# Den Europæiske Unions L 298/2013

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2013.298.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 298 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 56. årgang8. november 2013 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2013.298.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 298

Dansk udgave

Retsforskrifter

56. årgang8. november 2013

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1106/2013 af 5. november 2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for tråd af rustfrit stål med oprindelse i Indien og om endelig opkrævning af den midlertidige told | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1107/2013 af 5. november 2013 om registrering af en betegnelse i registeret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Carne de Bravo do Ribatejo (BOB)] | 17 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1108/2013 af 5. november 2013 om registrering af en betegnelse i registeret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Stromberger Pflaume (BOB)] | 19 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1109/2013 af 5. november 2013 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Melone Mantovano (BGB)] | 21 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1110/2013 af 5. november 2013 om registrering af visse betegnelser i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Queso Los Beyos (BGB)] | 23 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1111/2013 af 5. november 2013 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Lietuviškas varškės sūris (BGB)] | 25 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1112/2013 af 5. november 2013 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Pan de Alfacar (BGB)] | 27 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1113/2013 af 7. november 2013 om godkendelse af præparater af Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 og Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 som fodertilsætningsstoffer til alle dyrearter (
  1
  ) | 29 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1114/2013 af 7. november 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 1857/2006 for så vidt angår forordningens anvendelsesperiode | 34 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1115/2013 af 7. november 2013 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 36 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2013/640/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 7. november 2013 om etablering af en europæisk infrastruktur for avanceret translationel forskning inden for lægevidenskaben som et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (EATRIS ERIC) | 38 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1106/2013 af 5. november 2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for tråd af rustfrit stål med oprindelse i Indien og om endelig opkrævning af den midlertidige told

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1107/2013 af 5. november 2013 om registrering af en betegnelse i registeret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Carne de Bravo do Ribatejo (BOB)]

17

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1108/2013 af 5. november 2013 om registrering af en betegnelse i registeret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Stromberger Pflaume (BOB)]

19

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1109/2013 af 5. november 2013 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Melone Mantovano (BGB)]

21

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1110/2013 af 5. november 2013 om registrering af visse betegnelser i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Queso Los Beyos (BGB)]

23

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1111/2013 af 5. november 2013 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Lietuviškas varškės sūris (BGB)]

25

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1112/2013 af 5. november 2013 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Pan de Alfacar (BGB)]

27

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1113/2013 af 7. november 2013 om godkendelse af præparater af Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 og Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 som fodertilsætningsstoffer til alle dyrearter (
  1
  )

Lactobacillus plantarum

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

1

29

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1114/2013 af 7. november 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 1857/2006 for så vidt angår forordningens anvendelsesperiode

34

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1115/2013 af 7. november 2013 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

36

AFGØRELSER

2013/640/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 7. november 2013 om etablering af en europæisk infrastruktur for avanceret translationel forskning inden for lægevidenskaben som et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (EATRIS ERIC)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 8.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 298/1

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1106/2013

af 5. november 2013

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for tråd af rustfrit stål med oprindelse i Indien og om endelig opkrævning af den midlertidige told

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (»grundforordningen«) (1), særlig artikel 9,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   SAGSFORLØB

1.   Midlertidige foranstaltninger

| (1) | Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) indførte ved forordning (EU) nr. 418/2013 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen til Den Europæiske Union (»Unionen«) af visse former for tråd af rustfrit stål med oprindelse i Indien (»det berørte land«). |
| --- | --- |

(1)

Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) indførte ved forordning (EU) nr. 418/2013 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen til Den Europæiske Union (»Unionen«) af visse former for tråd af rustfrit stål med oprindelse i Indien (»det berørte land«).

| (2) | Undersøgelsen blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 28. juni 2012 af European Confederation of Iron and Steel Industries (Eurofer) (»klageren«) på vegne af EU-producenter, der tegnede sig for mere end 50 % af den samlede produktion i Unionen af visse former for tråd af rustfrit stål. |
| --- | --- |

(2)

Undersøgelsen blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 28. juni 2012 af European Confederation of Iron and Steel Industries (Eurofer) (»klageren«) på vegne af EU-producenter, der tegnede sig for mere end 50 % af den samlede produktion i Unionen af visse former for tråd af rustfrit stål.

| (3) | Kommissionen indførte i den sideløbende antisubsidieundersøgelse en midlertidig udligningstold på importen af visse former for tråd af rustfrit stål med oprindelse i det berørte land ved forordning (EU) nr. 419/2013 (3) og en endelig udligningstold ved forordning (EU) nr. 861/2013 (4). |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen indførte i den sideløbende antisubsidieundersøgelse en midlertidig udligningstold på importen af visse former for tråd af rustfrit stål med oprindelse i det berørte land ved forordning (EU) nr. 419/2013 (3) og en endelig udligningstold ved forordning (EU) nr. 861/2013 (4).

2.   Parter, som er berørt af undersøgelsen

| (4) | I den foreløbige fase af undersøgelsen blev der anvendt stikprøveudtagning for de indiske eksporterende producenter og EU-producenterne. I den foreløbige fase af undersøgelsen blev det også påtænkt at anvende stikprøver for ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Da to ud af tre importører, der blev udtaget til stikprøven, ikke returnerede spørgeskemabesvarelsen, kunne der ikke længere foretages stikprøveudtagning for importørerne. Der blev derfor gjort brug af alle foreliggende oplysninger om de samarbejdsvillige importører for at komme til de endelige konklusioner, navnlig hvad angår Unionens interesser. |
| --- | --- |

(4)

I den foreløbige fase af undersøgelsen blev der anvendt stikprøveudtagning for de indiske eksporterende producenter og EU-producenterne. I den foreløbige fase af undersøgelsen blev det også påtænkt at anvende stikprøver for ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Da to ud af tre importører, der blev udtaget til stikprøven, ikke returnerede spørgeskemabesvarelsen, kunne der ikke længere foretages stikprøveudtagning for importørerne. Der blev derfor gjort brug af alle foreliggende oplysninger om de samarbejdsvillige importører for at komme til de endelige konklusioner, navnlig hvad angår Unionens interesser.

| (5) | En eksporterende producent påstod, at den udtagne stikprøve af EU-producenter ikke kunne betragtes som repræsentativ, da der ikke anvendtes salg fra ikke-klagere til at fastsætte EU-erhvervsgrenens skade. Den påstand blev afvist, idet stikprøven blev udtaget på grundlag af besvarelserne fra alle samarbejdsvillige EU-producenter, uanset om de støttede klagen på det tidspunkt, hvor skaden blev fastsat, og blev foretaget på grundlag af produktionsmængder. |
| --- | --- |

