neobdržela od dotčené společnosti nezbytná srovnání, která by umožnila stanovení spolehlivých výrobních nákladů na základě PCN. Šetřením však nebyly zjištěny žádné nedostatky v úrovních vývozních cen vykázaných podle PCN, a proto by nebylo vhodné použít k určení skutečných vývozních cen článek 18 základního nařízení. Jelikož v porovnání se standardy šetření nepovažuje Komise snížení úrovně podrobnosti oznamovaných cen v zájmu zajištění spravedlivého srovnání za vhodné, bylo tvrzení zamítnuto.

| (59) | Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, se 53. až 55. bod odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje. |
| --- | --- |

(59)

Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, se 53. až 55. bod odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.

5.   Dumpingová rozpětí

| (60) | Jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení, byla pro každou společnost zařazenou do vzorku vážená průměrná běžná hodnota stanovená pro obdobný výrobek srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(60)

Jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení, byla pro každou společnost zařazenou do vzorku vážená průměrná běžná hodnota stanovená pro obdobný výrobek srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku.

| (61) | V souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení, z důvodu použití článku 18 základního nařízení u dvou ze tří vyvážejících výrobců původně zařazených do vzorku, se dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, stanoví na základě průměrného dumpingového rozpětí jednoho vyvážejícího výrobce, který byl původně zařazen do vzorku a u kterého se článek 18 základního nařízení dále nepoužívá, a dvou společností nově zařazených do vzorku, jejichž dumpingová rozpětí nejsou de minimis. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno ve výši 8,4 %. |
| --- | --- |

(61)

V souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení, z důvodu použití článku 18 základního nařízení u dvou ze tří vyvážejících výrobců původně zařazených do vzorku, se dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, stanoví na základě průměrného dumpingového rozpětí jednoho vyvážejícího výrobce, který byl původně zařazen do vzorku a u kterého se článek 18 základního nařízení dále nepoužívá, a dvou společností nově zařazených do vzorku, jejichž dumpingová rozpětí nejsou de minimis. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno ve výši 8,4 %.

| (62) | Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v dotčené zemi, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Za tímto účelem se porovnal celkový objem vývozu uvedený v odpovědích na dotazník k výběru vzorku a celkový dovoz z dotčené země odvozený z dovozních statistik Eurostatu. Jelikož úroveň spolupráce byla vysoká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí zjištěného u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu stanovena na 16,2 %. |
| --- | --- |

(62)

Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v dotčené zemi, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Za tímto účelem se porovnal celkový objem vývozu uvedený v odpovědích na dotazník k výběru vzorku a celkový dovoz z dotčené země odvozený z dovozních statistik Eurostatu. Jelikož úroveň spolupráce byla vysoká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí zjištěného u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu stanovena na 16,2 %.

| (63) | Na základě toho činí vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením:






  Společnost | Konečné dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| GARG Inox | 11,8 % |
| KEI Industries | 7,7 % |
| Macro Bars and Wires | 0,0 % |
| Nevatia Steel & Alloys | 4,1 % |
| Raajratna Metal Industries | 16,2 % |
| Venus Group | 11,6 % |
| Viraj Profiles | 6,8 % |
| Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku | 8,4 % |
| Všechny ostatní společnosti | 16,2 % |

(63)

Na základě toho činí vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením:

Společnost

Konečné dumpingové rozpětí

GARG Inox

11,8 %

KEI Industries

7,7 %

Macro Bars and Wires

0,0 %

Nevatia Steel & Alloys

4,1 %

Raajratna Metal Industries

16,2 %

Venus Group

11,6 %

Viraj Profiles

6,8 %

Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku

8,4 %

Všechny ostatní společnosti

16,2 %

D.   VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE

1.   Výrobní odvětví Unie

| (64) | Někteří uživatelé zpochybnili počet výrobců v Unii stanovený v 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tvrdí, že počet výrobců byl posouzen nesprávně a ve skutečnosti na trhu Unie působí méně výrobců. |
| --- | --- |

(64)

Někteří uživatelé zpochybnili počet výrobců v Unii stanovený v 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tvrdí, že počet výrobců byl posouzen nesprávně a ve skutečnosti na trhu Unie působí méně výrobců.

| (65) | Komise poukazuje na to, že výše uvedené tvrzení nebylo doloženo žádnými důkazy. Při ověřování reprezentativnosti a rovněž v průběhu šetření Komise ověřila počet výrobců v Unii uvedený v podnětu. Komise kvůli tomu kontaktovala všech 27 známých výrobců v Unii. Šetření potvrdilo, že během období šetření vyrábělo v Unii obdobný výrobek 27 výrobců v Unii. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje. |
| --- | --- |

(65)

Komise poukazuje na to, že výše uvedené tvrzení nebylo doloženo žádnými důkazy. Při ověřování reprezentativnosti a rovněž v průběhu šetření Komise ověřila počet výrobců v Unii uvedený v podnětu. Komise kvůli tomu kontaktovala všech 27 známých výrobců v Unii. Šetření potvrdilo, že během období šetření vyrábělo v Unii obdobný výrobek 27 výrobců v Unii. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.

2.   Výroba v Unii a výběr vzorku výrobců v Unii

| (66) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 64. až 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(66)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 64. až 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

E.   ÚJMA

1.   Spotřeba v Unii

| (67) | Někteří uživatelé tvrdili, že při analyzování újmy neměly být zohledněny údaje za rok 2009, protože finanční krize, která v tomto roce nastala, měla zejména na spotřebu v Unii rušivé účinky. I kdyby však byl rok 2009 z analýzy vynechán, stále by byl patrný rostoucí trend spotřeby (+ 5 %), který je ukazatelem zlepšujícího se trhu. Nepříznivé dopady finanční krize jsou navíc uznány v 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, 68. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje. |
| --- | --- |

(67)

Někteří uživatelé tvrdili, že při analyzování újmy neměly být zohledněny údaje za rok 2009, protože finanční krize, která v tomto roce nastala, měla zejména na spotřebu v Unii rušivé účinky. I kdyby však byl rok 2009 z analýzy vynechán, stále by byl patrný rostoucí trend spotřeby (+ 5 %), který je ukazatelem zlepšujícího se trhu. Nepříznivé dopady finanční krize jsou navíc uznány v 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, 68. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.

2.   Dovoz z dotčené země do Unie

| (68) | Dumpingové rozpětí stanovené pro společnost Macro Bars and Wires nedosahuje hodnoty de minimis, kterou uvádí čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Má se tudíž za to, že tento vyvážející výrobce neuplatňoval během období šetření dumpingové ceny ve smyslu čl. 1 odst. 2 základního nařízení. Z toho důvodu byl objem jeho dovozu vyloučen z objemu prozatímně stanoveného dumpingového dovozu z dotčené země. Jeden vyvážející výrobce, Venus Group, uvedl, že některé transakce byly omylem započítány dvakrát. Komise souhlasila s vyvážejícím výrobcem a upravila celkový objem dumpingového dovozu tím, že tyto dotčené transakce odstranila. |
| --- | --- |

(68)

Dumpingové rozpětí stanovené pro společnost Macro Bars and Wires nedosahuje hodnoty de minimis, kterou uvádí čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Má se tudíž za to, že tento vyvážející výrobce neuplatňoval během období šetření dumpingové ceny ve smyslu čl. 1 odst. 2 základního nařízení. Z toho důvodu byl objem jeho dovozu vyloučen z objemu prozatímně stanoveného dumpingového dovozu z dotčené země. Jeden vyvážející výrobce, Venus Group, uvedl, že některé transakce byly omylem započítány dvakrát. Komise souhlasila s vyvážejícím výrobcem a upravila celkový objem dumpingového dovozu tím, že tyto dotčené transakce odstranila.

| (69) | Objem, podíl na trhu a průměrná cena dumpingového dovozu byly příslušným způsobem revidovány. |
| --- | --- |

(69)

Objem, podíl na trhu a průměrná cena dumpingového dovozu byly příslušným způsobem revidovány.

| (70) | Objem dumpingového dovozu a jeho podíl na trhu: | 2009 | 2010 | 2011 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem | 15 826 | 27 291 | 34 494 | 33 252 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Podíl na trhu | 12,0 % | 14,6 % | 17,6 % | 16,9 % |
| Index (2009 = 100) | 100 | 121 | 146 | 140 |
| Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník |

(70)

Objem dumpingového dovozu a jeho podíl na trhu:

2009

2010

2011

Období šetření

Objem

15 826

27 291

34 494

33 252

Index (2009 = 100)

100

172

218

210

Podíl na trhu

12,0 %

14,6 %

17,6 %

16,9 %

Index (2009 = 100)

100

121

146

140

Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník

| (71) | Společnost Macro Bars and Wires vyvezla během období šetření jen omezené množství dotčeného výrobku a také transakce společnosti Venus Group uvedené výše se omezovaly na malé množství, proto odečtení tohoto objemu dovozu od celkového objemu dumpingového dovozu z dotčené země nic neměnilo na trendech popsaných v 69. a 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto body odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují. |
| --- | --- |

(71)

Společnost Macro Bars and Wires vyvezla během období šetření jen omezené množství dotčeného výrobku a také transakce společnosti Venus Group uvedené výše se omezovaly na malé množství, proto odečtení tohoto objemu dovozu od celkového objemu dumpingového dovozu z dotčené země nic neměnilo na trendech popsaných v 69. a 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto body odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.

| (72) | Průměrná cena dumpingového dovozu: | 2009 | 2010 | 2011 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná cena | 2 380 | 2 811 | 3 259 | 3 207 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník |

(72)

Průměrná cena dumpingového dovozu:

2009

2010

2011

Období šetření

Průměrná cena

2 380

2 811

3 259

3 207

Index (2009 = 100)

100

118

137

135

Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník

| (73) | Úprava objemu dumpingového dovozu nemá za následek významné změny průměrných cen dumpingového dovozu z Indie nebo výpočtů míry cenového podbízení. Vážené průměrné rozpětí cenového podbízení činí 15 %, což potvrzuje zjištění v prozatímním nařízení. |
| --- | --- |

(73)

Úprava objemu dumpingového dovozu nemá za následek významné změny průměrných cen dumpingového dovozu z Indie nebo výpočtů míry cenového podbízení. Vážené průměrné rozpětí cenového podbízení činí 15 %, což potvrzuje zjištění v prozatímním nařízení.

| (74) | Indický vyvážející výrobce tvrdil, že ceny prodeje do Unie se zdají být velmi nevěrohodné a že jsou zřejmě zkreslené. Je však třeba zdůraznit, že ceny použité ve výpočtech cenového podbízení byly výsledkem informací shromážděných a ověřených v šetřeních na místě v prostorách výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(74)

Indický vyvážející výrobce tvrdil, že ceny prodeje do Unie se zdají být velmi nevěrohodné a že jsou zřejmě zkreslené. Je však třeba zdůraznit, že ceny použité ve výpočtech cenového podbízení byly výsledkem informací shromážděných a ověřených v šetřeních na místě v prostorách výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (75) | Závěry, které vyplývají ze zjištění popsaných v 75. až 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzují. |
| --- | --- |

(75)

Závěry, které vyplývají ze zjištění popsaných v 75. až 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzují.

3.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

| (76) | Některé strany tvrdily, že výsledky, kterých výrobní odvětví Unie dosáhlo, by měly být v kontextu globální hospodářské krize považovány za poměrné dobré a že s výjimkou jediného ukazatele újmy, totiž podílu na trhu, žádný jiný ukazatel nenasvědčuje tomu, že by k újmě docházelo. |
| --- | --- |

(76)

Některé strany tvrdily, že výsledky, kterých výrobní odvětví Unie dosáhlo, by měly být v kontextu globální hospodářské krize považovány za poměrné dobré a že s výjimkou jediného ukazatele újmy, totiž podílu na trhu, žádný jiný ukazatel nenasvědčuje tomu, že by k újmě docházelo.

| (77) | Jedna strana tvrdila, že se průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zvýšily asi o 34 %, tedy daleko výrazněji než výrobní náklady, které se během stejného období zvýšily o 13 %. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že výrobní odvětví Unie své zboží na počátku posuzovaného období, tedy v roce 2009, prodávalo za ceny nižší, než byly výrobní náklady, a teprve od roku 2011 se mu podařilo prodávat za ceny převyšující výrobní náklady. |
| --- | --- |

(77)

Jedna strana tvrdila, že se průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zvýšily asi o 34 %, tedy daleko výrazněji než výrobní náklady, které se během stejného období zvýšily o 13 %. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že výrobní odvětví Unie své zboží na počátku posuzovaného období, tedy v roce 2009, prodávalo za ceny nižší, než byly výrobní náklady, a teprve od roku 2011 se mu podařilo prodávat za ceny převyšující výrobní náklady.

| (78) | Z šetření vyplynulo, že některé ukazatele újmy, jako objem výroby a vytížení kapacit, sice vykazovaly pozitivní trend, nebo zůstaly stabilní, např. zaměstnanost, avšak řada jiných ukazatelů týkajících se finanční situace výrobního odvětví Unie, např. ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic, během posuzovaného období nevykazovaly uspokojivý vývoj. Zatímco ukazatel týkající se investic se v roce 2010 zlepšil, v roce 2011 a během období šetření se snížil pod úroveň roku 2009. I když je pravda, že se návratnost investic od roku 2009 do roku 2011 zlepšila a dosáhla 6,7 %, v období šetření opět poklesla na 0,8 %. Podobně se do roku 2011 zlepšovaly ukazatele týkající se ziskovosti a peněžních toků a v období šetření se začaly opět zhoršovat. Proto lze učinit závěr, že se stav výrobního odvětví Unie začal po roce 2009 zlepšovat, avšak jeho zotavování bylo následně zpomaleno dumpingovým dovozem z dotčené země. |
| --- | --- |

(78)

Z šetření vyplynulo, že některé ukazatele újmy, jako objem výroby a vytížení kapacit, sice vykazovaly pozitivní trend, nebo zůstaly stabilní, např. zaměstnanost, avšak řada jiných ukazatelů týkajících se finanční situace výrobního odvětví Unie, např. ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic, během posuzovaného období nevykazovaly uspokojivý vývoj. Zatímco ukazatel týkající se investic se v roce 2010 zlepšil, v roce 2011 a během období šetření se snížil pod úroveň roku 2009. I když je pravda, že se návratnost investic od roku 2009 do roku 2011 zlepšila a dosáhla 6,7 %, v období šetření opět poklesla na 0,8 %. Podobně se do roku 2011 zlepšovaly ukazatele týkající se ziskovosti a peněžních toků a v období šetření se začaly opět zhoršovat. Proto lze učinit závěr, že se stav výrobního odvětví Unie začal po roce 2009 zlepšovat, avšak jeho zotavování bylo následně zpomaleno dumpingovým dovozem z dotčené země.

| (79) | Na žádost jedné zúčastněné strany lze potvrdit, že výše zásob uvedená ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se týkala činnosti podniků v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(79)

Na žádost jedné zúčastněné strany lze potvrdit, že výše zásob uvedená ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se týkala činnosti podniků v Unii zařazených do vzorku.

| (80) | Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že cílové ziskové rozpětí ve výši 5 % stanovené v prozatímní fázi je příliš nízké. Dotčená strana své tvrzení dostatečně neodůvodnila. V 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou vysvětleny důvody pro toto ziskové rozpětí a z šetření nevyplynuly žádné další důvody pro to, aby bylo změněno. Cílový zisk ve výši 5 % zůstává tudíž pro účely konečných zjištění zachován. |
| --- | --- |

(80)

Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že cílové ziskové rozpětí ve výši 5 % stanovené v prozatímní fázi je příliš nízké. Dotčená strana své tvrzení dostatečně neodůvodnila. V 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou vysvětleny důvody pro toto ziskové rozpětí a z šetření nevyplynuly žádné další důvody pro to, aby bylo změněno. Cílový zisk ve výši 5 % zůstává tudíž pro účely konečných zjištění zachován.

| (81) | Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že problémy výrobního odvětví Unie jsou z velké části způsobeny strukturálními problémy, a že tedy cílové ziskové rozpětí ve výši 5 % je nereálné. |
| --- | --- |

(81)

Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že problémy výrobního odvětví Unie jsou z velké části způsobeny strukturálními problémy, a že tedy cílové ziskové rozpětí ve výši 5 % je nereálné.

| (82) | Je třeba připomenout, že podle judikatury (8) musí orgány stanovit ziskové rozpětí, se kterým by výrobní odvětví Unie mohlo počítat za normálních podmínek hospodářské soutěže bez dumpingového dovozu. V roce 2007 činilo ziskové rozpětí 3,7 %; od roku 2008 bylo toto rozpětí v důsledku finanční a hospodářské krize záporné. Žadatel tvrdil, že dumpingové výrobky začaly přicházet na trh Unie od roku 2007 (kdy se objem dovozu zvýšil z 17 727 t v roce 2006 na 24 811 t), což se šetřením potvrdilo. Proto nebylo možné stanovit cílové ziskové rozpětí na základě zisku, se kterým by mohli výrobci v Unii počítat v případě obdobného výrobku. V důsledku toho, jak bylo vysvětleno v 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise považovala za vhodné použít ziskové rozpětí ve výši 5 % na základě skutečných zisků zaznamenaných v jiných částech ocelářského průmyslu, které nebyly poškozeny dumpingovým a subvencovaným dovozem, což již bylo provedeno v jiných nedávných šetřeních týkajících se podobných výrobků ve stejném odvětví (9). Kromě toho je třeba poznamenat, že ziskové rozpětí 3,7 %, které bylo zaznamenáno v roce 2007, se v každém případě považuje kvůli přítomnosti a zvýšení dumpingového dovozu za příliš nízké. Cílový zisk ve výši 5 % zůstává tudíž pro účely konečných zjištění zachován. |
| --- | --- |

(82)

Je třeba připomenout, že podle judikatury (8) musí orgány stanovit ziskové rozpětí, se kterým by výrobní odvětví Unie mohlo počítat za normálních podmínek hospodářské soutěže bez dumpingového dovozu. V roce 2007 činilo ziskové rozpětí 3,7 %; od roku 2008 bylo toto rozpětí v důsledku finanční a hospodářské krize záporné. Žadatel tvrdil, že dumpingové výrobky začaly přicházet na trh Unie od roku 2007 (kdy se objem dovozu zvýšil z 17 727 t v roce 2006 na 24 811 t), což se šetřením potvrdilo. Proto nebylo možné stanovit cílové ziskové rozpětí na základě zisku, se kterým by mohli výrobci v Unii počítat v případě obdobného výrobku. V důsledku toho, jak bylo vysvětleno v 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise považovala za vhodné použít ziskové rozpětí ve výši 5 % na základě skutečných zisků zaznamenaných v jiných částech ocelářského průmyslu, které nebyly poškozeny dumpingovým a subvencovaným dovozem, což již bylo provedeno v jiných nedávných šetřeních týkajících se podobných výrobků ve stejném odvětví (9). Kromě toho je třeba poznamenat, že ziskové rozpětí 3,7 %, které bylo zaznamenáno v roce 2007, se v každém případě považuje kvůli přítomnosti a zvýšení dumpingového dovozu za příliš nízké. Cílový zisk ve výši 5 % zůstává tudíž pro účely konečných zjištění zachován.