(5)

En eksporterende producent påstod, at den udtagne stikprøve af EU-producenter ikke kunne betragtes som repræsentativ, da der ikke anvendtes salg fra ikke-klagere til at fastsætte EU-erhvervsgrenens skade. Den påstand blev afvist, idet stikprøven blev udtaget på grundlag af besvarelserne fra alle samarbejdsvillige EU-producenter, uanset om de støttede klagen på det tidspunkt, hvor skaden blev fastsat, og blev foretaget på grundlag af produktionsmængder.

| (6) | En eksporterende producent, som er forretningsmæssigt forbundet med en EU-producent, modsatte sig klagen og anmodede om en individuel undersøgelse, da producenten ikke blev medtaget i stikprøven af eksporterende producenter som følge af virksomhedens lave eksportmængder. EU-producenten blev heller ikke medtaget i stikprøven af EU-producenter på grund af sine lave produktionsmængder. Kommissionen accepterede at foretage en individuel undersøgelse, men den eksporterende producent trak sin anmodning tilbage. |
| --- | --- |

(6)

En eksporterende producent, som er forretningsmæssigt forbundet med en EU-producent, modsatte sig klagen og anmodede om en individuel undersøgelse, da producenten ikke blev medtaget i stikprøven af eksporterende producenter som følge af virksomhedens lave eksportmængder. EU-producenten blev heller ikke medtaget i stikprøven af EU-producenter på grund af sine lave produktionsmængder. Kommissionen accepterede at foretage en individuel undersøgelse, men den eksporterende producent trak sin anmodning tilbage.

| (7) | Syv indiske eksporterende producenter uden for stikprøven anmodede om individuel undersøgelse. To af dem besvarede spørgeskemaet, og fem gjorde ikke. Af de to, som besvarede spørgeskemaet, trak en sin anmodning om individuel behandling tilbage. Som følge heraf har Kommissionen undersøgt anmodningen fra en indisk eksporterende producent, der ikke indgik i stikprøven, nemlig:






  — | KEI Industries Limited, New Delhi (KEI). |
| --- | --- | --- |

(7)

Syv indiske eksporterende producenter uden for stikprøven anmodede om individuel undersøgelse. To af dem besvarede spørgeskemaet, og fem gjorde ikke. Af de to, som besvarede spørgeskemaet, trak en sin anmodning om individuel behandling tilbage. Som følge heraf har Kommissionen undersøgt anmodningen fra en indisk eksporterende producent, der ikke indgik i stikprøven, nemlig:

—

KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).

| (8) | I den foreløbige fase havde ingen af de oprindeligt stikprøveudtagne eksporterende producenter forelagt tilstrækkeligt pålidelige oplysninger, hvorfor grundforordningens artikel 18 blev anvendt. Kommissionen besluttede at udvide stikprøven med tre virksomheder på grundlag af deres eksportmængder og den samarbejdsvilje, som de havde givet udtryk for efter indledningen af undersøgelsen. Kommissionen har derfor undersøgt spørgeskemabesvarelserne og aflagt kontrolbesøg hos følgende indiske eksporterende producenter:






  — | Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana |
| --- | --- | --- |

(8)

I den foreløbige fase havde ingen af de oprindeligt stikprøveudtagne eksporterende producenter forelagt tilstrækkeligt pålidelige oplysninger, hvorfor grundforordningens artikel 18 blev anvendt. Kommissionen besluttede at udvide stikprøven med tre virksomheder på grundlag af deres eksportmængder og den samarbejdsvilje, som de havde givet udtryk for efter indledningen af undersøgelsen. Kommissionen har derfor undersøgt spørgeskemabesvarelserne og aflagt kontrolbesøg hos følgende indiske eksporterende producenter:

—

Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana

| — | Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra |
| --- | --- |

—

Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra

| — | Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra. |
| --- | --- |

—

Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.

| (9) | Bortset fra ovenstående bekræftes konklusionerne i betragtning 4-7 og 14 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(9)

Bortset fra ovenstående bekræftes konklusionerne i betragtning 4-7 og 14 i forordningen om midlertidig told.

3.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (10) | Som anført i betragtning 20 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. april 2011 til 31. marts 2012 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2009 til den 31. marts 2012 (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(10)

Som anført i betragtning 20 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. april 2011 til 31. marts 2012 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2009 til den 31. marts 2012 (»den betragtede periode«).

4.   Efterfølgende procedure

| (11) | Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»den foreløbige fremlæggelse«), indsendte en række interesserede parter, dvs. tre eksporterende producenter i stikprøven, den eksporterende producent, som trak sin anmodning om individuel undersøgelse tilbage, klageren og 11 brugere, bemærkninger. Alle parter, der anmodede derom, fik lejlighed til at blive hørt mundtligt. Kommissionen fortsatte med at indhente oplysninger, som den anså for nødvendige for at nå frem til de endelige konklusioner. Alle de modtagne bemærkninger blev taget i betragtning, hvor det var relevant. |
| --- | --- |

(11)

Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»den foreløbige fremlæggelse«), indsendte en række interesserede parter, dvs. tre eksporterende producenter i stikprøven, den eksporterende producent, som trak sin anmodning om individuel undersøgelse tilbage, klageren og 11 brugere, bemærkninger. Alle parter, der anmodede derom, fik lejlighed til at blive hørt mundtligt. Kommissionen fortsatte med at indhente oplysninger, som den anså for nødvendige for at nå frem til de endelige konklusioner. Alle de modtagne bemærkninger blev taget i betragtning, hvor det var relevant.

| (12) | Kommissionen underrettede alle parter om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for tråd af rustfrit stål med oprindelse i det berørte land og den endelige opkrævning af de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig told (»den endelige fremlæggelse«). Parterne fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til den endelige fremlæggelse. Alle de modtagne bemærkninger blev taget i betragtning, hvor det var relevant. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen underrettede alle parter om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for tråd af rustfrit stål med oprindelse i det berørte land og den endelige opkrævning af de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig told (»den endelige fremlæggelse«). Parterne fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til den endelige fremlæggelse. Alle de modtagne bemærkninger blev taget i betragtning, hvor det var relevant.

| (13) | Som følge af en række bemærkninger om fremsættelsen af de endelige oplysninger informerede Kommissionen de interesserede parter om en række ændringer i konklusionerne vedrørende visse eksporterende producenters dumpingniveau. Parterne blev på ny indrømmet en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremsættelsen af supplerende oplysninger. Alle modtagne bemærkninger blev taget i betragtning, hvor dette var relevant. En interesseret part, klageren, kritiserede, at konklusionerne vedrørende visse eksporterende producenters dumpingniveau var blevet ændret på grundlag af nye data og de bemærkninger, der var blevet fremsat efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger og i den endelige fase af undersøgelsen. Parten påstod endvidere, at dennes proceduremæssige rettigheder ikke var blevet overholdt. |
| --- | --- |

(13)

Som følge af en række bemærkninger om fremsættelsen af de endelige oplysninger informerede Kommissionen de interesserede parter om en række ændringer i konklusionerne vedrørende visse eksporterende producenters dumpingniveau. Parterne blev på ny indrømmet en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremsættelsen af supplerende oplysninger. Alle modtagne bemærkninger blev taget i betragtning, hvor dette var relevant. En interesseret part, klageren, kritiserede, at konklusionerne vedrørende visse eksporterende producenters dumpingniveau var blevet ændret på grundlag af nye data og de bemærkninger, der var blevet fremsat efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger og i den endelige fase af undersøgelsen. Parten påstod endvidere, at dennes proceduremæssige rettigheder ikke var blevet overholdt.

| (14) | Kommissionen skønnede dog, at den måtte tage hensyn til bemærkningerne fra de interesserede parter og om nødvendigt ændre konklusionerne, hvis bemærkningerne var berettigede. I ingen af disse tilfælde anvendtes der nye ikke-verificerede data til dumpingfastsættelsen. Desuden blev alle interesserede parters proceduremæssige rettigheder overholdt, idet de blev behørigt og rettidigt informeret og fik samme tidsfrist til at indsende bemærkninger. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen skønnede dog, at den måtte tage hensyn til bemærkningerne fra de interesserede parter og om nødvendigt ændre konklusionerne, hvis bemærkningerne var berettigede. I ingen af disse tilfælde anvendtes der nye ikke-verificerede data til dumpingfastsættelsen. Desuden blev alle interesserede parters proceduremæssige rettigheder overholdt, idet de blev behørigt og rettidigt informeret og fik samme tidsfrist til at indsende bemærkninger.

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

| (15) | Som anført i betragtning 21 i forordningen om midlertidig told blev den pågældende vare defineret som tråd af rustfrit stål med indhold af:






  — | nikkel på 2,5 % og derover, undtagen tråd med indhold af nikkel på 28 % og derover, men ikke over 31 %, og af krom på 20 % og derover, men ikke over 22 % |
| --- | --- | --- |

(15)

Som anført i betragtning 21 i forordningen om midlertidig told blev den pågældende vare defineret som tråd af rustfrit stål med indhold af:

—

nikkel på 2,5 % og derover, undtagen tråd med indhold af nikkel på 28 % og derover, men ikke over 31 %, og af krom på 20 % og derover, men ikke over 22 %

| — | nikkel på 2,5 % og derunder, undtagen tråd med indhold af krom på 13 % og derover, men ikke over 25 %, og aluminium på 3,5 % eller derover, men ikke over 6 % |
| --- | --- |

—

nikkel på 2,5 % og derunder, undtagen tråd med indhold af krom på 13 % og derover, men ikke over 25 %, og aluminium på 3,5 % eller derover, men ikke over 6 %

i øjeblikket henhørende under KN-kode 7223 00 19 og 7223 00 99 og med oprindelse i det berørte land.

| (16) | Nogle brugere udtrykte bekymring over den manglende sondring mellem de forskellige typer af den pågældende vare og den samme vare, eftersom der findes et bredt varesortiment for alle varetyper. Det vakte især bekymring, hvordan der kunne sikres en rimelig sammenligning mellem alle typer i forbindelse med undersøgelsen. Som det er tilfældet i de fleste undersøgelser, omfatter definitionen af den pågældende vare en lang række forskellige varetyper, der deler de samme eller lignende grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber. Den omstændighed, at disse egenskaber kan variere fra varetype til varetype, kan nemlig føre til, at et bredt udvalg af typer omfattes. Dette er tilfældet i nærværende undersøgelse. Kommissionen tog hensyn til forskellene mellem varetyper og sikrede en rimelig sammenligning. Der blev tildelt et unikt varekontrolnummer (PCN) til hver varetype, som blev fremstillet og solgt af de indiske eksporterende producenter, og til hver varetype, der blev fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen. Kontrolnummeret var afhængigt af varens væsentlige egenskaber, i dette tilfælde stålsort, brudstyrke, overtrækning, belægning, diameter og form. Derfor blev de typer tråde, der eksporteredes til Unionen, sammenlignet på grundlag af PCN med varer, der blev fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen, og som har samme eller lignende egenskaber. Alle disse typer hørte ind under definitionen af den pågældende vare og den samme vare i indledningsmeddelelsen (5) og i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(16)

Nogle brugere udtrykte bekymring over den manglende sondring mellem de forskellige typer af den pågældende vare og den samme vare, eftersom der findes et bredt varesortiment for alle varetyper. Det vakte især bekymring, hvordan der kunne sikres en rimelig sammenligning mellem alle typer i forbindelse med undersøgelsen. Som det er tilfældet i de fleste undersøgelser, omfatter definitionen af den pågældende vare en lang række forskellige varetyper, der deler de samme eller lignende grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber. Den omstændighed, at disse egenskaber kan variere fra varetype til varetype, kan nemlig føre til, at et bredt udvalg af typer omfattes. Dette er tilfældet i nærværende undersøgelse. Kommissionen tog hensyn til forskellene mellem varetyper og sikrede en rimelig sammenligning. Der blev tildelt et unikt varekontrolnummer (PCN) til hver varetype, som blev fremstillet og solgt af de indiske eksporterende producenter, og til hver varetype, der blev fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen. Kontrolnummeret var afhængigt af varens væsentlige egenskaber, i dette tilfælde stålsort, brudstyrke, overtrækning, belægning, diameter og form. Derfor blev de typer tråde, der eksporteredes til Unionen, sammenlignet på grundlag af PCN med varer, der blev fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen, og som har samme eller lignende egenskaber. Alle disse typer hørte ind under definitionen af den pågældende vare og den samme vare i indledningsmeddelelsen (5) og i forordningen om midlertidig told.