4.   Závěr ohledně újmy

| (83) | Komise proto dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, se 78. až 105. bod odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje. |
| --- | --- |

(83)

Komise proto dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, se 78. až 105. bod odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.

F.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

1.   Účinek dumpingového dovozu

| (84) | Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že prozatímní nařízení opominulo, že výrobní odvětví Unie mělo prospěch ze zvýšené spotřeby od roku 2009 a že Komise nemůže očekávat, že výrobní odvětví Unie bude schopné si navždy udržet svůj podíl na trhu. |
| --- | --- |

(84)

Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že prozatímní nařízení opominulo, že výrobní odvětví Unie mělo prospěch ze zvýšené spotřeby od roku 2009 a že Komise nemůže očekávat, že výrobní odvětví Unie bude schopné si navždy udržet svůj podíl na trhu.

| (85) | K těmto tvrzením je třeba poznamenat, že podle šetření podíl dumpingového indického dovozu na trhu rostl rychleji než spotřeba na trhu Unie. Objem dumpingového indického dovozu se zvýšil o 110 %, zatímco spotřeba se ve stejném období zvýšila o 50 %. Šetření kromě toho ukázalo, že průměrné indické ceny byly trvale nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie ve stejném období a byly nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie o 15 % v období šetření. Z toho plyne, že ačkoliv výrobní odvětví Unie skutečně do určité míry mělo prospěch ze zvýšené spotřeby a rovněž mohlo zvýšit objem svého prodeje o 40 %, nedokázalo si udržet svůj podíl na trhu, jaký mohl být za zlepšujících se podmínek na trhu a vzhledem k volné výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie předpokládán. |
| --- | --- |

(85)

K těmto tvrzením je třeba poznamenat, že podle šetření podíl dumpingového indického dovozu na trhu rostl rychleji než spotřeba na trhu Unie. Objem dumpingového indického dovozu se zvýšil o 110 %, zatímco spotřeba se ve stejném období zvýšila o 50 %. Šetření kromě toho ukázalo, že průměrné indické ceny byly trvale nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie ve stejném období a byly nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie o 15 % v období šetření. Z toho plyne, že ačkoliv výrobní odvětví Unie skutečně do určité míry mělo prospěch ze zvýšené spotřeby a rovněž mohlo zvýšit objem svého prodeje o 40 %, nedokázalo si udržet svůj podíl na trhu, jaký mohl být za zlepšujících se podmínek na trhu a vzhledem k volné výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie předpokládán.

2.   Účinek jiných činitelů

2.1   Nedumpingový dovoz

| (86) | Během posuzovaného období byl vývoj nedumpingového dovozu a cen srovnatelný s vývojem dumpingového dovozu a cen. Kromě toho ceny dumpingového dovozu byly v zásadě na stejné úrovni jako ceny nedumpingového dovozu, kdy průměrné dovozní ceny bez dumpingu byly nižší o 0,4 %. Kromě toho je objem nedumpingového dovozu nižší než šest procent celkového dovozu z dotčené země a o něco vyšší než jedno procento podílu na trhu. Komise se domnívá, že újma způsobená nedumpingovým dovozem z dotčené země tudíž nenarušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření. |
| --- | --- |

(86)

Během posuzovaného období byl vývoj nedumpingového dovozu a cen srovnatelný s vývojem dumpingového dovozu a cen. Kromě toho ceny dumpingového dovozu byly v zásadě na stejné úrovni jako ceny nedumpingového dovozu, kdy průměrné dovozní ceny bez dumpingu byly nižší o 0,4 %. Kromě toho je objem nedumpingového dovozu nižší než šest procent celkového dovozu z dotčené země a o něco vyšší než jedno procento podílu na trhu. Komise se domnívá, že újma způsobená nedumpingovým dovozem z dotčené země tudíž nenarušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.

2.2   Dovoz ze třetích zemí

| (87) | Dva indičtí vyvážející výrobci a indická vláda zopakovali tvrzení, že do šetření by měl být zahrnut dovoz drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a že dopad dovozu z ČLR na trh Unie a výrobní odvětví Unie byl podhodnocen. |
| --- | --- |

(87)

Dva indičtí vyvážející výrobci a indická vláda zopakovali tvrzení, že do šetření by měl být zahrnut dovoz drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a že dopad dovozu z ČLR na trh Unie a výrobní odvětví Unie byl podhodnocen.

| (88) | Jak je uvedeno ve 115. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, od počáteční fáze dosud nebyly předloženy žádné důkazy o dumpingu působícím újmu výrobnímu odvětví Unie, které by mohly odůvodňovat zahájení antidumpingového šetření dovozu pocházejícího z ČLR. Tvrzení, že by ČLR měla být zahrnuta do rozsahu šetření, se proto zamítá jako neopodstatněné. |
| --- | --- |

(88)

Jak je uvedeno ve 115. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, od počáteční fáze dosud nebyly předloženy žádné důkazy o dumpingu působícím újmu výrobnímu odvětví Unie, které by mohly odůvodňovat zahájení antidumpingového šetření dovozu pocházejícího z ČLR. Tvrzení, že by ČLR měla být zahrnuta do rozsahu šetření, se proto zamítá jako neopodstatněné.

| (89) | Dovoz z Čínské lidové republiky však během posuzovaného období vykazoval rostoucí tendenci a v období šetření dosáhl podílu na trhu 8,3 % (viz 113. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho byly ceny dovozu z ČLR nižší než ceny výrobního odvětví Unie i ceny indických výrobců vyvážejících na trh Unie. Proto bylo dále zkoumáno, zda dovoz z ČLR mohl přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a narušit příčinnou souvislost mezi újmou a indickým dumpingovým dovozem. |
| --- | --- |

(89)

Dovoz z Čínské lidové republiky však během posuzovaného období vykazoval rostoucí tendenci a v období šetření dosáhl podílu na trhu 8,3 % (viz 113. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho byly ceny dovozu z ČLR nižší než ceny výrobního odvětví Unie i ceny indických výrobců vyvážejících na trh Unie. Proto bylo dále zkoumáno, zda dovoz z ČLR mohl přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a narušit příčinnou souvislost mezi újmou a indickým dumpingovým dovozem.

| (90) | Informace dostupné v prozatímní fázi naznačují, že sortiment výrobků z dovozu z ČLR se odlišoval a že segmenty, v nichž byly přítomny čínské výrobky, se lišily od výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie nebo výrobků indického původu prodávaných na trhu Unie. |
| --- | --- |

(90)

Informace dostupné v prozatímní fázi naznačují, že sortiment výrobků z dovozu z ČLR se odlišoval a že segmenty, v nichž byly přítomny čínské výrobky, se lišily od výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie nebo výrobků indického původu prodávaných na trhu Unie.

| (91) | Po zveřejnění prozatímních opatření Komise obdržela několik námitek, které upozorňovaly na možnost, že by čínský dovoz za nízké ceny mohl během období šetření narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým indickým dovozem a vážnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(91)

Po zveřejnění prozatímních opatření Komise obdržela několik námitek, které upozorňovaly na možnost, že by čínský dovoz za nízké ceny mohl během období šetření narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým indickým dovozem a vážnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

| (92) | Analýzy provedené na základě statistik dovozu ohledně dvou kódů KN, které jsou předmětem šetření, ukázaly, že 29 % čínského dovozu se týkalo nižšího segmentu trhu (dovoz pod kódem KN 7223 00 99). Tím se částečně vysvětluje, proč jsou ceny čínských výrobků v průměru nižší než ceny výrobního odvětví Unie i ceny indických vyvážejících výrobců. Statistiky ke kódu KN 7223 00 99 rovněž ukázaly, že odběratelé čínských výrobců jsou soustředěni ve Spojeném království, kde výrobní odvětví Unie v zásadě není činné.









  Průměrná cena (EUR/t) | 2009 | 2010 | 2011 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 72 230 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 |
| 72 230 099 | 765 | 1 458 | 1 472 | 1 320 |
| Zdroj: Eurostat |

(92)

Analýzy provedené na základě statistik dovozu ohledně dvou kódů KN, které jsou předmětem šetření, ukázaly, že 29 % čínského dovozu se týkalo nižšího segmentu trhu (dovoz pod kódem KN 7223 00 99). Tím se částečně vysvětluje, proč jsou ceny čínských výrobků v průměru nižší než ceny výrobního odvětví Unie i ceny indických vyvážejících výrobců. Statistiky ke kódu KN 7223 00 99 rovněž ukázaly, že odběratelé čínských výrobců jsou soustředěni ve Spojeném království, kde výrobní odvětví Unie v zásadě není činné.

Průměrná cena (EUR/t)

2009

2010

2011

Období šetření

72 230 019

2 974

3 286

3 436

2 995

72 230 099

765

1 458

1 472

1 320

Zdroj: Eurostat

| (93) | Pokud jde o kód KN 7223 00 19, analýza vypracovaná na základě PCN ukázala, že jak výrobní odvětví Unie, tak indičtí výrobci soutěžili především v kvalitativně vyšším segmentu trhu, kde ceny mohou být v rámci stejného kódu KN až čtyřikrát vyšší než ceny v nižším segmentu trhu (10). Z šetření rovněž vyplynulo, že obecně se ceny liší v závislosti na typu výrobku a obsahu niklu. |
| --- | --- |

(93)

Pokud jde o kód KN 7223 00 19, analýza vypracovaná na základě PCN ukázala, že jak výrobní odvětví Unie, tak indičtí výrobci soutěžili především v kvalitativně vyšším segmentu trhu, kde ceny mohou být v rámci stejného kódu KN až čtyřikrát vyšší než ceny v nižším segmentu trhu (10). Z šetření rovněž vyplynulo, že obecně se ceny liší v závislosti na typu výrobku a obsahu niklu.

| (94) | Pokud jde o úroveň ceny dovozu z Čínské lidové republiky, je třeba poznamenat, že průměrné ceny čínského dovozu byly od roku 2009 do období šetření vyšší než ceny dumpingového dovozu dotčeného výrobku z Indie, jak ukazuje následující tabulka na základě průměrné ceny dumpingového čínského vývozu spadajícího pod kód KN 7223 00 19.










  Průměrná cena (EUR/t) | 2009 | 2010 | 2011 | Období šetření | Období šetření + 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 72 230 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 | 3 093 |
| Zdroj: Eurostat. |

(94)

Pokud jde o úroveň ceny dovozu z Čínské lidové republiky, je třeba poznamenat, že průměrné ceny čínského dovozu byly od roku 2009 do období šetření vyšší než ceny dumpingového dovozu dotčeného výrobku z Indie, jak ukazuje následující tabulka na základě průměrné ceny dumpingového čínského vývozu spadajícího pod kód KN 7223 00 19.

Průměrná cena (EUR/t)

2009

2010

2011

Období šetření

Období šetření + 1

72 230 019

2 974

3 286

3 436

2 995

3 093

Zdroj: Eurostat.

| (95) | V období šetření průměrná cena čínského dovozu poprvé klesla pod cenu dumpingového indického dovozu. Bylo však zjištěno, že se jedná o dočasný jev, neboť čínské ceny v roce následujícím po období šetření rostly a byly opět vyšší než indické ceny. |
| --- | --- |

(95)

V období šetření průměrná cena čínského dovozu poprvé klesla pod cenu dumpingového indického dovozu. Bylo však zjištěno, že se jedná o dočasný jev, neboť čínské ceny v roce následujícím po období šetření rostly a byly opět vyšší než indické ceny.

| (96) | Kromě toho z porovnání objemu dovozu z dotčené země a z ČLR vyplynulo, že během celého posuzovaného období a zejména během období šetření byl dovoz z ČLR na mnohem nižší úrovni než dovoz z dotčené země. Objem dovozu z ČLR představoval v zásadě méně než polovinu celkového dovozu z Indie. |
| --- | --- |

(96)

Kromě toho z porovnání objemu dovozu z dotčené země a z ČLR vyplynulo, že během celého posuzovaného období a zejména během období šetření byl dovoz z ČLR na mnohem nižší úrovni než dovoz z dotčené země. Objem dovozu z ČLR představoval v zásadě méně než polovinu celkového dovozu z Indie.

| (97) | Ačkoli tedy dovoz z Čínské lidové republiky přispěl k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, nemohl mít vliv na situaci ve výrobním odvětví Unie do té míry, aby tím byla narušena příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Proto se 113. bod prozatímního nařízení potvrzuje. |
| --- | --- |

(97)

Ačkoli tedy dovoz z Čínské lidové republiky přispěl k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, nemohl mít vliv na situaci ve výrobním odvětví Unie do té míry, aby tím byla narušena příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Proto se 113. bod prozatímního nařízení potvrzuje.

2.3   Konkurence ze strany ostatních výrobců v Unii

| (98) | Jedna strana tvrdila, že slabé finanční výsledky výrobců v Unii mohla způsobit konkurence ze strany ostatních výrobců v Unii, kteří nejsou žadateli ani nepodporovali šetření k zahájení tohoto řízení. |
| --- | --- |

(98)

Jedna strana tvrdila, že slabé finanční výsledky výrobců v Unii mohla způsobit konkurence ze strany ostatních výrobců v Unii, kteří nejsou žadateli ani nepodporovali šetření k zahájení tohoto řízení.

| (99) | Vývoj podílu ostatních výrobců na trhu v Unii ukazuje následující tabulka. | 2009 | 2010 | 2011 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej ostatních výrobců v Unii do Unie (v tunách) | 34 926 | 55 740 | 55 124 | 55 124 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 160 | 158 | 158 |
| Podíl ostatních výrobců v Unii na trhu | 26,6 % | 29,8 % | 28,1 % | 27,9 % |
| Zdroj: podnět a průběžné odpovědi |

(99)

Vývoj podílu ostatních výrobců na trhu v Unii ukazuje následující tabulka.

2009

2010

2011

Období šetření

Prodej ostatních výrobců v Unii do Unie (v tunách)

34 926

55 740

55 124

55 124

Index (2009 = 100)

100

160

158

158

Podíl ostatních výrobců v Unii na trhu

26,6 %

29,8 %

28,1 %

27,9 %

Zdroj: podnět a průběžné odpovědi

| (100) | Na výrobce v Unii, kteří nebyli žadateli a kteří zvláště nepodporovali toto šetření, připadalo 44 % veškerého prodeje Unie (viz 86. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Objem jejich prodeje se zvýšil o 58 % z odhadovaných 34 926 t v roce 2009 na 55 124 t během období šetření. Tento nárůst je ovšem v porovnání s nárůstem dumpingového dovozu z dotčené země během téhož období (+ 110 %) poměrně mírný. Kromě toho zůstal podíl těchto výrobců v Unii na trhu během posuzovaného období poměrně konstantní a ani nebyly zjištěny žádné známky toho, že by jejich ceny byly nižší než ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku. Z toho lze vyvodit závěr, že jejich prodej na trhu v Unii nepřispěl k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. |
| --- | --- |

(100)

Na výrobce v Unii, kteří nebyli žadateli a kteří zvláště nepodporovali toto šetření, připadalo 44 % veškerého prodeje Unie (viz 86. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Objem jejich prodeje se zvýšil o 58 % z odhadovaných 34 926 t v roce 2009 na 55 124 t během období šetření. Tento nárůst je ovšem v porovnání s nárůstem dumpingového dovozu z dotčené země během téhož období (+ 110 %) poměrně mírný. Kromě toho zůstal podíl těchto výrobců v Unii na trhu během posuzovaného období poměrně konstantní a ani nebyly zjištěny žádné známky toho, že by jejich ceny byly nižší než ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku. Z toho lze vyvodit závěr, že jejich prodej na trhu v Unii nepřispěl k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.