| (17) | En part gentog sin påstand om, at de såkaldte »yderst tekniske« varetyper adskiller sig fra hinanden og ikke kan udskiftes med andre typer af den pågældende vare. Følgelig bør de udelukkes fra varedefinitionen. Når man afgør, om varer ligner hinanden i et sådant omfang, at de er samme vare, er det i henhold til Den Europæiske Unions Domstols retspraksis (6) nødvendigt at vurdere, om de har de samme tekniske og fysiske egenskaber, og om de har de samme grundlæggende anvendelsesformål og det samme forhold mellem pris og kvalitet. I den forbindelse skal den indbyrdes udskiftelighed og konkurrence mellem disse varer også vurderes. Undersøgelsen viste, at de »yderst tekniske« varetyper, der henvises til af denne part, har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber som andre varer, der indgår i undersøgelsen. Der er tale om tråde, og disse varer fremstilles af rustfrit stål, og der anvendes en lignende produktionsmetode med lignende maskiner, således at producenterne kan skifte mellem forskellige varianter af varen afhængigt af efterspørgslen. Selv om de forskellige typer tråd ikke er direkte indbyrdes udskiftelige og ikke direkte konkurrerer, konkurrerer producenterne om kontrakter, der dækker en bred vifte af tråd af rustfrit stål. Disse varetyper produceres og sælges desuden af både EU-erhvervsgrenen og de indiske eksporterende producenter under anvendelse af en lignende produktionsmetode. Denne påstand kan derfor ikke godtages. |
| --- | --- |

(17)

En part gentog sin påstand om, at de såkaldte »yderst tekniske« varetyper adskiller sig fra hinanden og ikke kan udskiftes med andre typer af den pågældende vare. Følgelig bør de udelukkes fra varedefinitionen. Når man afgør, om varer ligner hinanden i et sådant omfang, at de er samme vare, er det i henhold til Den Europæiske Unions Domstols retspraksis (6) nødvendigt at vurdere, om de har de samme tekniske og fysiske egenskaber, og om de har de samme grundlæggende anvendelsesformål og det samme forhold mellem pris og kvalitet. I den forbindelse skal den indbyrdes udskiftelighed og konkurrence mellem disse varer også vurderes. Undersøgelsen viste, at de »yderst tekniske« varetyper, der henvises til af denne part, har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber som andre varer, der indgår i undersøgelsen. Der er tale om tråde, og disse varer fremstilles af rustfrit stål, og der anvendes en lignende produktionsmetode med lignende maskiner, således at producenterne kan skifte mellem forskellige varianter af varen afhængigt af efterspørgslen. Selv om de forskellige typer tråd ikke er direkte indbyrdes udskiftelige og ikke direkte konkurrerer, konkurrerer producenterne om kontrakter, der dækker en bred vifte af tråd af rustfrit stål. Disse varetyper produceres og sælges desuden af både EU-erhvervsgrenen og de indiske eksporterende producenter under anvendelse af en lignende produktionsmetode. Denne påstand kan derfor ikke godtages.

| (18) | Som reaktion på den endelige fremlæggelse hævdede en af parterne, at den analyse, som Kommissionen gennemførte for at fastslå, om de såkaldt yderst tekniske varetyper burde indgå i undersøgelsen, var utilstrækkelig. Denne påstand afvises. Det fremgik af undersøgelsen, at den yderst tekniske varetype er omfattet af varedefinitionen, jf. betragtning 17. Den pågældende part antog fejlagtigt, at alle kriterier som omhandlet i retspraksis skal være opfyldt samtidigt. I henhold til Den Europæiske Unions Domstols retspraksis (7) har Kommissionen vide skønsbeføjelser ved definitionen af varedækningen, og skal basere sin vurdering på de kriterier, der er fastlagt af Domstolen. Ofte kan visse kriterier som i den foreliggende sag pege i én retning og nogle i den anden retning; i en sådan situation skal Kommissionen foretage en samlet vurdering, som den har gjort i den foreliggende sag. Det er derfor forkert af den interesserede part at antage, at varetyper skal have alle egenskaber til fælles for at falde ind under den samme varedefinition. |
| --- | --- |

(18)

Som reaktion på den endelige fremlæggelse hævdede en af parterne, at den analyse, som Kommissionen gennemførte for at fastslå, om de såkaldt yderst tekniske varetyper burde indgå i undersøgelsen, var utilstrækkelig. Denne påstand afvises. Det fremgik af undersøgelsen, at den yderst tekniske varetype er omfattet af varedefinitionen, jf. betragtning 17. Den pågældende part antog fejlagtigt, at alle kriterier som omhandlet i retspraksis skal være opfyldt samtidigt. I henhold til Den Europæiske Unions Domstols retspraksis (7) har Kommissionen vide skønsbeføjelser ved definitionen af varedækningen, og skal basere sin vurdering på de kriterier, der er fastlagt af Domstolen. Ofte kan visse kriterier som i den foreliggende sag pege i én retning og nogle i den anden retning; i en sådan situation skal Kommissionen foretage en samlet vurdering, som den har gjort i den foreliggende sag. Det er derfor forkert af den interesserede part at antage, at varetyper skal have alle egenskaber til fælles for at falde ind under den samme varedefinition.

| (19) | En række brugere hævdede, at den såkaldte tråd af rustfrit stål i »serie 200« bør udelukkes fra varedækningen. Navnlig hævdede de, at denne type næppe var fremstillet af EU-erhvervsgrenen. Denne påstand er dog ubegrundet. For det første kan det forhold, at en bestemt varetype ikke fremstilles af EU-erhvervsgrenen, ikke være tilstrækkelig grund til at udelukke den fra undersøgelsen, når produktionsmetoden er sådan, at EU-producenterne kunne påbegynde fremstillingen af den pågældende varetype. For det andet var det i forbindelse med de yderst tekniske former for tråd blevet konstateret, at disse typer af den pågældende vare har grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber, der er de samme eller lignende for andre typer af samme vare, der blev fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen. Denne påstand kan derfor ikke godtages. |
| --- | --- |

(19)

En række brugere hævdede, at den såkaldte tråd af rustfrit stål i »serie 200« bør udelukkes fra varedækningen. Navnlig hævdede de, at denne type næppe var fremstillet af EU-erhvervsgrenen. Denne påstand er dog ubegrundet. For det første kan det forhold, at en bestemt varetype ikke fremstilles af EU-erhvervsgrenen, ikke være tilstrækkelig grund til at udelukke den fra undersøgelsen, når produktionsmetoden er sådan, at EU-producenterne kunne påbegynde fremstillingen af den pågældende varetype. For det andet var det i forbindelse med de yderst tekniske former for tråd blevet konstateret, at disse typer af den pågældende vare har grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber, der er de samme eller lignende for andre typer af samme vare, der blev fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen. Denne påstand kan derfor ikke godtages.

| (20) | Alternativt hævdede de, at valsetråd burde medtages i definitionen af den pågældende vare. Men valsetråd er et råmateriale, som anvendes i fremstillingen af den pågældende vare, men kan også anvendes til fremstilling af forskellige varer som f.eks. skruer og søm. Derfor udgør det i modsætning til den pågældende vare ikke en færdig stålvare. Gennem koldformningsproduktionsprocessen kan valsetråden blandt andet omdannes til den pågældende vare eller samme vare. På dette grundlag kan valsetråd ikke indgå i varedækningen i grundforordningens forstand. |
| --- | --- |

(20)

Alternativt hævdede de, at valsetråd burde medtages i definitionen af den pågældende vare. Men valsetråd er et råmateriale, som anvendes i fremstillingen af den pågældende vare, men kan også anvendes til fremstilling af forskellige varer som f.eks. skruer og søm. Derfor udgør det i modsætning til den pågældende vare ikke en færdig stålvare. Gennem koldformningsproduktionsprocessen kan valsetråden blandt andet omdannes til den pågældende vare eller samme vare. På dette grundlag kan valsetråd ikke indgå i varedækningen i grundforordningens forstand.

| (21) | På grundlag af ovenstående bekræftes definitionen af den pågældende vare og samme vare i betragtning 21 til 24 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(21)

På grundlag af ovenstående bekræftes definitionen af den pågældende vare og samme vare i betragtning 21 til 24 i forordningen om midlertidig told.

C.   DUMPING

1.   Indledning

| (22) | Under kontrolbesøgene hos de tre indiske eksporterende producenter, som indgik i stikprøven, og den efterfølgende analyse af de indsamlede oplysninger blev det konstateret, at de alle havde indsendt visse oplysninger, som ikke kunne anses for at være pålidelige. Kommissionen fortsatte sin undersøgelse og analyserede alle oplysninger, som blev fremlagt efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger og de efterfølgende høringer. |
| --- | --- |

(22)

Under kontrolbesøgene hos de tre indiske eksporterende producenter, som indgik i stikprøven, og den efterfølgende analyse af de indsamlede oplysninger blev det konstateret, at de alle havde indsendt visse oplysninger, som ikke kunne anses for at være pålidelige. Kommissionen fortsatte sin undersøgelse og analyserede alle oplysninger, som blev fremlagt efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger og de efterfølgende høringer.

| (23) | For den ene eksporterende producent konstaterede Kommissionen, jf. betragtning 26 i forordningen om midlertidig told, at de omkostninger, der var indberettet i dennes spørgeskemabesvarelse, ikke kunne afstemmes med de omkostninger, som var indeholdt i producentens interne regnskabssystem. Virksomheden havde fremført, at den manglende afstemning var forårsaget af registreringsfejl og en værdiansættelsesmetode af lagerbeholdningen, som varierede mellem det interne omkostningsrapporteringssystem og de data, der er offentliggjort i årsregnskabet. |
| --- | --- |

(23)

For den ene eksporterende producent konstaterede Kommissionen, jf. betragtning 26 i forordningen om midlertidig told, at de omkostninger, der var indberettet i dennes spørgeskemabesvarelse, ikke kunne afstemmes med de omkostninger, som var indeholdt i producentens interne regnskabssystem. Virksomheden havde fremført, at den manglende afstemning var forårsaget af registreringsfejl og en værdiansættelsesmetode af lagerbeholdningen, som varierede mellem det interne omkostningsrapporteringssystem og de data, der er offentliggjort i årsregnskabet.

| (24) | Selv om oplysningerne i det interne regnskabssystem, jf. betragtning 28 i forordningen om midlertidig told, var i overensstemmelse med virksomhedens reviderede årsregnskab, var det ikke muligt at foretage en afstemning mellem de tal, der fremgik af det interne regnskabssystem for tråddelen og de omkostningstabeller, som virksomheden specifikt udarbejdede i besvarelsen af spørgeskemaet til denne undersøgelse. Følgelig og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 er det opfattelsen, at de oplysninger, der er konstateret i det interne regnskabssystem, ikke bør anvendes i forbindelse med denne antidumpingundersøgelse. |
| --- | --- |

(24)

Selv om oplysningerne i det interne regnskabssystem, jf. betragtning 28 i forordningen om midlertidig told, var i overensstemmelse med virksomhedens reviderede årsregnskab, var det ikke muligt at foretage en afstemning mellem de tal, der fremgik af det interne regnskabssystem for tråddelen og de omkostningstabeller, som virksomheden specifikt udarbejdede i besvarelsen af spørgeskemaet til denne undersøgelse. Følgelig og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 er det opfattelsen, at de oplysninger, der er konstateret i det interne regnskabssystem, ikke bør anvendes i forbindelse med denne antidumpingundersøgelse.

| (25) | Derfor justerede Kommissionen foreløbigt de omkostningsoplysninger, som den eksporterende producent havde indsendt i sin spørgeskemabesvarelse, ved at anvende de oplysninger, der fandtes i dennes interne regnskabssystem. |
| --- | --- |

(25)

Derfor justerede Kommissionen foreløbigt de omkostningsoplysninger, som den eksporterende producent havde indsendt i sin spørgeskemabesvarelse, ved at anvende de oplysninger, der fandtes i dennes interne regnskabssystem.

| (26) | Som det fremgår af betragtning 27 i forordningen om midlertidig told, påstod den eksporterende producent, at oplysningerne i det interne regnskabssystem ikke var pålidelige og ikke burde anvendes i forbindelse med undersøgelsen. Virksomheden påpegede en række fejl og opstillingsfejl i de interne oplysninger, som lå til grund for Kommissionens justering af omkostningerne. Virksomheden hævdede, at Kommissionen burde have baseret sin analyse på de omkostninger, der er indeholdt i besvarelsen af spørgeskemaet. På et senere tidspunkt efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger fremlagde virksomheden en afstemning mellem de interne delspecifikke omkostningstal og tallene i spørgeskemabesvarelsen. På dette grundlag og i betragtning af de beviser, der blev indsamlet under kontrolbesøget, kunne visse produktionsomkostninger, der oprindeligt blev indberettet af virksomheden i spørgeskemabesvarelsen, accepteres. |
| --- | --- |