3.   Závěr ohledně příčinné souvislosti

| (101) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 121. až 124. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(101)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 121. až 124. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

G.   ZÁJEM UNIE

1.   Obecné poznámky

| (102) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 125. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(102)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 125. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

2.   Zájem výrobního odvětví Unie

| (103) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 126. až 133. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(103)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 126. až 133. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

3.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (104) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 142. až 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(104)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 142. až 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

4.   Zájem uživatelů

| (105) | Po uložení prozatímních opatření kontaktovalo Komisi sedm uživatelů a jedno sdružení uživatelů a projevili zájem o spolupráci při šetření. Na základě jejich žádosti jim byly v dubnu 2013 zaslány dotazníky. Avšak pouze dva uživatelé poskytli úplnou odpověď na dotazník, a na spolupracující uživatele tak připadalo 12 % celkového dovozu z dotčené země během období šetření a 2,5 % celkové spotřeby Unie, přičemž zaměstnávali 32 osob zapojených do výroby hotových výrobků, jejichž součástí je dotčený výrobek. Hospodářské dopady opatření na uživatele byly přehodnoceny na základě nových údajů, které vyplynuly z odpovědí na dotazník, a u dvou uživatelů byly provedeny kontrolní návštěvy s cílem ověřit poskytnuté informace. |
| --- | --- |

(105)

Po uložení prozatímních opatření kontaktovalo Komisi sedm uživatelů a jedno sdružení uživatelů a projevili zájem o spolupráci při šetření. Na základě jejich žádosti jim byly v dubnu 2013 zaslány dotazníky. Avšak pouze dva uživatelé poskytli úplnou odpověď na dotazník, a na spolupracující uživatele tak připadalo 12 % celkového dovozu z dotčené země během období šetření a 2,5 % celkové spotřeby Unie, přičemž zaměstnávali 32 osob zapojených do výroby hotových výrobků, jejichž součástí je dotčený výrobek. Hospodářské dopady opatření na uživatele byly přehodnoceny na základě nových údajů, které vyplynuly z odpovědí na dotazník, a u dvou uživatelů byly provedeny kontrolní návštěvy s cílem ověřit poskytnuté informace.

| (106) | Uživatelé tvrdili, že úroveň ziskovosti ve výši 9 % uvedená ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je příliš vysoká a není pro uživatelské odvětví reprezentativní. Po obdržení doplňujících odpovědí na dotazník byla průměrná ziskovost všech spolupracujících uživatelů přepočítána a stanovena na 2 % obratu. |
| --- | --- |

(106)

Uživatelé tvrdili, že úroveň ziskovosti ve výši 9 % uvedená ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je příliš vysoká a není pro uživatelské odvětví reprezentativní. Po obdržení doplňujících odpovědí na dotazník byla průměrná ziskovost všech spolupracujících uživatelů přepočítána a stanovena na 2 % obratu.

| (107) | Z šetření navíc vyplynulo, že nákupy spolupracujících uživatelů z dotčené země představovaly v průměru 44 % veškerých nákupů dotčeného výrobku a že dotčená země byla pro dva spolupracující uživatele výhradním zdrojem dodávek. Během období šetření představoval obrat výrobků zahrnujících dotčený výrobek v průměru 14 % celkového obratu spolupracujících uživatelů. |
| --- | --- |

(107)

Z šetření navíc vyplynulo, že nákupy spolupracujících uživatelů z dotčené země představovaly v průměru 44 % veškerých nákupů dotčeného výrobku a že dotčená země byla pro dva spolupracující uživatele výhradním zdrojem dodávek. Během období šetření představoval obrat výrobků zahrnujících dotčený výrobek v průměru 14 % celkového obratu spolupracujících uživatelů.

| (108) | Pokud vezmeme v úvahu nejhorší scénář pro trh Unie, tj. že by nárůst cen nemohl být přenesen na distribuční řetězec a že by uživatelé nadále nakupovali výrobky z dotčené země v předchozích objemech, dopad cla na ziskovost, které by uživatelé dosáhli používáním a dalším zpracováváním dotčeného výrobku, by znamenal pokles na hodnotu, kdy by se uživatelé dostali do ztráty a dosáhli (záporné hodnoty) ziskovosti – 0,6 %. |
| --- | --- |

(108)

Pokud vezmeme v úvahu nejhorší scénář pro trh Unie, tj. že by nárůst cen nemohl být přenesen na distribuční řetězec a že by uživatelé nadále nakupovali výrobky z dotčené země v předchozích objemech, dopad cla na ziskovost, které by uživatelé dosáhli používáním a dalším zpracováváním dotčeného výrobku, by znamenal pokles na hodnotu, kdy by se uživatelé dostali do ztráty a dosáhli (záporné hodnoty) ziskovosti – 0,6 %.

| (109) | Komise si je vědoma, že střednědobý i dlouhodobý dopad bude na individuální úrovni markantnější pro uživatele, jejichž jediným zdrojem je dovoz z Indie. Přitom se jedná jen o malý počet podniků (dva spolupracující uživatelé). Navíc mají možnost, pokud jejich indický výrobce spolupracuje, podle článku 11 základního nařízení požádat o vrácení cla, jsou-li splněny všechny podmínky pro takové vrácení. |
| --- | --- |

(109)

Komise si je vědoma, že střednědobý i dlouhodobý dopad bude na individuální úrovni markantnější pro uživatele, jejichž jediným zdrojem je dovoz z Indie. Přitom se jedná jen o malý počet podniků (dva spolupracující uživatelé). Navíc mají možnost, pokud jejich indický výrobce spolupracuje, podle článku 11 základního nařízení požádat o vrácení cla, jsou-li splněny všechny podmínky pro takové vrácení.

| (110) | Někteří uživatelé znovu vyjádřili obavy, že by opatření mohla mít dopad na určité typy drátů, které se v Evropě nevyrábějí, zejména typy zahrnuté do tzv. řady 200, jak je popsáno ve 139. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Skutečnost, že se v Unii nevyrábějí, přičítají uživatelé nízké poptávce a specifičnosti výrobního procesu. |
| --- | --- |

(110)

Někteří uživatelé znovu vyjádřili obavy, že by opatření mohla mít dopad na určité typy drátů, které se v Evropě nevyrábějí, zejména typy zahrnuté do tzv. řady 200, jak je popsáno ve 139. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Skutečnost, že se v Unii nevyrábějí, přičítají uživatelé nízké poptávce a specifičnosti výrobního procesu.

| (111) | Šetření však ukázalo, že tento typ drátů z nerezavějící oceli výrobní odvětví Unie vyrábí a že představují omezený podíl na trhu Unie. Uživatelé mají k dispozici také alternativní zdroje dodávek z jiných zemí, které nepodléhají antidumpingovým nebo antisubvenčním opatřením. Navíc lze pro stejné účely používat i jiné typy drátů z nerezavějící oceli. Uložení opatření tudíž nemůže mít významný dopad na trh Unie a na tyto uživatele. Tento požadavek se proto zamítá. |
| --- | --- |

(111)

Šetření však ukázalo, že tento typ drátů z nerezavějící oceli výrobní odvětví Unie vyrábí a že představují omezený podíl na trhu Unie. Uživatelé mají k dispozici také alternativní zdroje dodávek z jiných zemí, které nepodléhají antidumpingovým nebo antisubvenčním opatřením. Navíc lze pro stejné účely používat i jiné typy drátů z nerezavějící oceli. Uložení opatření tudíž nemůže mít významný dopad na trh Unie a na tyto uživatele. Tento požadavek se proto zamítá.

| (112) | Někteří uživatelé poukazovali na to, že dodací lhůty výrobců v Unii jsou u obdobného výrobku ve srovnání s dodacími lhůtami u dotčeného výrobku z Indie delší. Avšak možnosti obchodníků výrobky skladovat a mít je rychle k dispozici nevyvrací věcné důkazy nepříznivých účinků dumpingového dovozu. Proto je třeba tento argument odmítnout. |
| --- | --- |

(112)

Někteří uživatelé poukazovali na to, že dodací lhůty výrobců v Unii jsou u obdobného výrobku ve srovnání s dodacími lhůtami u dotčeného výrobku z Indie delší. Avšak možnosti obchodníků výrobky skladovat a mít je rychle k dispozici nevyvrací věcné důkazy nepříznivých účinků dumpingového dovozu. Proto je třeba tento argument odmítnout.

| (113) | S ohledem na výše uvedené úvahy lze mít za to, že i když opatření uložená na dovoz z dotčené země budou mít na některé uživatele pravděpodobně nepříznivější dopad než na jiné, bude uložení opatření pro trh Unie celkově vzato prospěšné. Zejména se má za to, že obnovením spravedlivých obchodních podmínek na trhu Unie bude výrobní odvětví Unie moci přizpůsobit své ceny výrobním nákladům, zachovat výrobu a pracovní místa, získat zpět podíl na trhu, o který přišlo, a využít větších úspor z rozsahu. Tak by výrobní odvětví mohlo dosáhnout přiměřeného ziskového rozpětí, které by mu umožnilo střednědobě i dlouhodobě účinně fungovat. Zároveň může zlepšit svou celkovou finanční situaci. Z šetření dále vyplynulo, že opatření budou mít celkově na uživatele a dovozce, kteří nejsou ve spojení, jen omezený dopad. Dospělo se tudíž k závěru, že celkový přínos opatření zřejmě převáží nad dopadem na uživatele dotčeného výrobku na trhu Unie. |
| --- | --- |

(113)

S ohledem na výše uvedené úvahy lze mít za to, že i když opatření uložená na dovoz z dotčené země budou mít na některé uživatele pravděpodobně nepříznivější dopad než na jiné, bude uložení opatření pro trh Unie celkově vzato prospěšné. Zejména se má za to, že obnovením spravedlivých obchodních podmínek na trhu Unie bude výrobní odvětví Unie moci přizpůsobit své ceny výrobním nákladům, zachovat výrobu a pracovní místa, získat zpět podíl na trhu, o který přišlo, a využít větších úspor z rozsahu. Tak by výrobní odvětví mohlo dosáhnout přiměřeného ziskového rozpětí, které by mu umožnilo střednědobě i dlouhodobě účinně fungovat. Zároveň může zlepšit svou celkovou finanční situaci. Z šetření dále vyplynulo, že opatření budou mít celkově na uživatele a dovozce, kteří nejsou ve spojení, jen omezený dopad. Dospělo se tudíž k závěru, že celkový přínos opatření zřejmě převáží nad dopadem na uživatele dotčeného výrobku na trhu Unie.

5.   Závěr ohledně zájmu Unie

| (114) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo potvrzeno hodnocení uvedené ve 145. až 146. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(114)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo potvrzeno hodnocení uvedené ve 145. až 146. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

H.   KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

1.   Úroveň pro odstranění újmy

| (115) | V případě jednoho vyvážejícího výrobce byl výpočet odstranění újmy upraven směrem dolů v reakci na jeho tvrzení, že došlo k administrativním chybám z důvodu záměny směnného kurzu u některých transakcí a zahrnutí transakcí uvnitř skupiny při výpočtu. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 148. až 151. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(115)

V případě jednoho vyvážejícího výrobce byl výpočet odstranění újmy upraven směrem dolů v reakci na jeho tvrzení, že došlo k administrativním chybám z důvodu záměny směnného kurzu u některých transakcí a zahrnutí transakcí uvnitř skupiny při výpočtu. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 148. až 151. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

| (116) | Tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že indický vývoz do Unie je uskutečňován pro velkoobchodníky a že prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie je určen pro konečné uživatele, a že Komise tudíž neprováděla srovnání na vhodné úrovni obchodu. Šetření však ukázalo, že indičtí vyvážející výrobci prodávají oběma kategoriím zákazníků a že si u stejných kategorií zákazníků s výrobci v Unii konkurují. |
| --- | --- |

(116)

Tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že indický vývoz do Unie je uskutečňován pro velkoobchodníky a že prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie je určen pro konečné uživatele, a že Komise tudíž neprováděla srovnání na vhodné úrovni obchodu. Šetření však ukázalo, že indičtí vyvážející výrobci prodávají oběma kategoriím zákazníků a že si u stejných kategorií zákazníků s výrobci v Unii konkurují.

2.   Závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy

| (117) | Pro společnost Macro Bars and Wires nebylo vypočítáno individuální rozpětí újmy, neboť konečné antidumpingové rozpětí této společnosti bylo pod úrovní de minimis (viz 51. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(117)

Pro společnost Macro Bars and Wires nebylo vypočítáno individuální rozpětí újmy, neboť konečné antidumpingové rozpětí této společnosti bylo pod úrovní de minimis (viz 51. bod odůvodnění).

| (118) | Potvrzuje se metodika použitá v prozatímním nařízení. |
| --- | --- |

(118)

Potvrzuje se metodika použitá v prozatímním nařízení.

3.   Konečná opatření

| (119) | Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo, a to na úrovni dostatečné k odstranění újmy působené dumpingovým dovozem s přihlédnutím k subvenčnímu rozpětí uloženému nařízením Komise (EU) č. 419/2013. |
| --- | --- |

(119)

Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo, a to na úrovni dostatečné k odstranění újmy působené dumpingovým dovozem s přihlédnutím k subvenčnímu rozpětí uloženému nařízením Komise (EU) č. 419/2013.

| (120) | Proto byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí újmy a dumpingových rozpětí, přičemž byla zohledněna subvenční rozpětí jejich odečtením v plné výši od příslušného dumpingového rozpětí. Konečné antidumpingové clo se proto stanoví takto:









  Společnost | Dumpingové rozpětí | Vyrovnávací clo | Rozpětí újmy | Konečná sazba antidumpingového cla |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GARG Inox | 11,8 % | 3,4 % | 22,6 % | 8,4 % |
| KEI Industries | 7,0 % | 0,0 % | 41,9 % | 7,7 % |
| Macro Bars and Wires | 0,0 % | 3,4 % | 30,3 % | 0,0 % |
| Nevatia Steel & Alloys | 4,1 % | 3,4 % | 23,8 % | 0,7 % |
| Raajratna Metal Industries | 16,2 % | 3,7 % | 17,2 % | 12,5 % |
| Venus group | 11,6 % | 3,0 % | 23,4 % | 8,6 % |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd. | 6,8 % | 0,0 % | 32,1 % | 6,8 % |
| Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku | 8,4 % | 3,4 % | 23,7 % | 5,0 % |
| Všechny ostatní společnosti | 16,2 % | 3,7 % | 41,9 % | 12,5 % |

(120)

Proto byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí újmy a dumpingových rozpětí, přičemž byla zohledněna subvenční rozpětí jejich odečtením v plné výši od příslušného dumpingového rozpětí. Konečné antidumpingové clo se proto stanoví takto:

Společnost

Dumpingové rozpětí

Vyrovnávací clo

Rozpětí újmy

Konečná sazba antidumpingového cla

GARG Inox

11,8 %

3,4 %

22,6 %

8,4 %

KEI Industries

7,0 %

0,0 %

41,9 %

7,7 %

Macro Bars and Wires

0,0 %

3,4 %

30,3 %

0,0 %

Nevatia Steel & Alloys

4,1 %

3,4 %

23,8 %

0,7 %

Raajratna Metal Industries

16,2 %

3,7 %

17,2 %

12,5 %

Venus group

11,6 %

3,0 %

23,4 %

8,6 %

Viraj Profiles Vpl. Ltd.