(26)

Som det fremgår af betragtning 27 i forordningen om midlertidig told, påstod den eksporterende producent, at oplysningerne i det interne regnskabssystem ikke var pålidelige og ikke burde anvendes i forbindelse med undersøgelsen. Virksomheden påpegede en række fejl og opstillingsfejl i de interne oplysninger, som lå til grund for Kommissionens justering af omkostningerne. Virksomheden hævdede, at Kommissionen burde have baseret sin analyse på de omkostninger, der er indeholdt i besvarelsen af spørgeskemaet. På et senere tidspunkt efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger fremlagde virksomheden en afstemning mellem de interne delspecifikke omkostningstal og tallene i spørgeskemabesvarelsen. På dette grundlag og i betragtning af de beviser, der blev indsamlet under kontrolbesøget, kunne visse produktionsomkostninger, der oprindeligt blev indberettet af virksomheden i spørgeskemabesvarelsen, accepteres.

| (27) | På grundlag af den foreliggende beviser kunne fordelingen af visse af virksomhedens omkostninger såsom generalomkostninger og finansieringsudgifter i spørgeskemabesvarelsen ikke betragtes som pålidelige med henblik på undersøgelsen. Kommissionen fandt, at disse omkostninger burde fordeles over virksomhedens samlede omsætning og salgsomkostninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5. På grundlag af ovenstående kunne de fleste af omkostningerne i spørgeskemabesvarelsen accepteres, og fordelingen af omsætningen blev aftalt med virksomheden i den endelige fase af undersøgelsen. Dumpingmargenen faldt efter en revision af emballeringsomkostninger og visse generalomkostninger. Det blev således konstateret, at grundforordningens artikel 18 ikke længere skulle anvendes til at fastslå denne eksporterende producents dumpingmargen. |
| --- | --- |

(27)

På grundlag af den foreliggende beviser kunne fordelingen af visse af virksomhedens omkostninger såsom generalomkostninger og finansieringsudgifter i spørgeskemabesvarelsen ikke betragtes som pålidelige med henblik på undersøgelsen. Kommissionen fandt, at disse omkostninger burde fordeles over virksomhedens samlede omsætning og salgsomkostninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5. På grundlag af ovenstående kunne de fleste af omkostningerne i spørgeskemabesvarelsen accepteres, og fordelingen af omsætningen blev aftalt med virksomheden i den endelige fase af undersøgelsen. Dumpingmargenen faldt efter en revision af emballeringsomkostninger og visse generalomkostninger. Det blev således konstateret, at grundforordningens artikel 18 ikke længere skulle anvendes til at fastslå denne eksporterende producents dumpingmargen.

| (28) | For en anden eksporterende producent konstaterede Kommissionen, jf. betragtning 30 i forordningen om midlertidig told, at indkøb og forbrug af råvarer, der var indberettet i virksomhedens spørgeskemabesvarelse, ikke var underbygget af de oplysninger, der blev fundet i producentens lagerforvaltningssystem. Det så navnlig ud til, at fordelingen på stålsorter var forskellig i de to kilder. Kommissionen fastslog, at stålsorten er en afgørende faktor ved fastsættelsen af omkostningerne til den endelige vare, og at upålidelige oplysninger om stålsorten i alvorlig grad vil kunne forvride fastsættelsen af omkostninger og salgspriser for individuelle varetyper og derfor kan være misvisende, og gjorde den eksporterende producent opmærksom på denne vigtige betragtning ved forskellige lejligheder. |
| --- | --- |

(28)

For en anden eksporterende producent konstaterede Kommissionen, jf. betragtning 30 i forordningen om midlertidig told, at indkøb og forbrug af råvarer, der var indberettet i virksomhedens spørgeskemabesvarelse, ikke var underbygget af de oplysninger, der blev fundet i producentens lagerforvaltningssystem. Det så navnlig ud til, at fordelingen på stålsorter var forskellig i de to kilder. Kommissionen fastslog, at stålsorten er en afgørende faktor ved fastsættelsen af omkostningerne til den endelige vare, og at upålidelige oplysninger om stålsorten i alvorlig grad vil kunne forvride fastsættelsen af omkostninger og salgspriser for individuelle varetyper og derfor kan være misvisende, og gjorde den eksporterende producent opmærksom på denne vigtige betragtning ved forskellige lejligheder.

| (29) | Som det fremgår af betragtning 31 i forordningen om midlertidig told, hævdede den eksporterende producent dog, at it-filerne med indkøb af råvarer, som Kommissionen havde fået under kontrolbesøget, var ufuldstændige, da andre enheder i virksomheden havde foretaget yderligere indkøb af råvarer, men ikke var blevet rapporteret og derfor ikke indgik i de it-filer, der var blevet indsamlet under kontrolbesøget og undersøgt af Kommissionen. Endvidere hævdede den eksporterende producent, at de konstaterede uoverensstemmelser i mængderne af stålsorter skyldtes det forhold, at nogle stålsorter delvist overlappede hinanden, og at nogle dele af produktionsprocessen ikke kunne spores tilbage til de enkelte stålsorter. |
| --- | --- |

(29)

Som det fremgår af betragtning 31 i forordningen om midlertidig told, hævdede den eksporterende producent dog, at it-filerne med indkøb af råvarer, som Kommissionen havde fået under kontrolbesøget, var ufuldstændige, da andre enheder i virksomheden havde foretaget yderligere indkøb af råvarer, men ikke var blevet rapporteret og derfor ikke indgik i de it-filer, der var blevet indsamlet under kontrolbesøget og undersøgt af Kommissionen. Endvidere hævdede den eksporterende producent, at de konstaterede uoverensstemmelser i mængderne af stålsorter skyldtes det forhold, at nogle stålsorter delvist overlappede hinanden, og at nogle dele af produktionsprocessen ikke kunne spores tilbage til de enkelte stålsorter.

| (30) | Kommissionen bemærkede imidlertid, jf. betragtning 32 i forordningen om midlertidig told, at ovennævnte påstande, som er fremsat af denne virksomhed i forbindelse med yderligere indkøb af råvarer, ikke var tilstrækkeligt underbyggede og under ingen omstændigheder kunne forklare de konstaterede uoverensstemmelser mellem de enkelte stålsorter. Kommissionen bemærkede desuden, at virksomheden havde påstået, at det ikke var muligt på alle stadier af produktionsprocessen at foretage en sporing tilbage til de enkelte stålsorter. Denne indrømmelse underminerede yderligere pålideligheden af rapporteringssystemet i forbindelse med stålsorter som helhed. Oplysningen om stålsorter blev derfor foreløbigt anset for vildledende. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen bemærkede imidlertid, jf. betragtning 32 i forordningen om midlertidig told, at ovennævnte påstande, som er fremsat af denne virksomhed i forbindelse med yderligere indkøb af råvarer, ikke var tilstrækkeligt underbyggede og under ingen omstændigheder kunne forklare de konstaterede uoverensstemmelser mellem de enkelte stålsorter. Kommissionen bemærkede desuden, at virksomheden havde påstået, at det ikke var muligt på alle stadier af produktionsprocessen at foretage en sporing tilbage til de enkelte stålsorter. Denne indrømmelse underminerede yderligere pålideligheden af rapporteringssystemet i forbindelse med stålsorter som helhed. Oplysningen om stålsorter blev derfor foreløbigt anset for vildledende.

| (31) | I betragtning 33 i forordningen om midlertidig told mente Kommissionen dog, at den rapporterede fordeling af råvarer på stålsort ikke var pålidelig, og at den foreløbigt bør lades ude af betragtning, og at fastlæggelserne bør ske ud fra de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Som følge af rapporteringssystemets generelle upålidelighed var det ikke muligt at foretage fastlæggelser ud fra de rapporterede stålsorter. Derfor blev det samlede forbrug af alle råvarer som helhed anvendt ved beregningen af en samlet dumpingmargen for alle varer, uden hensyntagen til fordelingen på stålsort. |
| --- | --- |

(31)

I betragtning 33 i forordningen om midlertidig told mente Kommissionen dog, at den rapporterede fordeling af råvarer på stålsort ikke var pålidelig, og at den foreløbigt bør lades ude af betragtning, og at fastlæggelserne bør ske ud fra de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Som følge af rapporteringssystemets generelle upålidelighed var det ikke muligt at foretage fastlæggelser ud fra de rapporterede stålsorter. Derfor blev det samlede forbrug af alle råvarer som helhed anvendt ved beregningen af en samlet dumpingmargen for alle varer, uden hensyntagen til fordelingen på stålsort.

| (32) | Efter offentliggørelsen af de foreløbige konklusioner anfægtede virksomheden den midlertidige metode generelt, men var fortsat ikke i stand til at forelægge en en-til-en-sammenligning på grundlag af varekontrolnummer. Imidlertid tilbød virksomheden senere i undersøgelsen en tilstrækkelig grad af afstemning, når råvaren opdeles i de vigtigste af serier af rustfrie stålsorter i henhold til deres kemiske sammensætning (200-, 300- og 400-serien i AISI-klassifikationen). Virksomheden tilbød også en alternativ metode til kategorisering, hvor de endelige anvendelsesformål blev optaget som en supplerende opdelingsfaktor. Da de endelige anvendelsesformål ikke kan verificeres, foretog Kommissionen en ny beregning af dumpingmargenen på grundlag af stålsorter grupperet ved hjælp af deres kemiske sammensætning som anført i rækken af stålsorter (200-, 300- og 400-serierne i AISI-klassifikationen). Disse serier af stålsorter er et almindeligt anvendt, sagligt og kontrollerbart kriterium, hvorimod brugen af varekontrolnumre for denne virksomhed ikke gav mulighed for en fuld afstemning og derfor ikke ville give en retfærdig sammenligning på grundlag af de pålidelige data, jf. grundforordningens definition. |
| --- | --- |

(32)

Efter offentliggørelsen af de foreløbige konklusioner anfægtede virksomheden den midlertidige metode generelt, men var fortsat ikke i stand til at forelægge en en-til-en-sammenligning på grundlag af varekontrolnummer. Imidlertid tilbød virksomheden senere i undersøgelsen en tilstrækkelig grad af afstemning, når råvaren opdeles i de vigtigste af serier af rustfrie stålsorter i henhold til deres kemiske sammensætning (200-, 300- og 400-serien i AISI-klassifikationen). Virksomheden tilbød også en alternativ metode til kategorisering, hvor de endelige anvendelsesformål blev optaget som en supplerende opdelingsfaktor. Da de endelige anvendelsesformål ikke kan verificeres, foretog Kommissionen en ny beregning af dumpingmargenen på grundlag af stålsorter grupperet ved hjælp af deres kemiske sammensætning som anført i rækken af stålsorter (200-, 300- og 400-serierne i AISI-klassifikationen). Disse serier af stålsorter er et almindeligt anvendt, sagligt og kontrollerbart kriterium, hvorimod brugen af varekontrolnumre for denne virksomhed ikke gav mulighed for en fuld afstemning og derfor ikke ville give en retfærdig sammenligning på grundlag af de pålidelige data, jf. grundforordningens definition.

| (33) | Da virksomhedens supplerende oplysninger imidlertid ikke kunne føre til en tilstrækkelig afstemning af de detaljerede data, der kræves til undersøgelse, blev den midlertidige konklusion om, at virksomhedens sporingssystem ikke var tilstrækkeligt pålideligt, opretholdt, og grundforordningens artikel 18 anvendes ved den endelige fastlæggelse af produktionsomkostningerne og beregningen af dumpingmargenen, som derfor baseres på den tilgang, der er nævnt i foregående betragtning. |
| --- | --- |

(33)

Da virksomhedens supplerende oplysninger imidlertid ikke kunne føre til en tilstrækkelig afstemning af de detaljerede data, der kræves til undersøgelse, blev den midlertidige konklusion om, at virksomhedens sporingssystem ikke var tilstrækkeligt pålideligt, opretholdt, og grundforordningens artikel 18 anvendes ved den endelige fastlæggelse af produktionsomkostningerne og beregningen af dumpingmargenen, som derfor baseres på den tilgang, der er nævnt i foregående betragtning.

| (34) | For den tredje eksporterende producents vedkommende konstaterede Kommissionen i betragtning 34 i forordningen om midlertidig told under kontrolbesøget, at de strømme af råvarer, der var blevet indberettet i spørgeskemabesvarelsen, ikke var i overensstemmelse med de oplysninger, der var indeholdt i producentens regnskabssystem. Det så ud til, at fordelingen på stålsorter var forskellig i de to kilder. |
| --- | --- |