6,8 %

0,0 %

32,1 %

6,8 %

Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku

8,4 %

3,4 %

23,7 %

5,0 %

Všechny ostatní společnosti

16,2 %

3,7 %

41,9 %

12,5 %

| (121) | Antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti stanovené v tomto nařízení byly určeny na základě zjištění v současném šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyrobených uvedenými konkrétními právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(121)

Antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti stanovené v tomto nařízení byly určeny na základě zjištění v současném šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyrobených uvedenými konkrétními právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.

| (122) | Jeden vyvážející výrobce v dotčené zemi nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(122)

Jeden vyvážející výrobce v dotčené zemi nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.

| (123) | V posledních letech vykazoval dotčený výrobek značnou cenovou nestabilitu, a pevný cenový závazek proto v tomto případě není vhodný. Pro odstranění této překážky nabídl indický vyvážející výrobce ustanovení o indexaci na základě nákladů na suroviny. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že mezi kolísáním cen dotčeného výrobku a kolísáním indexu nebylo možné stanovit žádnou přímou a přesnou souvislost, a indexace se proto nepovažuje za vhodné řešení. Kromě toho se šetřením zjistilo, že existují různé typy dotčeného výrobku, které nelze snadno rozlišit a jejichž ceny se výrazně liší. |
| --- | --- |

(123)

V posledních letech vykazoval dotčený výrobek značnou cenovou nestabilitu, a pevný cenový závazek proto v tomto případě není vhodný. Pro odstranění této překážky nabídl indický vyvážející výrobce ustanovení o indexaci na základě nákladů na suroviny. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že mezi kolísáním cen dotčeného výrobku a kolísáním indexu nebylo možné stanovit žádnou přímou a přesnou souvislost, a indexace se proto nepovažuje za vhodné řešení. Kromě toho se šetřením zjistilo, že existují různé typy dotčeného výrobku, které nelze snadno rozlišit a jejichž ceny se výrazně liší.

| (124) | Vyvážející výrobce kromě toho vyrábí řadu výrobků z nerezavějící oceli a je možné, že je prodává stejným zákazníkům v Unii prostřednictvím obchodních společností ve spojení. To by vedlo k vážnému riziku křížové kompenzace a krajně by to ztížilo účinné sledování dodržování závazku. |
| --- | --- |

(124)

Vyvážející výrobce kromě toho vyrábí řadu výrobků z nerezavějící oceli a je možné, že je prodává stejným zákazníkům v Unii prostřednictvím obchodních společností ve spojení. To by vedlo k vážnému riziku křížové kompenzace a krajně by to ztížilo účinné sledování dodržování závazku.

| (125) | Na základě výše uvedeného dospěla Komise k závěru, že nabídnutý závazek nelze přijmout. |
| --- | --- |

(125)

Na základě výše uvedeného dospěla Komise k závěru, že nabídnutý závazek nelze přijmout.

| (126) | Každou žádost o použití individuální antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude toto nařízení, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo, odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(126)

Každou žádost o použití individuální antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude toto nařízení, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo, odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

4.   Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel

| (127) | Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel, |
| --- | --- |

(127)

Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz drátů z nerezavějící oceli obsahujících:

| — | 2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiných než drátů obsahujících 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu, |
| --- | --- |

—

2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiných než drátů obsahujících 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu,

| — | méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiných než drátů obsahujících 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku, |
| --- | --- |

—

méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiných než drátů obsahujících 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku,

v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a pocházejí z Indie.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Společnost | Clo (v %) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Garg Inox, Bahadurgarh, Harijána a Pune, Maháráštra | 8,4 | B931 |
| KEI Industries Ltd, Nové Dillí | 7,7 | B925 |
| Macro Bars and Wires, Mumbaí, Maháráštra | 0,0 | B932 |
| Nevatia Steel & Alloys, Mumbaí, Maháráštra | 0,7 | B933 |
| Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát | 12,5 | B775 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbaí, Maháráštra | 8,6 | B776 |
| Precision Metals, Mumbaí, Maháráštra | 8,6 | B777 |
| Hindustan Inox Ltd., Mumbaí, Maháráštra | 8,6 | B778 |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbaí, Maháráštra | 8,6 | B779 |
| Viraj Profiles Ltd., Tháné, Maháráštra a Mumbaí, Maháráštra | 6,8 | B780 |
| Společnosti uvedené v příloze | 5,0 | B781 |
| Všechny ostatní společnosti | 12,5 | B999 |

Společnost

Clo (v %)

Doplňkový kód TARIC

Garg Inox, Bahadurgarh, Harijána a Pune, Maháráštra

8,4

B931

KEI Industries Ltd, Nové Dillí

7,7

B925

Macro Bars and Wires, Mumbaí, Maháráštra

0,0

B932

Nevatia Steel & Alloys, Mumbaí, Maháráštra

0,7

B933

Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát

12,5

B775

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbaí, Maháráštra

8,6

B776

Precision Metals, Mumbaí, Maháráštra

8,6

B777

Hindustan Inox Ltd., Mumbaí, Maháráštra

8,6

B778

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbaí, Maháráštra

8,6

B779

Viraj Profiles Ltd., Tháné, Maháráštra a Mumbaí, Maháráštra

6,8

B780

Společnosti uvedené v příloze

5,0

B781

Všechny ostatní společnosti

12,5

B999

3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Pokud vyvážející výrobce z Indie předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že:

| a) | během období šetření (od 1. dubna 2011 do 31. března 2012) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Indie; |
| --- | --- |

a)

během období šetření (od 1. dubna 2011 do 31. března 2012) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Indie;

| b) | není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a |
| --- | --- |

b)

není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a

| c) | po skončení období šetření buď vyvezl dotčené zboží do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie, |
| --- | --- |

c)

po skončení období šetření buď vyvezl dotčené zboží do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie,

může být čl. 1 odst. 2 pozměněn přidáním nového vyvážejícího výrobce na seznam v příloze.

Článek 3

Částky zajištěné v podobě prozatímních antidumpingových cel uložených podle nařízení Komise (EU) č. 418/2013 na dovoz drátů z nerezavějící oceli obsahujících:

| — | 2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiných než drátů obsahujících 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu, |
| --- | --- |

—

2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiných než drátů obsahujících 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu,

| — | méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiných než drátů obsahujících 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku, |
| --- | --- |

—

méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiných než drátů obsahujících 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku,

v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a pocházejí z Indie, se s konečnou platností vybírají. Vybrané částky přesahující konečné sazby antidumpingového cla budou uvolněny.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. listopadu 2013.

Za Radu

předseda

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. L 126, 8.5.2013, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 126, 8.5.2013, s. 19.

3

(4)  Úř. věst. L 240, 7.9.2013, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. C 240, 10.8.2012, s. 6.

5

(6)  Viz věc C-595/11, Steinel Vertrieb GmbH v Hauptzollamt Bielefeld (rozsudek Tribunálu (druhého senátu) ze dne 18. dubna 2013). Dosud nezveřejněno.

6

(7)  Viz věc T-170/94, Sb. rozh. 1997, s. II-1383, bod 64.

7

(8)  Věc T-210/95, Sb. rozh. 1999, s. II-3291, bod 60.

8

(9)  Nařízení Rady (ES) č. 383/2009 ze dne 5. května 2009 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu některých drátů a drátěných lan z nelegované oceli pro předpínání předem a dodatečně (předpínací dráty a lana) pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 118, 13.5.2009, s. 1); nařízení Komise (EU) č. 1071/2012 ze dne 14. listopadu 2012, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska (Úř. věst. L 318, 15.11.2012, s. 10); nařízení Komise (EU) č. 845/2012 ze dne 18. září 2012 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 252, 19.9.2012, s. 33).

9

(10)  Je však třeba poznamenat, že jak výrobní odvětví Unie, tak indičtí výrobci jsou zastoupeni rovněž v nižším segmentu trhu, i když v menší míře.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgie.

11

---

PŘÍLOHA

INDIČTÍ SPOLUPRACUJÍCÍ VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI NEZAŘAZENÍ DO VZORKU

Doplňkový kód TARIC B781

| Název společnosti | Město |
| --- | --- |
| Bekaert Mukand Wire Industries | Lonand, Tal. Khandala, okres Satara, Maháráštra |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. | Mumbaí, Maháráštra |
| Bhansali Stainless Wire | Mumbaí, Maháráštra |
| Chandan Steel | Mumbaí, Maháráštra |
| Drawmet Wires | Bhiwadi, Rádžasthán |
| Jyoti Steel Industries Ltd. | Mumbaí, Maháráštra |
| Mukand Ltd. | Tháné |
| Panchmahal Steel Ltd. | okres Pančmahál, Gudžarát |

Název společnosti

Město

Bekaert Mukand Wire Industries

Lonand, Tal. Khandala, okres Satara, Maháráštra

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd.

Mumbaí, Maháráštra

Bhansali Stainless Wire

Mumbaí, Maháráštra

Chandan Steel

Mumbaí, Maháráštra

Drawmet Wires

Bhiwadi, Rádžasthán

Jyoti Steel Industries Ltd.

Mumbaí, Maháráštra

Mukand Ltd.

Tháné

Panchmahal Steel Ltd.

okres Pančmahál, Gudžarát

---

| 8.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/17

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1107/2013

ze dne 5. listopadu 2013

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Carne de Bravo do Ribatejo (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 3. ledna 2013 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012. Uvedeným nařízením bylo zrušeno a nahrazeno nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (2). |
| --- | --- |

(1)

Dne 3. ledna 2013 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012. Uvedeným nařízením bylo zrušeno a nahrazeno nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (2).

| (2) | Žádost o zápis názvu „Carne de Bravo do Ribatejo“ předložená Portugalskem byla v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Žádost o zápis názvu „Carne de Bravo do Ribatejo“ předložená Portugalskem byla v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (3).

| (3) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být název „Carne de Bravo do Ribatejo“ zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(3)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být název „Carne de Bravo do Ribatejo“ zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. listopadu 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Dacian CIOLOȘ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. C 353, 17.11.2012, s. 18.

3

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.1   Čerstvé maso (a droby)

PORTUGALSKO

Carne de Bravo do Ribatejo (CHOP)

---

| 8.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/19

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1108/2013

ze dne 5. listopadu 2013

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Stromberger Pflaume (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 3. ledna 2013 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012. Uvedeným nařízením bylo zrušeno a nahrazeno nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (2). |
| --- | --- |

(1)

Dne 3. ledna 2013 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012. Uvedeným nařízením bylo zrušeno a nahrazeno nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (2).

| (2) | Žádost o zápis názvu „Stromberger Pflaume“ předložená Německem byla v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Žádost o zápis názvu „Stromberger Pflaume“ předložená Německem byla v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (3).

| (3) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být název „Stromberger Pflaume“ zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(3)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být název „Stromberger Pflaume“ zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. listopadu 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Dacian CIOLOȘ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. C 367, 27.11.2012, s. 8.

3

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.6   Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

NĚMECKO

Stromberger Pflaume (CHOP)

---

| 8.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/21

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1109/2013

ze dne 5. listopadu 2013

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Melone Mantovano (CHZO))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Melone Mantovano“ předložená Itálií byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Melone Mantovano“ předložená Itálií byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být uvedený název zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být uvedený název zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. listopadu 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Dacian CIOLOȘ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 132, 9.5.2013, s. 17.

2

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.6.   Ovoce, zelenina, obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

ITÁLIE

Melone Mantovano (CHZO)

---

| 8.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/23

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1110/2013

ze dne 5. listopadu 2013

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Queso Los Beyos (CHZO))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Queso Los Beyos“ předložená Španělskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Queso Los Beyos“ předložená Španělskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Gueso Los Beyos“ zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Gueso Los Beyos“ zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. listopadu 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Dacian CIOLOȘ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 60, 1.3.2013, s. 11.

2

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.3.   Sýry

ŠPANĚLSKO

Queso Los Beyos (CHZO)

---

| 8.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/25

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1111/2013

ze dne 5. listopadu 2013

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Lietuviškas varškės sūris (CHZO))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Lietuviškas varškės sūris“ předložená Litvou byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Lietuviškas varškės sūris“ předložená Litvou byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Lietuviškas varškės sūris“ zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Lietuviškas varškės sūris“ zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. listopadu 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Dacian CIOLOȘ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 57, 27.2.2013, s. 24.

2

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.3   Sýry

LITVA

Lietuviškas varškės sūris (CHZO)

---

| 8.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/27

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1112/2013

ze dne 5. listopadu 2013

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Pan de Alfacar (CHZO))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Pan de Alfacar“ předložená Španělskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Pan de Alfacar“ předložená Španělskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Pan de Alfacar“ zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Pan de Alfacar“ zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. listopadu 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Dacian CIOLOȘ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 70, 9.3.2013, s. 31.

2

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty a potraviny uvedené v bodu I přílohy I nařízení (EU) č. 1151/2012:

Třída 2.4.   Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží

ŠPANĚLSKO

Pan de Alfacar (CHZO)

---

| 8.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/29 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/29

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1113/2013

ze dne 7. listopadu 2013

o povolení přípravků Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 a Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 jako doplňkových látek pro všechny druhy zvířat

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. Prostřednictvím čl. 10 odst. 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 ve spojení s čl. 10 odst. 1 až 4 uvedeného nařízení se stanoví zvláštní ustanovení pro hodnocení produktů používaných v Unii jako doplňkové látky k silážování ke dni, kdy se uvedené nařízení stalo použitelným. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. Prostřednictvím čl. 10 odst. 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 ve spojení s čl. 10 odst. 1 až 4 uvedeného nařízení se stanoví zvláštní ustanovení pro hodnocení produktů používaných v Unii jako doplňkové látky k silážování ke dni, kdy se uvedené nařízení stalo použitelným.

| (2) | V souladu s čl. 10 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1831/2003 byly přípravky Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 a Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 zapsány do registru pro doplňkové látky jako stávající produkty, náležející do funkční skupiny doplňkových látek k silážování, k použití u všech druhů zvířat. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 10 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1831/2003 byly přípravky Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 a Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 zapsány do registru pro doplňkové látky jako stávající produkty, náležející do funkční skupiny doplňkových látek k silážování, k použití u všech druhů zvířat.

| (3) | V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1831/2003 ve spojení s článkem 7 uvedeného nařízení byly předloženy žádosti o povolení těchto přípravků jako doplňkových látek pro všechny druhy zvířat, přičemž bylo požádáno o jejich zařazení do kategorie „technologické doplňkové látky“ a do funkční skupiny „doplňkové látky k silážování“. Tyto žádosti byly podány spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1831/2003 ve spojení s článkem 7 uvedeného nařízení byly předloženy žádosti o povolení těchto přípravků jako doplňkových látek pro všechny druhy zvířat, přičemž bylo požádáno o jejich zařazení do kategorie „technologické doplňkové látky“ a do funkční skupiny „doplňkové látky k silážování“. Tyto žádosti byly podány spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003.

| (4) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svých stanoviscích ze dne 12. března 2013 (2) a ze dne 16. dubna 2013 (3) dospěl k závěru, že za navržených podmínek užití nemají uvedené přípravky nepříznivý účinek na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí. Úřad rovněž učinil závěr, že přípravek Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 může na jedné straně zlepšovat výrobu siláže zvýšením obsahu kyseliny mléčné, a na straně druhé zlepšit konzervaci sušiny snížením pH a omezením znehodnocení proteinů, v dávkách 1 × 108 CFU/kg čerstvého materiálu, který lze silážovat snadno nebo s mírnými obtížemi, a 1 × 109 CFU/kg čerstvého materiálu, který se silážuje obtížně, a to v případě všech druhů. Dále dospěl k závěru, že přípravek Lactobacillus buchneri DSM 22501 může díky snížení pH a obsahu amoniakového dusíku a díky konzervaci sušiny zlepšovat výrobu siláže z krmiv, která lze silážovat snadno, s mírnými obtížemi nebo obtížně; že přípravek Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 může zlepšovat aerobní stabilitu krmiv, která lze silážovat snadno, s mírnými obtížemi nebo obtížně, a že přípravky Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 a Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 mohou zlepšovat aerobní stabilitu krmiv, která lze snadno silážovat, určených pro všechny druhy zvířat. Úřad nepovažuje zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodách analýzy uvedených doplňkových látek přidaných do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svých stanoviscích ze dne 12. března 2013 (2) a ze dne 16. dubna 2013 (3) dospěl k závěru, že za navržených podmínek užití nemají uvedené přípravky nepříznivý účinek na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí. Úřad rovněž učinil závěr, že přípravek Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 může na jedné straně zlepšovat výrobu siláže zvýšením obsahu kyseliny mléčné, a na straně druhé zlepšit konzervaci sušiny snížením pH a omezením znehodnocení proteinů, v dávkách 1 × 108 CFU/kg čerstvého materiálu, který lze silážovat snadno nebo s mírnými obtížemi, a 1 × 109 CFU/kg čerstvého materiálu, který se silážuje obtížně, a to v případě všech druhů. Dále dospěl k závěru, že přípravek Lactobacillus buchneri DSM 22501 může díky snížení pH a obsahu amoniakového dusíku a díky konzervaci sušiny zlepšovat výrobu siláže z krmiv, která lze silážovat snadno, s mírnými obtížemi nebo obtížně; že přípravek Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 může zlepšovat aerobní stabilitu krmiv, která lze silážovat snadno, s mírnými obtížemi nebo obtížně, a že přípravky Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 a Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 mohou zlepšovat aerobní stabilitu krmiv, která lze snadno silážovat, určených pro všechny druhy zvířat. Úřad nepovažuje zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodách analýzy uvedených doplňkových látek přidaných do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003.

| (5) | Posouzení uvedených přípravků prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedených přípravků mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Posouzení uvedených přípravků prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedených přípravků mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení.

| (6) | Vzhledem k tomu, že bezpečnostní důvody nevyžadují okamžité provedení změn v podmínkách pro povolení, je vhodné stanovit přechodné období, které by zúčastněným stranám umožnilo připravit se na plnění nových požadavků vyplývajících z povolení. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k tomu, že bezpečnostní důvody nevyžadují okamžité provedení změn v podmínkách pro povolení, je vhodné stanovit přechodné období, které by zúčastněným stranám umožnilo připravit se na plnění nových požadavků vyplývajících z povolení.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Povolení

Přípravky uvedené v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „technologické doplňkové látky“ a funkční skupiny „doplňkové látky k silážování“, se povolují jako doplňkové látky ve výživě zvířat podle podmínek stanovených v uvedené příloze.

Článek 2

Přechodná opatření

Přípravky uvedené v příloze a krmiva obsahující tyto přípravky, vyrobené a označené před 28. květnem 2014 v souladu s pravidly platnými před 28. listopadem 2013, mohou být uváděny na trh a používány až do vyčerpání zásob.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. listopadu 2013.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2013; 11(4):3168.

2

EFSA Journal

(3)  EFSA Journal 2013; 11(5):3205.

3

EFSA Journal

---

PŘÍLOHA

| Identifikační číslo doplňkové látky | Jméno držitele povolení | Doplňková látka | Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda | Druh nebo kategorie zvířat | Maximální stáří | Minimální obsah | Maximální obsah | Jiná ustanovení | Konec platnosti povolení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg čerstvého materiálu |
| Kategorie: technologické doplňkové látky. Funkční skupina: doplňkové látky k silážování |
| 1k20743 | — | Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 | | Složení doplňkové látky

  Přípravek Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 s obsahem nejméně 1 × 1011 CFU/g doplňkové látky. |

Identifikační číslo doplňkové látky

Jméno držitele povolení

Doplňková látka

Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda

Druh nebo kategorie zvířat

Maximální stáří

Minimální obsah

Maximální obsah

Jiná ustanovení

Konec platnosti povolení

CFU/kg čerstvého materiálu

Kategorie: technologické doplňkové látky. Funkční skupina: doplňkové látky k silážování

1k20743

—

Lactobacillus plantarum NCIMB 40027

Složení doplňkové látky

Přípravek Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 s obsahem nejméně 1 × 1011 CFU/g doplňkové látky.

| | Charakteristika účinné látky

  Vitální buňky Lactobacillus plantarum NCIMB 40027. |
| --- | --- |

Charakteristika účinné látky

Vitální buňky Lactobacillus plantarum NCIMB 40027.

| | Analytická metoda
   (1)

  Stanovení počtu mikroorganismů v doplňkové látce: kultivační metoda (EN 15787).
  Identifikace: gelová elektroforéza s pulzním polem (PFGE). |
| --- | --- |

Analytická metoda
   (1)

Stanovení počtu mikroorganismů v doplňkové látce: kultivační metoda (EN 15787).

Identifikace: gelová elektroforéza s pulzním polem (PFGE).

Všechny druhy zvířat

—

—

—

| 1. | V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedeny podmínky skladování. |
| --- | --- |

1.

V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedeny podmínky skladování.

| 2. | Minimální obsah doplňkové látky, pokud není použita v kombinaci s jinými mikroorganismy jako doplňkovými látkami k silážování:






  — | 1 × 108 CFU/kg čerstvého materiálu, který lze silážovat snadno nebo s mírnými obtížemi (2). |
| --- | --- | --- |

2.

Minimální obsah doplňkové látky, pokud není použita v kombinaci s jinými mikroorganismy jako doplňkovými látkami k silážování:

—

1 × 108 CFU/kg čerstvého materiálu, který lze silážovat snadno nebo s mírnými obtížemi (2).

| — | 1 × 109 CFU/kg čerstvého materiálu, který lze silážovat obtížně (3). |
| --- | --- |

—

1 × 109 CFU/kg čerstvého materiálu, který lze silážovat obtížně (3).

| 3. | Bezpečnost: při manipulaci se doporučuje použít prostředky pro ochranu dýchacích cest a rukavice. |
| --- | --- |

3.

Bezpečnost: při manipulaci se doporučuje použít prostředky pro ochranu dýchacích cest a rukavice.

28. listopadu 2023

1k20738

Lactobacillus buchneri DSM 22501

| | Složení doplňkové látky

  Přípravek Lactobacillus buchneri DSM 22501 s obsahem nejméně 5 × 1010 CFU/g doplňkové látky. |
| --- | --- |

Složení doplňkové látky

Přípravek Lactobacillus buchneri DSM 22501 s obsahem nejméně 5 × 1010 CFU/g doplňkové látky.

| | Charakteristika účinné látky

  Vitální buňky Lactobacillus buchneri DSM 22501. |
| --- | --- |

Charakteristika účinné látky

Vitální buňky Lactobacillus buchneri DSM 22501.

| | Analytická metoda
   (1)

  Stanovení počtu mikroorganismů v doplňkové látce: kultivační metoda (EN 15787).
  Identifikace: gelová elektroforéza s pulzním polem (PFGE). |
| --- | --- |

Analytická metoda
   (1)

Stanovení počtu mikroorganismů v doplňkové látce: kultivační metoda (EN 15787).

Identifikace: gelová elektroforéza s pulzním polem (PFGE).

Všechny druhy zvířat

| 1. | V návodu k použití doplňkové látky a premixu musí být uvedena teplota při skladování a doba trvanlivosti. |
| --- | --- |

1.

V návodu k použití doplňkové látky a premixu musí být uvedena teplota při skladování a doba trvanlivosti.

| 2. | Minimální obsah doplňkové látky, pokud není použita v kombinaci s jinými mikroorganismy jako doplňková látka k silážování: 1 × 108 CFU/kg čerstvého materiálu. |
| --- | --- |

2.

Minimální obsah doplňkové látky, pokud není použita v kombinaci s jinými mikroorganismy jako doplňková látka k silážování: 1 × 108 CFU/kg čerstvého materiálu.

| 3. | Bezpečnost: při manipulaci se doporučuje použít prostředky pro ochranu dýchacích cest a rukavice. |
| --- | --- |

3.

Bezpečnost: při manipulaci se doporučuje použít prostředky pro ochranu dýchacích cest a rukavice.

1k20739

—

Lactobacillus buchneri

NCIMB 40788/CNCM I-4323

| | Složení doplňkové látky

  Přípravek Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 s obsahem nejméně 3 × 109 CFU/g doplňkové látky. |
| --- | --- |

Složení doplňkové látky

Přípravek Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 s obsahem nejméně 3 × 109 CFU/g doplňkové látky.

| | Charakteristika účinné látky

  Vitální buňky Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323. |
| --- | --- |

Charakteristika účinné látky

Vitální buňky Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323.

| | Analytická metoda
   (1)

  Stanovení počtu mikroorganismů v doplňkové látce: kultivační metoda (EN 15787).
  Identifikace: gelová elektroforéza s pulzním polem (PFGE). |
| --- | --- |

Analytická metoda
   (1)

Stanovení počtu mikroorganismů v doplňkové látce: kultivační metoda (EN 15787).

Identifikace: gelová elektroforéza s pulzním polem (PFGE).

Všechny druhy zvířat

—

—

—

| 1. | V návodu k použití doplňkové látky a premixu musí být uvedena teplota při skladování a doba trvanlivosti. |
| --- | --- |

1.

V návodu k použití doplňkové látky a premixu musí být uvedena teplota při skladování a doba trvanlivosti.

| 2. | Minimální obsah doplňkové látky, pokud není použita v kombinaci s jinými mikroorganismy jako doplňkovými látkami k silážování: 1 × 108 CFU/kg čerstvého materiálu. |
| --- | --- |

2.

Minimální obsah doplňkové látky, pokud není použita v kombinaci s jinými mikroorganismy jako doplňkovými látkami k silážování: 1 × 108 CFU/kg čerstvého materiálu.

| 3. | Bezpečnost: při manipulaci se doporučuje použít prostředky pro ochranu dýchacích cest a rukavice. |
| --- | --- |

3.

Bezpečnost: při manipulaci se doporučuje použít prostředky pro ochranu dýchacích cest a rukavice.

28. listopadu 2023

1k20740

—

Lactobacillus buchneri

LN 40177/ATCC PTA-6138

| | Složení doplňkové látky

  Přípravek Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 s obsahem nejméně 1 × 1010 CFU/g doplňkové látky. |
| --- | --- |

Složení doplňkové látky

Přípravek Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 s obsahem nejméně 1 × 1010 CFU/g doplňkové látky.

| | Charakteristika účinné látky

  Vitální buňky Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138. |
| --- | --- |

Charakteristika účinné látky

Vitální buňky Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138.

| | Analytická metoda
   (1)

  Stanovení počtu mikroorganismů v doplňkové látce: kultivační metoda (EN 15787).
  Identifikace: gelová elektroforéza s pulzním polem (PFGE). |
| --- | --- |

Analytická metoda
   (1)

Stanovení počtu mikroorganismů v doplňkové látce: kultivační metoda (EN 15787).

Identifikace: gelová elektroforéza s pulzním polem (PFGE).

Všechny druhy zvířat

—

—

—

| 1. | V návodu k použití doplňkové látky a premixu musí být uvedena teplota při skladování a doba trvanlivosti. |
| --- | --- |

1.

V návodu k použití doplňkové látky a premixu musí být uvedena teplota při skladování a doba trvanlivosti.

| 2. | Minimální obsah doplňkové látky, pokud není použita v kombinaci s jinými mikroorganismy jako doplňkovými látkami k silážování: 1 × 108 CFU/kg čerstvého materiálu. |
| --- | --- |

2.

Minimální obsah doplňkové látky, pokud není použita v kombinaci s jinými mikroorganismy jako doplňkovými látkami k silážování: 1 × 108 CFU/kg čerstvého materiálu.

| 3. | Doplňková látka se použije u materiálu, který lze snadno silážovat (4). |
| --- | --- |

3.

Doplňková látka se použije u materiálu, který lze snadno silážovat (4).

| 4. | Bezpečnost: při manipulaci se doporučuje použít prostředky pro ochranu dýchacích cest a rukavice. |
| --- | --- |

4.

Bezpečnost: při manipulaci se doporučuje použít prostředky pro ochranu dýchacích cest a rukavice.

28. listopadu 2023

1k20741

—

Lactobacillus buchneri

LN 4637/ATCC PTA-2494

| | Složení doplňkové látky

  Přípravek Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 s obsahem nejméně 1 × 1010 CFU/g doplňkové látky. |
| --- | --- |

Složení doplňkové látky

Přípravek Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 s obsahem nejméně 1 × 1010 CFU/g doplňkové látky.

| | Charakteristika účinné látky

  Vitální buňky Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494. |
| --- | --- |

Charakteristika účinné látky

Vitální buňky Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494.

| | Analytická metoda
   (1)

  Stanovení počtu mikroorganismů v doplňkové látce: kultivační metoda (EN 15787).
  Identifikace: gelová elektroforéza s pulzním polem (PFGE). |
| --- | --- |

Analytická metoda
   (1)

Stanovení počtu mikroorganismů v doplňkové látce: kultivační metoda (EN 15787).

Identifikace: gelová elektroforéza s pulzním polem (PFGE).

Všechny druhy zvířat

—

—

—

| 1. | V návodu k použití doplňkové látky a premixu musí být uvedena teplota při skladování a doba trvanlivosti. |
| --- | --- |

1.

V návodu k použití doplňkové látky a premixu musí být uvedena teplota při skladování a doba trvanlivosti.

| 2. | Minimální obsah doplňkové látky, pokud není použita v kombinaci s jinými mikroorganismy jako doplňkovými látkami k silážování: 1 × 108 CFU/kg čerstvého materiálu. |
| --- | --- |

2.

Minimální obsah doplňkové látky, pokud není použita v kombinaci s jinými mikroorganismy jako doplňkovými látkami k silážování: 1 × 108 CFU/kg čerstvého materiálu.

| 3. | Doplňková látka se použije u materiálu, který lze snadno silážovat (4). |
| --- | --- |

3.

Doplňková látka se použije u materiálu, který lze snadno silážovat (4).

| 4. | Bezpečnost: při manipulaci se doporučuje použít prostředky pro ochranu dýchacích cest a rukavice. |
| --- | --- |

4.

Bezpečnost: při manipulaci se doporučuje použít prostředky pro ochranu dýchacích cest a rukavice.

28. listopadu 2023

---

(1)  Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

(2)  Krmiva, která lze snadno silážovat: > 3 % rozpustných uhlohydrátů v čerstvém materiálu. Krmiva, která lze silážovat s mírnými obtížemi: 1,5–3,0 % rozpustných uhlohydrátů v čerstvém materiálu. Nařízení (ES) č. 429/2008 (Úř. věst. L 133, 22.5.2008, s. 1).

(3)  Krmiva, která lze obtížně silážovat: < 1,5 % rozpustných uhlohydrátů v čerstvém materiálu. Nařízení (ES) č. 429/2008 (Úř. věst. L 133, 22.5.2008, s. 1).

(4)  Krmiva, která lze snadno silážovat: > 3 % rozpustných uhlohydrátů v čerstvém materiálu. Nařízení (ES) č. 429/2008 (Úř. věst. L 133, 22.5.2008, s. 1).

---

| 8.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/34

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1114/2013

ze dne 7. listopadu 2013,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1857/2006, pokud jde o dobu jeho použitelnosti

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory (1),

po zveřejnění předlohy tohoto nařízení (2),

po konzultaci s Poradním výborem pro státní podpory,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Platnost nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 (3) skončí dne 31. prosince 2013. |
| --- | --- |

(1)

Platnost nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 (3) skončí dne 31. prosince 2013.

| (2) | Ve sdělení o modernizaci státní podpory v EU (4) ze dne 8. května 2012 zahájila Komise rozsáhlý přezkum pravidel státní podpory. V rámci tohoto přezkumu již bylo nařízením Rady (EU) č. 733/2013 (5) pozměněno nařízení (ES) č. 994/98. Řada dalších legislativních nástrojů pro posuzování státní podpory v odvětví zemědělství se stále ještě reviduje, zejména budoucí pravidla pro rozvoj venkova, nové pokyny pro státní podporu v zemědělství a nové obecné nařízení o blokových výjimkách nahrazující nařízení Komise (ES) č. 800/2008 (6). Úpravu těchto nástrojů nebude možné dokončit před uplynutím platnosti nařízení (ES) č. 1857/2006 anebo tyto nástroje nebudou od 1. ledna 2014 plně použitelné. V zájmu zajištění jednotného přístupu ke všem nástrojům státní podpory je proto vhodné prodloužit dobu použitelnosti nařízení (ES) č. 1857/2006 do 30. června 2014. |
| --- | --- |

(2)

Ve sdělení o modernizaci státní podpory v EU (4) ze dne 8. května 2012 zahájila Komise rozsáhlý přezkum pravidel státní podpory. V rámci tohoto přezkumu již bylo nařízením Rady (EU) č. 733/2013 (5) pozměněno nařízení (ES) č. 994/98. Řada dalších legislativních nástrojů pro posuzování státní podpory v odvětví zemědělství se stále ještě reviduje, zejména budoucí pravidla pro rozvoj venkova, nové pokyny pro státní podporu v zemědělství a nové obecné nařízení o blokových výjimkách nahrazující nařízení Komise (ES) č. 800/2008 (6). Úpravu těchto nástrojů nebude možné dokončit před uplynutím platnosti nařízení (ES) č. 1857/2006 anebo tyto nástroje nebudou od 1. ledna 2014 plně použitelné. V zájmu zajištění jednotného přístupu ke všem nástrojům státní podpory je proto vhodné prodloužit dobu použitelnosti nařízení (ES) č. 1857/2006 do 30. června 2014.

| (3) | Nařízení (ES) č. 1857/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 1857/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Je důležité zajistit kontinuitu provádění politiky rozvoje venkova a hladký přechod z jednoho programového období k dalšímu. Přitom nebude možné zabránit tomu, aby se během určitého období používaly zároveň programy rozvoje venkova a příslušné právní předpisy programového období 2007–2013 a programy a předpisy následujícího programového období. V této souvislosti mohou členské státy za určitých podmínek po skončení programového období 2007–2013 nadále přijímat závazky podle nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (7), a to do 31. prosince 2015. V důsledku toho je pro účely právní jistoty vhodné vyjasnit, že pokud nařízení (ES) č. 1857/2006 odkazuje na kritéria nařízení (ES) č. 1698/2005, měla by se tato kritéria na posuzování státní podpory podle nařízení (ES) č. 1857/2006 v průběhu jeho prodloužené doby použitelnosti i nadále použít, a to i po vstupu nového nařízení nahrazujícího nařízení (ES) č. 1698/2005 v platnost. |
| --- | --- |

(4)

Je důležité zajistit kontinuitu provádění politiky rozvoje venkova a hladký přechod z jednoho programového období k dalšímu. Přitom nebude možné zabránit tomu, aby se během určitého období používaly zároveň programy rozvoje venkova a příslušné právní předpisy programového období 2007–2013 a programy a předpisy následujícího programového období. V této souvislosti mohou členské státy za určitých podmínek po skončení programového období 2007–2013 nadále přijímat závazky podle nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (7), a to do 31. prosince 2015. V důsledku toho je pro účely právní jistoty vhodné vyjasnit, že pokud nařízení (ES) č. 1857/2006 odkazuje na kritéria nařízení (ES) č. 1698/2005, měla by se tato kritéria na posuzování státní podpory podle nařízení (ES) č. 1857/2006 v průběhu jeho prodloužené doby použitelnosti i nadále použít, a to i po vstupu nového nařízení nahrazujícího nařízení (ES) č. 1698/2005 v platnost.

| (5) | S ohledem na prodloužení doby použitelnosti nařízení (ES) č. 1857/2006 mohou mít některé členské státy zájem prodloužit platnost opatření, k nimž byly v souladu s článkem 20 uvedeného nařízení poskytnuty souhrnné údaje. Aby se snížila administrativní zátěž, je vhodné stanovit, že souhrnné údaje týkající se prodloužení uvedených opatření se považují za sdělené Komisi za předpokladu, že v daných opatřeních nedošlo k žádné podstatné změně. |
| --- | --- |

(5)

S ohledem na prodloužení doby použitelnosti nařízení (ES) č. 1857/2006 mohou mít některé členské státy zájem prodloužit platnost opatření, k nimž byly v souladu s článkem 20 uvedeného nařízení poskytnuty souhrnné údaje. Aby se snížila administrativní zátěž, je vhodné stanovit, že souhrnné údaje týkající se prodloužení uvedených opatření se považují za sdělené Komisi za předpokladu, že v daných opatřeních nedošlo k žádné podstatné změně.

| (6) | S cílem umožnit prodloužení doby použitelnosti nařízení (ES) č. 1857/2006 před tím, než skončí jeho platnost, by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(6)

S cílem umožnit prodloužení doby použitelnosti nařízení (ES) č. 1857/2006 před tím, než skončí jeho platnost, by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V čl. 23 odst. 1 nařízení (ES) č. 1857/2006 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Použije se ode dne 1. ledna 2007 do dne 30. června 2014.“

Článek 2

Pokud by členské státy měly v důsledku změny nařízení (ES) č. 1857/2006 zájem o prodloužení platnosti opatření, k nimž byly Komisi v souladu s článkem 20 uvedeného nařízení předloženy souhrnné údaje, považují se souhrnné údaje o prodloužení těchto opatření za sdělené Komisi v případě, že v daných opatřeních nedošlo k žádné podstatné změně.

Článek 3

Odkazuje-li nařízení (ES) č. 1857/2006 na kritéria nařízení (ES) č. 1698/2005, použijí se tato kritéria na posuzování státní podpory podle nařízení (ES) č. 1857/2006 v průběhu jeho prodloužené doby použitelnosti i nadále, a to i po vstupu nového nařízení nahrazujícího nařízení (ES) č. 1698/2005 v platnost.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. listopadu 2013.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 142, 14.5.1998, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 227, 6.8.2013, s. 1.

2

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (Úř. věst. L 358, 16.12.2006, s. 3).

3

(4)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 8. května 2012 – Modernizace státní podpory v EU, COM(2012) 209 final.

4

(5)  Nařízení Rady (EU) č. 733/2013 ze dne 22. července 2013, kterým se mění nařízení (ES) č. 994/98 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory (Úř. věst. L 204, 31.7.2013, s. 11).

5

(6)  Nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3).

6

(7)  Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1).

7

---

| 8.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/36

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1115/2013

ze dne 7. listopadu 2013

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. listopadu 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 40,0 |
| MA | 42,5 |
| MK | 39,0 |
| ZZ | 40,5 |
| 0707 00 05 | AL | 57,9 |
| EG | 177,3 |
| MK | 61,5 |
| TR | 131,5 |
| ZZ | 107,1 |
| 0709 93 10 | AL | 48,7 |
| MA | 85,3 |
| TR | 155,0 |
| ZZ | 96,3 |
| 0805 20 10 | AU | 136,9 |
| MA | 75,8 |
| ZA | 148,9 |
| ZZ | 120,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PE | 125,0 |
| SZ | 56,1 |
| TR | 72,2 |
| UY | 92,8 |
| ZA | 131,6 |
| ZZ | 95,5 |
| 0805 50 10 | TR | 77,6 |
| ZA | 54,2 |
| ZZ | 65,9 |
| 0806 10 10 | BR | 245,4 |
| PE | 271,8 |
| TR | 165,7 |
| US | 362,2 |
| ZZ | 261,3 |
| 0808 10 80 | BA | 64,2 |
| CL | 210,3 |
| NZ | 143,5 |
| US | 135,0 |
| ZA | 152,2 |
| ZZ | 141,0 |
| 0808 30 90 | CN | 65,8 |
| TR | 114,2 |
| ZZ | 90,0 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

40,0

MA

42,5

MK

39,0

ZZ

40,5

0707 00 05

AL

57,9

EG

177,3

MK

61,5

TR

131,5

ZZ

107,1

0709 93 10

AL

48,7

MA

85,3

TR

155,0

ZZ

96,3

0805 20 10

AU

136,9

MA

75,8

ZA

148,9

ZZ

120,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PE

125,0

SZ

56,1

TR

72,2

UY

92,8

ZA

131,6

ZZ

95,5

0805 50 10

TR

77,6

ZA

54,2

ZZ

65,9

0806 10 10

BR

245,4

PE

271,8

TR

165,7

US

362,2

ZZ

261,3

0808 10 80

BA

64,2

CL

210,3

NZ

143,5

US

135,0

ZA

152,2

ZZ

141,0

0808 30 90

CN

65,8

TR

114,2

ZZ

90,0

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 8.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/38

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 7. listopadu 2013

o vytvoření evropské vyspělé infrastruktury translačního výzkumu v lékařství jako konsorcia evropské výzkumné infrastruktury (EATRIS ERIC)

(2013/640/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 723/2009 ze dne 25. června 2009 o právním rámci Společenství pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (ERIC) (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Česká republika, Dánské království, Estonská republika, Italská republika, Nizozemské království a Finská republika požádaly Komisi, aby zřídila evropskou vyspělou infrastrukturu translačního výzkumu v lékařství jako konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (EATRIS ERIC). Španělské království a Francouzská republika se konsorcia EATRIS ERIC zúčastní zpočátku jako pozorovatelé. |
| --- | --- |

(1)

Česká republika, Dánské království, Estonská republika, Italská republika, Nizozemské království a Finská republika požádaly Komisi, aby zřídila evropskou vyspělou infrastrukturu translačního výzkumu v lékařství jako konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (EATRIS ERIC). Španělské království a Francouzská republika se konsorcia EATRIS ERIC zúčastní zpočátku jako pozorovatelé.

| (2) | Nizozemské království bylo Českou republikou, Dánským královstvím, Estonskou republikou, Španělským královstvím, Francouzskou republikou, Italskou republikou a Finskou republikou vybráno jako hostitelský členský stát konsorcia EATRIS ERIC. |
| --- | --- |

(2)

Nizozemské království bylo Českou republikou, Dánským královstvím, Estonskou republikou, Španělským královstvím, Francouzskou republikou, Italskou republikou a Finskou republikou vybráno jako hostitelský členský stát konsorcia EATRIS ERIC.

| (3) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného podle článku 20 nařízení (ES) č. 723/2009, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného podle článku 20 nařízení (ES) č. 723/2009,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Tímto se zřizuje konsorcium evropské výzkumné infrastruktury pro evropskou vyspělou infrastrukturu translačního výzkumu v lékařství, jehož název je EATRIS ERIC.

2.   Stanovy konsorcia EATRIS ERIC jsou uvedeny v příloze. Tyto stanovy musí být pravidelně aktualizovány a zpřístupněny veřejnosti na internetových stránkách konsorcia EATRIS ERIC a v jeho sídle.

3.   Základní prvky stanov konsorcia EATRIS ERIC, pro jejichž změnu se vyžaduje schválení Komise v souladu s čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 723/2009, jsou uvedeny v článcích 1, 2, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 28 a 29.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 7. listopadu 2013.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 206, 8.8.2009, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

STANOVY KONSORCIA EATRIS ERIC

Uznávajíce významnou roli národních center a jejich kapacit translačního výzkumu v rámci infrastruktury EATRIS ERIC,

s cílem zlepšit translační biomedicínský výzkum vytvořením evropské vyspělé infrastruktury translačního výzkumu, která disponuje klíčovým preklinickým a klinickým zařízením, jakož i odbornými znalostmi v oblasti translační medicíny, které jsou nezbytné pro podporu rozvoje nových preventivních, diagnostických a terapeutických strategií biomedicínského výzkumu a vývoje v zájmu poskytování lepší zdravotní péče,

s cílem poskytnout přístup k evropské vyspělé infrastruktuře translačního výzkumu, jejíž snahou je zásadně ovlivnit zdravotní péči a významně přispět k rozvoji nástrojů a technologií, které jsou motorem translačního výzkumu,

uznávajíce a navazujíce na výsledky přípravné fáze projektu EATRIS financovaného Evropskou komisí a s ohledem na pokrok dosažený v průběhu přechodné fáze projektu EATRIS,

rozhodnuti požádat Evropskou komisi o zřízení evropské vyspělé infrastruktury translačního výzkumu v lékařství jako konsorcia evropské výzkumné infrastruktury (EATRIS ERIC) coby výstupu přechodné fáze projektu EATRIS,

SE ČLENOVÉ DOHODLI NA NÁSLEDUJÍCÍCH USTANOVENÍCH:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Název, sídlo a pracovní jazyk

1.   Vzniká distribuovaná evropská výzkumná infrastruktura s názvem „evropská vyspělá infrastruktura translačního výzkumu v lékařství“ (dále jen „EATRIS“).

2.   Název konsorcia evropské výzkumné infrastruktury (ERIC) – evropská vyspělá infrastruktura translačního výzkumu v lékařství je „EATRIS ERIC“.

3.   Konsorcium EATRIS ERIC má sídlo v Amsterdamu v Nizozemsku.

4.   Pracovním jazykem konsorcia EATRIS ERIC je angličtina.

Článek 2

Úkoly a činnosti

1.   Konsorcium EATRIS ERIC si klade za cíl napomáhat pokroku v rámci výzkumu v translační medicíně.

2.   Konsorcium EATRIS ERIC se zaměří na organizaci a usnadňování řízení a koordinace, jež jsou nezbytné pro zřízení a provoz výzkumné infrastruktury EATRIS.

3.   Výzkumná infrastruktura EATRIS spojí přední evropské výzkumné ústavy, jež věnují část svých výzkumných a vývojových kapacit konsorciu EATRIS ERIC a budou sdílet obsah, nástroje a znalosti týkající se výzkumu v translační medicíně, zejména:

| a) | biologické materiály, moderní terapie, jako jsou genové a buněčné terapie a regenerativní medicína; |
| --- | --- |

a)

biologické materiály, moderní terapie, jako jsou genové a buněčné terapie a regenerativní medicína;

| b) | biologické markery; |
| --- | --- |

b)

biologické markery;

| c) | malé molekuly; |
| --- | --- |

c)

malé molekuly;

| d) | molekulární zobrazování a stopovací látky; |
| --- | --- |

d)

molekulární zobrazování a stopovací látky;

| e) | očkovací látky. |
| --- | --- |

e)

očkovací látky.

KAPITOLA II

ČLENOVÉ

Článek 3

Členství a zastoupení

1.   Členy konsorcia EATRIS ERIC jsou nejméně tři členské státy; stát se jeho členy a mít hlasovací právo mohou pouze státy a mezivládní organizace.

2.   Každý člen jmenuje jednoho nebo dva zástupce do správní rady. Dva zástupci mají dohromady jeden hlas.

3.   Členové a jejich zástupci jsou vyjmenováni v dodatku 1. Státy, které Evropské komisi předložily žádost o zřízení konsorcia EATRIS ERIC, jsou uváděny dále jen jako „zakládající členové“.

Článek 4

Přijímání nových členů

1.   Žadatelé o členství podají písemnou žádost předsedovi správní rady, v níž uvedou výši svého finančního příspěvku a ostatní příspěvky ke splnění úkolů a provádění činností konsorcia EATRIS ERIC, jakož i způsob, jakým budou plnit své závazky.

2.   Přijímání nových členů podléhá schválení správní radou.

Článek 5

Vystoupení člena a ukončení členství

1.   Během prvních pěti let od zřízení konsorcia EATRIS ERIC nesmí žádný člen vystoupit, pokud nebylo jeho členství uzavřeno na výslovně kratší dobu.

2.   Po prvních pěti letech od zřízení konsorcia EATRIS ERIC může člen vystoupit, pokud svou žádost o vystoupení předloží dvanáct měsíců předem. Vystoupení nabude účinnosti pouze po ukončení rozpočtového roku a poté, co vystupující člen splnil své závazky.

3.   Odchylně od odstavce 1 tohoto článku může člen vystoupit během prvních pěti let, pokud správní rada rozhodla zvýšit hranice každoročního finančního příspěvku stanovené v písmenech e) a f) dodatku 2. Člen, který si přeje vystoupit, podá svou žádost o vystoupení během šesti měsíců od přijetí návrhu na zvýšení každoročního finančního příspěvku. Vystoupení nabude účinnosti pouze po ukončení rozpočtového roku, a to pod podmínkou, že vystupující člen splnil své závazky.

4.   Správní rada má pravomoc ukončit členství v těchto případech:

| a) | člen vážně porušuje jednu nebo více svých povinností podle těchto stanov; |
| --- | --- |

a)

člen vážně porušuje jednu nebo více svých povinností podle těchto stanov;

| b) | člen nenapravil toto porušení ve lhůtě šesti měsíců po jejich oznámení. |
| --- | --- |

b)

člen nenapravil toto porušení ve lhůtě šesti měsíců po jejich oznámení.

Člen bude správní radou vyzván, aby předložil své stanovisko k navrhovanému rozhodnutí o ukončení jeho členství před přijetím jakéhokoli rozhodnutí.

5.   Členové, kteří vystoupili nebo kterým bylo ukončeno jejich členství, nemají právo na odškodnění či úhradu jakýchkoli příspěvků ani právo vznášet jakékoli požadavky týkající se aktiv konsorcia EATRIS ERIC.

Článek 6

Práva a povinnosti členů

1.   K právům členů patří:

| a) | právo účastnit se zasedání správní rady a hlasovat při nich; |
| --- | --- |

a)

právo účastnit se zasedání správní rady a hlasovat při nich;

| b) | právo podílet se na rozvoji strategií, zásad a postupů při rozhodování o konsorciu EATRIS ERIC; |
| --- | --- |

b)

právo podílet se na rozvoji strategií, zásad a postupů při rozhodování o konsorciu EATRIS ERIC;

| c) | právo vlastní výzkumné obce podílet se na aktivitách konsorcia EATRIS ERIC; |
| --- | --- |

c)

právo vlastní výzkumné obce podílet se na aktivitách konsorcia EATRIS ERIC;

| d) | právo vlastní výzkumné obce mít přístup k podpoře ze strany konsorcia EATRIS ERIC a obdržet ji. |
| --- | --- |

d)

právo vlastní výzkumné obce mít přístup k podpoře ze strany konsorcia EATRIS ERIC a obdržet ji.

2.   Každý člen:

| a) | platí roční finanční příspěvek stanovený správní radou; |
| --- | --- |

a)

platí roční finanční příspěvek stanovený správní radou;

| b) | zplnomocňuje své zástupce, aby hlasovali ke všem otázkám, které vyvstaly během zasedání správní rady, silou jednoho hlasovacího hlasu; |
| --- | --- |

b)

zplnomocňuje své zástupce, aby hlasovali ke všem otázkám, které vyvstaly během zasedání správní rady, silou jednoho hlasovacího hlasu;

| c) | vytvoří národní centrum nebo infrastrukturní konsorcium, jehož cílem bude plnit povinnosti vyplývající z těchto stanov; |
| --- | --- |

c)

vytvoří národní centrum nebo infrastrukturní konsorcium, jehož cílem bude plnit povinnosti vyplývající z těchto stanov;

| d) | jmenuje jednoho národního ředitele, aby jej zastupoval v radě národních ředitelů; |
| --- | --- |

d)

jmenuje jednoho národního ředitele, aby jej zastupoval v radě národních ředitelů;

| e) | poskytne technickou infrastrukturu nezbytnou k umožnění přístupu; |
| --- | --- |

e)

poskytne technickou infrastrukturu nezbytnou k umožnění přístupu;

| f) | podporuje využívání služeb konsorcia EATRIS ERIC mezi výzkumnými pracovníky ve své zemi a shromažďuje ohlasy a požadavky uživatelů; |
| --- | --- |

f)

podporuje využívání služeb konsorcia EATRIS ERIC mezi výzkumnými pracovníky ve své zemi a shromažďuje ohlasy a požadavky uživatelů;

| g) | podporuje centra ve své vlastní zemi, která se chtějí zapojit do vnitrostátní infrastruktury členského státu, která je součástí infrastruktury konsorcia EATRIS ERIC. |
| --- | --- |

g)

podporuje centra ve své vlastní zemi, která se chtějí zapojit do vnitrostátní infrastruktury členského státu, která je součástí infrastruktury konsorcia EATRIS ERIC.

3.   Jiné příspěvky, než je roční finanční příspěvek, mohou členové poskytovat jednotlivě nebo společně ve spolupráci s ostatními členy, pozorovateli nebo třetími stranami. Tyto peněžní či nepeněžní příspěvky jsou předmětem schválení správní radou.

4.   Konsorcium EATRIS ERIC uzavírá dohodu s národními centry s cílem stanovit podmínky, za kterých se tato centra mohou připojit k infrastruktuře EATRIS ERIC a zavázat se k plnění úkolů a činností stanovených v článku 2. Národní ředitel vyvine co největší úsilí při koordinaci interakce svých národních center s konsorciem EATRIS ERIC.

KAPITOLA III

POZOROVATELÉ

Článek 7

Status pozorovatele

1.   Státy a mezivládní organizace, které jsou ochotné přispívat na činnosti konsorcia EATRIS ERIC, ale které se ještě nemohou stát jeho členy, mohou požádat o status pozorovatele.

2.   Pozorovatelé se přijímají na období nejvýše tří let, pokud správní rada nestanoví jiný termín.

3.   Žádosti o status pozorovatele se podávají písemně předsedovi správní rady a obsahují způsob, jakým má žadatel v úmyslu přispět k úkolům a činnostem konsorcia EATRIS ERIC.

4.   Přijímání pozorovatelů podléhá schválení správní radou.

Článek 8

Odnětí a ukončení statusu pozorovatele

1.   Pozorovatelé mohou odstoupit na konci rozpočtového roku za předpokladu, že předložili odpovídající žádost šest měsíců předem.

2.   Předtím, než odstoupení pozorovatele nabude účinnosti, musí být splněny finanční a jiné závazky.

3.   Správní rada má pravomoc ukončit status pozorovatele v těchto případech:

| a) | pozorovatel vážně porušuje jednu nebo více svých povinností podle těchto stanov; |
| --- | --- |

a)

pozorovatel vážně porušuje jednu nebo více svých povinností podle těchto stanov;

| b) | pozorovatel nenapravil toto porušení ve lhůtě šesti měsíců po jejich oznámení. |
| --- | --- |

b)

pozorovatel nenapravil toto porušení ve lhůtě šesti měsíců po jejich oznámení.

Pozorovatel bude správní radou vyzván, aby předložil své stanovisko k navrhovanému rozhodnutí o ukončení jeho členství před přijetím jakéhokoli rozhodnutí.

4.   Pozorovatelé, kteří vystoupili nebo kterým bylo ukončeno jejich členství, nemají právo na odškodnění či úhradu jakýchkoli příspěvků ani právo vznášet jakékoli požadavky týkající se aktiv konsorcia EATRIS ERIC.

Článek 9

Práva a povinnosti pozorovatele

1.   K právům pozorovatelů patří:

| a) | právo účastnit se zasedání správní rady bez práva hlasovat; |
| --- | --- |

a)

právo účastnit se zasedání správní rady bez práva hlasovat;

| b) | právo vlastní výzkumné obce podílet se na aktivitách konsorcia EATRIS ERIC; |
| --- | --- |

b)

právo vlastní výzkumné obce podílet se na aktivitách konsorcia EATRIS ERIC;

| c) | právo vlastní výzkumné obce mít přístup k podpoře ze strany infrastruktury konsorcia EATRIS ERIC a obdržet ji. |
| --- | --- |

c)

právo vlastní výzkumné obce mít přístup k podpoře ze strany infrastruktury konsorcia EATRIS ERIC a obdržet ji.

2.   Každý pozorovatel:

| a) | jmenuje jednoho nebo dva zástupce do správní rady; |
| --- | --- |

a)

jmenuje jednoho nebo dva zástupce do správní rady;

| b) | odvádí roční finanční příspěvek stanovený správní radou; |
| --- | --- |

b)

odvádí roční finanční příspěvek stanovený správní radou;

| c) | vysvětlí svůj příspěvek k úkolům a činnostem konsorcia EATRIS ERIC stanoveným v článku 2. |
| --- | --- |

c)

vysvětlí svůj příspěvek k úkolům a činnostem konsorcia EATRIS ERIC stanoveným v článku 2.

3.   Jiné příspěvky, než je roční finanční příspěvek konsorciu EATRIS ERIC, mohou pozorovatelé poskytovat jednotlivě nebo společně ve spolupráci s ostatními členy, pozorovateli nebo třetími stranami. Tyto peněžní či nepeněžní příspěvky jsou předmětem schválení správní radou.

4.   Pozorovatel pověří svého zástupce (své zástupce) plnit povinnosti uvedené v čl. 9 odst. 2 písm. b) a c).

5.   Konsorcium EATRIS ERIC uzavírá dohodu o statusu pozorovatele s tímto pozorovatelem za účelem stanovení podmínek, podle nichž je nutné plnit příslušné povinnosti nebo odvádět příslušný příspěvek.

KAPITOLA IV

ŘÍZENÍ KONSORCIA EATRIS ERIC

Článek 10

Správa a řízení

Strukturu řízení konsorcia EATRIS ERIC tvoří:

| a) | správní rada; |
| --- | --- |

a)

správní rada;

| b) | výkonná rada. |
| --- | --- |

b)

výkonná rada.

Článek 11

Správní rada

1.   Správní rada je nejvyšším a hlavním orgánem konsorcia EATRIS ERIC s plnou rozhodovací pravomocí. Správní rada se schází nejméně jednou ročně a je odpovědná v souladu s těmito stanovami za celkové řízení konsorcia EATRIS ERIC a dohled nad ním.

2.   Členské státy společně drží většinu hlasů.

3.   Členové správní rady zvolí ze svého středu předsedu a místopředsedu na dobu dvou let. Předseda a místopředseda mohou být zvoleni opakovaně. Není-li rozhodnuto jinak, předseda za pomoci místopředsedy předsedá všem zasedáním správní rady.

4.   Správní rada vyvine co největší úsilí, aby všechna rozhodnutí byla přijímána na základě konsensu. Není-li dosaženo konsensu, k přijetí rozhodnutí dostačuje prostá většina hlasů, s výjimkou rozhodnutí uvedených v odstavcích 5, 6 a 7.

5.   Správní rada přijímá většinou alespoň dvou třetin hlasů členů rozhodnutí, jež se týkají:

| a) | přijímání nebo změn strategií týkajících se rozvoje konsorcia EATRIS ERIC; |
| --- | --- |

a)

přijímání nebo změn strategií týkajících se rozvoje konsorcia EATRIS ERIC;

| b) | jmenování, pozastavení funkce nebo odvolání finančního ředitele a vědeckého ředitele po konzultaci s radou národních ředitelů; |
| --- | --- |

b)

jmenování, pozastavení funkce nebo odvolání finančního ředitele a vědeckého ředitele po konzultaci s radou národních ředitelů;

| c) | zřízení pomocných orgánů dodatečně ke stálým orgánům; |
| --- | --- |

c)

zřízení pomocných orgánů dodatečně ke stálým orgánům;

| d) | přijímání nebo změn základních předpisů, v nichž je popsán mandát a upřesněny činnosti výkonné rady a pomocných orgánů; |
| --- | --- |

d)

přijímání nebo změn základních předpisů, v nichž je popsán mandát a upřesněny činnosti výkonné rady a pomocných orgánů;

| e) | přijímání a změn ročního pracovního programu a ročního rozpočtu. |
| --- | --- |

e)

přijímání a změn ročního pracovního programu a ročního rozpočtu.

6.   K rozhodnutí správní rady o ukončení členství nebo statusu pozorovatele většinou je zapotřebí alespoň tři čtvrtiny hlasů členů.

7.   Člen, o ukončení jehož členství se rozhoduje, v uvedeném rozhodnutí nehlasuje.

8.   Správní rada přijímá jednomyslně (hlasy, které se zdržely hlasování, se nezapočítávají) rozhodnutí, která se týkají:

| a) | změn stanov, s výjimkou dodatku 1; |
| --- | --- |

a)

změn stanov, s výjimkou dodatku 1;

| b) | ukončení činnosti konsorcia EATRIS ERIC. |
| --- | --- |

b)

ukončení činnosti konsorcia EATRIS ERIC.

Není-li dohodnuto jinak, budou členové o přesném znění změn stanov a dodatku 2 informováni alespoň tři měsíce předtím, než jsou tyto změny předloženy k hlasování.

9.   Správní rada se sejde a právoplatně rozhodne, pouze pokud jsou přítomny nebo zastoupeny alespoň dvě třetiny všech členů konsorcia EATRIS ERIC.

10.   Správní rada přijme jednací řád pro provádění stanov.

Článek 12

Výkonná rada

1.   Výkonná rada odpovídá za provádění činností EATRIS ERIC a svou činností je nápomocná správní radě. Výkonná rada je odpovědná výhradně správní radě.

2.   Výkonná rada plní své povinnosti stanovené správní radou a nadto připraví své vlastní vnitřní postupy pro organizaci, konání zasedání a způsob spolupráce finančního a vědeckého ředitele v rámci jednacího řádu, který předloží správní radě ke schválení.

3.   Výkonnou radu tvoří finanční ředitel a vědecký ředitel.

4.   Finanční ředitel je zákonným zástupcem konsorcia EATRIS ERIC, zastupuje ho ve všech soudních sporech a odpovídá za jeho (každodenní) provozní řízení.

5.   Vědecký ředitel konsorcia EATRIS ERIC odpovídá za strategický vědecký rozvoj a za všechny operativní vědecké aspekty konsorcia EATRIS ERIC.

6.   Funkční období ředitelů výkonné rady může trvat nejvýše pět let; o jeho délce rozhoduje správní rada. Po uplynutí prvního funkčního období rozhodne správní rada o jeho případném prodloužení. Postupy pro výběr a jmenování ředitelů stanoví jednací řád, který přijala správní rada.

Článek 13

Koordinační a podpůrný úřad konsorcia EATRIS ERIC

1.   Koordinační a podpůrný úřad konsorcia EATRIS ERIC je úřadem odpovědným za centrální řízení a každodenní provoz konsorcia EATRIS ERIC a je nápomocný správní radě. Tento úřad řídí a jeho zaměstnance přijímá finanční ředitel na základě konzultací s vědeckým ředitelem.

2.   Kanceláře koordinačního a podpůrného úřadu konsorcia EATRIS ERIC jsou umístěny v prostorách konsorcia EATRIS ERIC, které se nacházejí v jeho sídle.

KAPITOLA V

POMOCNÉ ORGÁNY

Článek 14

Pomocné orgány

1.   Konsorcium EATRIS ERIC má tyto pomocné orgány:

| a) | radu národních ředitelů; |
| --- | --- |

a)

radu národních ředitelů;

| b) | vědeckou poradní radu. |
| --- | --- |

b)

vědeckou poradní radu.

2.   Pokud to považuje za nutné pro fungování konsorcia EATRIS ERIC, může správní rada zřídit další pomocné orgány.

Článek 15

Rada národních ředitelů

1.   Rada národních ředitelů dohlíží na koordinaci provádění strategií schválených správní radou. Rada národních ředitelů odpovídá za všechny národní vědecké činnosti související s konsorciem EATRIS ERIC a zajišťuje soudržnost a jednotnost činností konsorcia EATRIS ERIC a spolupráci mezi jeho členy.

2.   Rada národních ředitelů se skládá z národních ředitelů jmenovaných členy konsorcia.

3.   Členové rady národních ředitelů zvolí ze svého středu předsedu a místopředsedu na dobu dvou let s možností znovuzvolení v souladu s postupy stanovenými v jednacím řádu.

4.   Rada národních ředitelů navrhne pro své vnitřní operativní postupy jednací řád a přijme jej po schválení správní radou.

5.   Rada národních ředitelů vykonává činnosti stanovené správní radou v základních předpisech.

6.   Rada národních ředitelů vybírá členy vědecké poradní rady, které musí schválit správní rada.

Článek 16

Vědecká poradní rada

1.   Vědecká poradní rada se skládá z nezávislých a mezinárodně uznávaných vědců, kteří se podílejí na translačním biomedicínském výzkumu a jednají nezávisle a na základě svých strategických zkušeností.

2.   Vědecká poradní rada poskytuje na žádost poradenství správní radě; výkonná rada a rada národních ředitelů ji mohou konzultovat ve všech vědecky a technologicky relevantních záležitostech, včetně otázek týkajících se plánu výzkumu, vědeckých strategií, etických otázek a ročního pracovního programu konsorcia EATRIS ERIC.

KAPITOLA VI

FINANCOVÁNÍ A PODÁVÁNÍ ZPRÁV

Článek 17

Rozpočtové zásady a účetnictví

1.   Rozpočtový rok konsorcia EATRIS ERIC začíná dne 1. ledna a končí dne 31. prosince každého roku.

2.   Finanční prostředky konsorcia EATRIS ERIC mohou být použity pouze pro účely stanovené v těchto stanovách.

3.   Veškeré položky příjmů a výdajů konsorcia EATRIS ERIC jsou pro každý rozpočtový rok předběžně vyčísleny a zahrnuty do ročního rozpočtu.

4.   K účetní závěrce konsorcia EATRIS ERIC je připojena auditorská zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za uplynulý rozpočtový rok. Konsorcium EATRIS ERIC vypracuje výroční zprávu o činnosti, ve které popíše zejména vědecké, provozní a finanční aspekty svých činností. Zpráva musí být schválena správní radou a předána Evropské komisi a příslušným orgánům veřejné správy do šesti měsíců od konce příslušného rozpočtového roku. Zpráva se zveřejní v nezkrácené či zkrácené podobě.

5.   Na konsorcium EATRIS ERIC se vztahují požadavky použitelných právních a správních předpisů, pokud jde o sestavování, ukládání, audit a zveřejňování účetní závěrky.

6.   Konsorcium EATRIS ERIC zajistí využití rozpočtových prostředků v souladu se zásadami řádného finančního řízení.

Článek 18

Odpovědnost

1.   Konsorcium EATRIS ERIC odpovídá za své dluhy.

2.   Finanční odpovědnost členů vůči dluhům konsorcia EATRIS ERIC je omezena na roční finanční příspěvek každého jednotlivého člena.

3.   Konsorcium EATRIS ERIC uzavře odpovídající pojištění proti rizikům odpovědnosti spojeným se zřízením a fungováním konsorcia EATRIS ERIC.

KAPITOLA VII

POLITIKY

Článek 19

Dohody se třetími stranami

V případech, kdy to konsorcium EATRIS ERIC považuje za přínosné, může uzavírat dohody se třetími stranami.

Článek 20

Politika v oblasti práv duševního vlastnictví

1.   Pojmem duševní vlastnictví se rozumí duševní vlastnictví ve smyslu definice uvedené v článku 2 Úmluvy o zřízení Světové organizace duševního vlastnictví podepsané dne 14. července 1967.

2.   Rada národních ředitelů stanoví společné zásady a politiky pro ochranu duševního vlastnictví, jak je stanoveno v jednacím řádu. Tyto společné zásady a politiky schválí správní rada.

3.   Rada národních ředitelů může doporučit, aby s národními centry a infrastrukturními konsorcii v rámci výzkumné infrastruktury EATRIS byly uzavřeny dohody s cílem zajistit, aby tyto subjekty i třetí strany měly přístup k vědeckým poznatkům výzkumné infrastruktury EATRIS.

Článek 21

Politika přístupu

1.   Konsorcium EATRIS ERIC zajišťuje obecně otevřený přístup ke službám a infrastruktuře podporujícím a napomáhajícím excelenci v translačním výzkumu, jakož i kultuře „osvědčených postupů“ prostřednictvím činností v oblasti vzdělávání.

2.   Konsorcium EATRIS ERIC vypracuje pokyny pro uživatele týkající se infrastruktury EATRIS s cílem co nejlépe zajistit, aby výzkum, který se provádí za využití zdrojů této infrastruktury, uznával a dodržoval jakákoli práva týkající se majetku, soukromí, etiky a ochrany údajů vlastníka, jakož i závazky mlčenlivosti a důvěrnosti, jak je stanoveno v jednacím řádu; tyto pokyny by měly dále zajistit, aby uživatelé dodržovali podmínky přístupu, bezpečnostní opatření pro vnitřní skladování (biologických) materiálů a manipulaci s nimi a pro zacházení s informacemi výzkumných institucí, které jsou součástí infrastruktury EATRIS.

3.   Kritéria a postupy, které zajišťují nebo omezují přístup k údajům a nástrojům infrastruktury EATRIS ERIC, budou definovány v jednacím řádu a schváleny správní radou na doporučení rady národních ředitelů a vědecké poradní rady.

Článek 22

Politika vědeckého hodnocení

1.   Konsorcium EATRIS ERIC poskytne v rámci své translační infrastruktury přístup k projektům, které mají největší šanci, že budou mít významný dopad na zdravotní péči či významně přispějí k rozvoji nástrojů a technologií, které jsou motorem rozvoje translační vědy.

2.   Při vědeckém hodnocení projektů, které žádají o přístup k infrastruktuře EATRIS ERIC, se zváží jejich vědecký význam, nenaplněné léčebné potřeby, způsobilost a translační potenciál, přičemž toto hodnocení musí být založeno na transparentnosti, rovnosti a nestrannosti. Proces tohoto hodnocení schvaluje správní rada a je stanoven v jednacím řádu.

3.   Při vědeckém hodnocení projektů v rámci infrastruktury EATRIS ERIC se zváží jejich vědecký význam, nenaplněné léčebné potřeby a translační potenciál, přičemž toto hodnocení je založeno na transparentnosti, rovnosti a nestrannosti, jeho další zpracování provádí správní rada a je stanoveno v jednacím řádu.

Článek 23

Politika šíření informací

1.   Konsorcium EATRIS ERIC přijme veškerá vhodná opatření na propagaci infrastruktury a jejího využití při výzkumu a vzdělávání.

2.   Konsorcium EATRIS ERIC podpoří šíření a sdílení výsledků získaných prostřednictvím národních a mezinárodních výzkumných činností.

3.   Aniž jsou dotčena jakákoli vlastnická práva, konsorcium EATRIS ERIC své uživatele požádá, aby zveřejňovali výsledky svého výzkumu a aby tyto výsledky zpřístupňovali prostřednictvím konsorcia EATRIS ERIC.

4.   Politika šíření informací identifikuje různé cílové skupiny a konsorcium EATRIS ERIC využije k dosažení cílových skupin vícero kanálů, například internetový portál, informační bulletin, semináře, účast na konferencích, články v časopisech a denících.

Článek 24

Politika zaměstnanosti

Konsorcium EATRIS ERIC usiluje o výběr nejlepšího kandidáta na nediskriminačním základě, bez ohledu na původ, národnost, náboženské vyznání nebo pohlaví, přičemž zohlední výši příspěvků jednotlivých členů.

Článek 25

Politika zadávání veřejných zakázek

1.   Konsorcium EATRIS ERIC s uchazeči a účastníky výběrových řízení zachází rovným a nediskriminačním způsobem bez ohledu na to, zda mají sídlo v Evropské unii či nikoliv. Politika konsorcia EATRIS ERIC při zadávání veřejných zakázek dodržuje zásady transparentnosti, nediskriminace a hospodářské soutěže. Správní rada přijme jednací řád, v kterém budou stanovena podrobná pravidla a kritéria týkající se postupů při zadávání veřejných zakázek.

2.   Výkonná rada odpovídá za veškeré zadávání veřejných zakázek prováděné konsorciem EATRIS ERIC. Všechny nabídky musí být zveřejněny na internetových stránkách konsorcia EATRIS ERIC a na územích členů a pozorovatelů. U veřejných zakázek, jejichž částky přesahují 200 000 EUR, postupuje konsorcium EATRIS ERIC v souladu se zásadami směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (1). Rozhodnutí o přidělení veřejné zakázky se zveřejňuje a obsahuje podrobné odůvodnění.

Článek 26

Osvobození od daně

1.   Osvobození od daně na základě čl. 143 odst. 1 písm. g) a čl. 151 odst. 1 písm. b) směrnice Rady 2006/112/ES (2) a v souladu s články 50 a 51 prováděcího nařízení Rady (EU) č. 282/2011 (3) je omezeno na daň z přidané hodnoty za takové zboží a služby, které jsou určeny pro oficiální použití konsorciem EATRIS ERIC, jejichž hodnota přesahuje 250 EUR a které jsou plně placené a získané konsorciem EATRIS ERIC. Zakázky zadané jednotlivými členy těchto osvobození od daně využívat nemohou. Aniž jsou dotčeny odstavce 2 a 3, žádná další omezení neplatí.

2.   Osvobození od daně se vztahuje na nehospodářské, nikoli na hospodářské činnosti.

3.   Osvobození od daně se uplatní na zboží a služby pro vědecké, technické a administrativní aktivity prováděné konsorciem EATRIS ERIC v souladu s jeho hlavními úkoly. To se týká i nákladů na konference, pracovní semináře a setkání, které přímo souvisejí s oficiálními činnostmi konsorcia EATRIS ERIC. Na náklady na cestu a ubytování se však osvobození od daně nevztahuje.

Článek 27

Politika v oblasti údajů

Výkonná rada předloží správní radě ke schválení jednací řád politiky v oblasti údajů týkající se uživatelů infrastruktury EATRIS ERIC, národních center a třetích stran, např. vysokých škol, výzkumných ústavů a průmyslu, v němž budou náležitým způsobem zohledněny stávající licence.

KAPITOLA VIII

DOBA TRVÁNÍ, UKONČENÍ ČINNOSTI, ŘEŠENÍ SPORŮ, USTANOVENÍ O ZŘÍZENÍ

Článek 28

Doba trvání

Doba trvání konsorcia EATRIS ERIC není omezena.

Článek 29

Ukončení činnosti

1.   O ukončení činnosti konsorcia EATRIS ERIC rozhoduje správní rada.

2.   Evropské komisi se oznámí rozhodnutí o ukončení činnosti konsorcia EATRIS ERIC do deseti kalendářních dnů.

3.   Aktiva zbývající po zaplacení dluhů konsorcia EATRIS ERIC se rozdělí mezi členy v poměru k jejich akumulovanému ročnímu příspěvku konsorciu EATRIS ERIC.

4.   Evropské komisi se oznámí uzavření postupu pro ukončení činnosti do deseti kalendářních dnů.

Článek 30

Jazyk a dostupnost stanov

1.   Tyto stanovy musí být pravidelně aktualizovány a zpřístupněny veřejnosti na stránkách konsorcia EATRIS ERIC a v jeho sídle.

2.   Tyto stanovy se považují za závazné ve všech úředních jazykových zněních členů uvedených v dodatku 1. Tyto stanovy se považují za závazné také v úředních jazykových zněních členů, kteří nejsou neuvedeni v dodatku 1. Žádné jazykové znění nemá přednost před zněními v ostatních jazycích.

3.   Pokud v případě změn těchto stanov, které nevyžadují rozhodnutí Komise, nejsou prostřednictvím Úředního věstníku dostupná jazyková znění, musí je poskytnout koordinační a podpůrný úřad konsorcia EATRIS ERIC.

Článek 31

Ustanovení o zřízení

1.   Ustavující zasedání správní rady svolá hostitelská země co nejdříve, ne však později než do 45 kalendářních dnů po vstupu v platnost rozhodnutí Evropské komise o zřízení konsorcia EATRIS ERIC. Aniž je dotčen odstavec 2, nepřijme správní rada žádné rozhodnutí, dokud se ke konsorciu EATRIS ERIC nepřipojilo alespoň pět členů.

2.   Hostitelská země uvědomí zakládající členy o veškerých naléhavých konkrétních právních opatřeních, které je třeba přijmout jménem konsorcia EATRIS ERIC před konáním ustavujícího zasedání. Nevznese-li žádný ze zakládajících členů námitku do pěti pracovních dnů poté, co je takto uvědoměn, uvedená právní opatření jsou přijata osobou řádně zmocněnou hostitelským státem.

3.   Po zřízení konsorcia EATRIS ERIC postupují jeho orgány podle základních předpisů a jednacího řádu, které schválila správní rada konsorcia EATRIS v průběhu přechodné fáze EATRIS.

---

(1)  Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114.

(2)  Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 77, 23.3.2011, s. 1.

Dodatek 1

Seznam členů, pozorovatelů a subjektů, které je zastupují

| Členové | Zastupující subjekt |
| --- | --- |
| Česká republika | Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy (MŠMT) |
| Dánské království | Dánská agentura pro vědu, technologie a inovace (DASTI) |
| Estonská republika | Ministerstvo školství a výzkumu Estonské republiky (MER EE) |
| Italská republika | Istituto Superiore di Sanità (ISS) |
| Nizozemské království | ZonMW |
| Finská republika | Ministerstvo školství a kultury (OKM) |

Členové

Zastupující subjekt

Česká republika

Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy (MŠMT)

Dánské království

Dánská agentura pro vědu, technologie a inovace (DASTI)

Estonská republika

Ministerstvo školství a výzkumu Estonské republiky (MER EE)

Italská republika

Istituto Superiore di Sanità (ISS)

Nizozemské království

ZonMW

Finská republika

Ministerstvo školství a kultury (OKM)

| Pozorovatelé | Zastupující subjekt |
| --- | --- |
| Španělské království | Instituto de Salud „Carlos III“ (ISCIII) |
| Francouzská republika | Commissariat à l’Energie Atomique et aux Energies Alternatives (CEA) |

Pozorovatelé

Zastupující subjekt

Španělské království

Instituto de Salud „Carlos III“ (ISCIII)

Francouzská republika

Commissariat à l’Energie Atomique et aux Energies Alternatives (CEA)

Dodatek 2

Roční finanční příspěvek

Finanční závazek po dobu prvních pěti let

V počátečním období pěti let po zřízení konsorcia EATRIS ERIC platí tyto zásady pro finanční závazek:

| a) | Počáteční závazek pro zakládající členy je pět let (žádný počáteční závazek pro pozorovatele). |
| --- | --- |

a)

Počáteční závazek pro zakládající členy je pět let (žádný počáteční závazek pro pozorovatele).

| b) | Zakládající členové se mohou přihlásit na dobu kratší než pět let; roční příspěvek se nato zvýší o 25 %; zůstal-li daný člen členem celých pět let, bude mu tento přebytek vrácen. |
| --- | --- |

b)

Zakládající členové se mohou přihlásit na dobu kratší než pět let; roční příspěvek se nato zvýší o 25 %; zůstal-li daný člen členem celých pět let, bude mu tento přebytek vrácen.

| c) | Výše počátečního finančního příspěvku konsorciu EATRIS ERIC v roce 1 se zakládá na dohodnutém pětiletém rozpočtu, který vylučuje jakékoliv nahodilé zdroje příjmů (např. příjem z uživatelských poplatků), a na minimálním počtu pěti zakládajících členů. |
| --- | --- |

c)

Výše počátečního finančního příspěvku konsorciu EATRIS ERIC v roce 1 se zakládá na dohodnutém pětiletém rozpočtu, který vylučuje jakékoliv nahodilé zdroje příjmů (např. příjem z uživatelských poplatků), a na minimálním počtu pěti zakládajících členů.

| d) | Nizozemsko zaplatí v letech 2013, 2014 a 2015 dodatečný hostitelský příspěvek ve výši 500 000 EUR. Po roce 2015 bude Nizozemsko platit dodatečný hostitelský příspěvek ve výši 50 000 EUR. |
| --- | --- |

d)

Nizozemsko zaplatí v letech 2013, 2014 a 2015 dodatečný hostitelský příspěvek ve výši 500 000 EUR. Po roce 2015 bude Nizozemsko platit dodatečný hostitelský příspěvek ve výši 50 000 EUR.

| e) | Žádný zakládající člen, který přijal pětiletý závazek, nebude platit více než 140 000 EUR ročně (maximální hranice). |
| --- | --- |

e)

Žádný zakládající člen, který přijal pětiletý závazek, nebude platit více než 140 000 EUR ročně (maximální hranice).

| f) | Minimální členský příspěvek nebude nižší než 50 000 EUR ročně bez ohledu na počet členů a bez ohledu na jakékoli příjmy vytvořené konsorciem EATRIS ERIC (minimální hranice). |
| --- | --- |

f)

Minimální členský příspěvek nebude nižší než 50 000 EUR ročně bez ohledu na počet členů a bez ohledu na jakékoli příjmy vytvořené konsorciem EATRIS ERIC (minimální hranice).

| g) | Finanční příspěvek konsorciu EATRIS ERIC v roce 2 se zakládá na dohodnutém pětiletém rozpočtu a je snížen o čistý výsledek z příjmu konsorcia EATRIS ERIC v roce 1. Finanční příspěvek konsorciu EATRIS ERIC v roce 3 se zakládá na dohodnutém pětiletém rozpočtu a je snížen o čistý výsledek z příjmu konsorcia EATRIS ERIC v roce 2 atd. |
| --- | --- |

g)

Finanční příspěvek konsorciu EATRIS ERIC v roce 2 se zakládá na dohodnutém pětiletém rozpočtu a je snížen o čistý výsledek z příjmu konsorcia EATRIS ERIC v roce 1. Finanční příspěvek konsorciu EATRIS ERIC v roce 3 se zakládá na dohodnutém pětiletém rozpočtu a je snížen o čistý výsledek z příjmu konsorcia EATRIS ERIC v roce 2 atd.

| h) | Finanční příspěvek nového člena začíná na úrovni finančního příspěvku zakládajícího člena konsorcia EATRIS ERIC v roce 1 navýšené o 25 %. Po uplynutí roku 1 platí konsorciu EATRIS ERIC finanční příspěvek stanovený pro rok 2 navýšený o 25 % atd. Pokud nový člen zůstane členem po dobu pěti let, bude mu tento přebytek vrácen. |
| --- | --- |

h)

Finanční příspěvek nového člena začíná na úrovni finančního příspěvku zakládajícího člena konsorcia EATRIS ERIC v roce 1 navýšené o 25 %. Po uplynutí roku 1 platí konsorciu EATRIS ERIC finanční příspěvek stanovený pro rok 2 navýšený o 25 % atd. Pokud nový člen zůstane členem po dobu pěti let, bude mu tento přebytek vrácen.

| i) | Zakládající pozorovatelé, jejichž ústavy se nepodílejí na všech činnostech konsorcia EATRIS a neposkytují žádné služby, hradí 25 % ročního finančního příspěvku zakládajících členů; zakládající pozorovatelé, jejichž ústavy se podílejí na veškeré činnosti konsorcia EATRIS, včetně poskytování služeb, platí stejné roční finanční příspěvky jako zakládající člen. |
| --- | --- |

i)

Zakládající pozorovatelé, jejichž ústavy se nepodílejí na všech činnostech konsorcia EATRIS a neposkytují žádné služby, hradí 25 % ročního finančního příspěvku zakládajících členů; zakládající pozorovatelé, jejichž ústavy se podílejí na veškeré činnosti konsorcia EATRIS, včetně poskytování služeb, platí stejné roční finanční příspěvky jako zakládající člen.

| j) | Zakládající pozorovatel, který platí 25 % roční finanční příspěvek a který se stane členem, začíná na stejné úrovni finančního příspěvku jako zakládající člen konsorcia EATRIS ERIC v roce 1. Po uplynutí roku 1 platí konsorciu EATRIS ERIC finanční příspěvek stanovený pro rok 2 atd. Pokud zůstane členem po dobu pěti let, bude mu tento finanční příspěvek pozorovatele vrácen. |
| --- | --- |

j)

Zakládající pozorovatel, který platí 25 % roční finanční příspěvek a který se stane členem, začíná na stejné úrovni finančního příspěvku jako zakládající člen konsorcia EATRIS ERIC v roce 1. Po uplynutí roku 1 platí konsorciu EATRIS ERIC finanční příspěvek stanovený pro rok 2 atd. Pokud zůstane členem po dobu pěti let, bude mu tento finanční příspěvek pozorovatele vrácen.

| k) | Finanční příspěvek nového pozorovatele začíná na 25 % finančního příspěvku zakládajícího člena konsorcia EATRIS ERIC v roce 1. V roce 2 po jeho přistoupení odvádí 25 % příspěvku, který by konsorciu EATRIS ERIC platil v roce 2, atd. |
| --- | --- |

k)

Finanční příspěvek nového pozorovatele začíná na 25 % finančního příspěvku zakládajícího člena konsorcia EATRIS ERIC v roce 1. V roce 2 po jeho přistoupení odvádí 25 % příspěvku, který by konsorciu EATRIS ERIC platil v roce 2, atd.

| l) | Pokud se nový pozorovatel stane členem, hradí finanční příspěvek zakládajícího člena konsorcia EATRIS ERIC v roce 1; po uplynutí roku 1 platí finanční příspěvek konsorciu EATRIS ERIC stanovený pro rok 2 atd. Pokud nový člen zůstal členem po dobu pět let, bude mu tento finanční příspěvek pozorovatele vrácen. |
| --- | --- |

l)

Pokud se nový pozorovatel stane členem, hradí finanční příspěvek zakládajícího člena konsorcia EATRIS ERIC v roce 1; po uplynutí roku 1 platí finanční příspěvek konsorciu EATRIS ERIC stanovený pro rok 2 atd. Pokud nový člen zůstal členem po dobu pět let, bude mu tento finanční příspěvek pozorovatele vrácen.

| m) | Pokud se připojí noví členové nebo pozorovatelé nebo pokud se pozorovatel stane členem, vypočítá se finanční příspěvek na tento rok znovu pro všechny členy a pozorovatele. |
| --- | --- |

m)

Pokud se připojí noví členové nebo pozorovatelé nebo pokud se pozorovatel stane členem, vypočítá se finanční příspěvek na tento rok znovu pro všechny členy a pozorovatele.

| n) | Ve všech případech uvedených v bodech a) až m) se dodatečný finanční příspěvek ve výši 25 % ponechá v rezervě. |
| --- | --- |

n)

Ve všech případech uvedených v bodech a) až m) se dodatečný finanční příspěvek ve výši 25 % ponechá v rezervě.

---