(34)

For den tredje eksporterende producents vedkommende konstaterede Kommissionen i betragtning 34 i forordningen om midlertidig told under kontrolbesøget, at de strømme af råvarer, der var blevet indberettet i spørgeskemabesvarelsen, ikke var i overensstemmelse med de oplysninger, der var indeholdt i producentens regnskabssystem. Det så ud til, at fordelingen på stålsorter var forskellig i de to kilder.

| (35) | Den eksporterende producent hævdede, jf. betragtning 35 i forordningen om midlertidig told, at forskellene i de samlede mængder af råvarer kunne afstemmes ved at tage højde for ændringerne i varebeholdningerne, selv om den pågældende indrømmede, at der var fejl i spørgeskemabesvarelsen. Imidlertid påstod virksomheden også, at delvist overlappende stålsorter gjorde det umuligt at foretage en nøjagtig afstemning alt efter den enkelte stålsort. I sine bemærkninger til de foreløbige konklusioner anførte virksomheden også, at den stålsort, der fremgår af salgsfakturaen, lejlighedsvis ikke stemte overens med den stålsort, der faktisk eksporteres. Virksomheden påstod desuden, at stålsorterne ikke blev anvendt nøjagtigt i industrien for rustfrit stål, og at der var variationer mellem den offentliggjorte kemiske sammensætning af stålsorterne og de faktiske produkter. Virksomheden påstod, at hvis der blev taget hensyn til disse forklaringer, ville de uoverensstemmelser, som Kommissionen havde identificeret, kun vedrøre en ubetydelig del af virksomhedens eksport. |
| --- | --- |

(35)

Den eksporterende producent hævdede, jf. betragtning 35 i forordningen om midlertidig told, at forskellene i de samlede mængder af råvarer kunne afstemmes ved at tage højde for ændringerne i varebeholdningerne, selv om den pågældende indrømmede, at der var fejl i spørgeskemabesvarelsen. Imidlertid påstod virksomheden også, at delvist overlappende stålsorter gjorde det umuligt at foretage en nøjagtig afstemning alt efter den enkelte stålsort. I sine bemærkninger til de foreløbige konklusioner anførte virksomheden også, at den stålsort, der fremgår af salgsfakturaen, lejlighedsvis ikke stemte overens med den stålsort, der faktisk eksporteres. Virksomheden påstod desuden, at stålsorterne ikke blev anvendt nøjagtigt i industrien for rustfrit stål, og at der var variationer mellem den offentliggjorte kemiske sammensætning af stålsorterne og de faktiske produkter. Virksomheden påstod, at hvis der blev taget hensyn til disse forklaringer, ville de uoverensstemmelser, som Kommissionen havde identificeret, kun vedrøre en ubetydelig del af virksomhedens eksport.

| (36) | Kommissionen fandt, at omfanget af de konstaterede afvigelser ikke kunne forklares ved lejlighedsvise unøjagtigheder. Tværtimod bidrog de fremførte argumenter til at undergrave troværdigheden af virksomhedens rapporteringssystem af stålsorter som helhed, navnlig i lyset af betydningen af stålsorter i forbindelse med fastlæggelsen af omkostningerne til den færdige vare. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen fandt, at omfanget af de konstaterede afvigelser ikke kunne forklares ved lejlighedsvise unøjagtigheder. Tværtimod bidrog de fremførte argumenter til at undergrave troværdigheden af virksomhedens rapporteringssystem af stålsorter som helhed, navnlig i lyset af betydningen af stålsorter i forbindelse med fastlæggelsen af omkostningerne til den færdige vare.

| (37) | Senere i undersøgelsen påstod virksomheden imidlertid, at hvis Kommissionen ikke godtog virksomhedens første rapportering af stålsorter, kan et mere nøjagtigt resultat opnås, hvis Kommissionen i stedet for at sammenlægge alle varekontrolnumre, således som det havde været tilfældet i den midlertidige fase, kun ville samle de særlige stålsorter, mellem hvilke der var identificeret uoverensstemmelser, eller alternativt samle stålsorterne i henhold til deres kemiske sammensætning udtrykt i rækken af stålkvaliteter (200-, 300- og 400-serierne i AISI-klassifikationen). Virksomheden tilbød også endnu en metode til yderligere at samle stålsorterne i 300-serien i mindre undergrupper. |
| --- | --- |

(37)

Senere i undersøgelsen påstod virksomheden imidlertid, at hvis Kommissionen ikke godtog virksomhedens første rapportering af stålsorter, kan et mere nøjagtigt resultat opnås, hvis Kommissionen i stedet for at sammenlægge alle varekontrolnumre, således som det havde været tilfældet i den midlertidige fase, kun ville samle de særlige stålsorter, mellem hvilke der var identificeret uoverensstemmelser, eller alternativt samle stålsorterne i henhold til deres kemiske sammensætning udtrykt i rækken af stålkvaliteter (200-, 300- og 400-serierne i AISI-klassifikationen). Virksomheden tilbød også endnu en metode til yderligere at samle stålsorterne i 300-serien i mindre undergrupper.

| (38) | Kommissionen har derfor genberegnet dumpingmargenen på grundlag af grupper af rustfrit stål baseret på den kemiske sammensætning som anført i serier af stålsorter (200-, 300- og 400-serien i AISI-klassifikationen) for at følge samme metode som beskrevet i betragtning 30. Disse serier af stålsorter er et almindeligt anvendt, sagligt og kontrollerbart kriterium, hvorimod brugen af varekontrolnumre for denne virksomhed ikke gav mulighed for en fuld afstemning og derfor ikke ville give en retfærdig sammenligning på grundlag af de pålidelige data, jf. grundforordningens definition. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen har derfor genberegnet dumpingmargenen på grundlag af grupper af rustfrit stål baseret på den kemiske sammensætning som anført i serier af stålsorter (200-, 300- og 400-serien i AISI-klassifikationen) for at følge samme metode som beskrevet i betragtning 30. Disse serier af stålsorter er et almindeligt anvendt, sagligt og kontrollerbart kriterium, hvorimod brugen af varekontrolnumre for denne virksomhed ikke gav mulighed for en fuld afstemning og derfor ikke ville give en retfærdig sammenligning på grundlag af de pålidelige data, jf. grundforordningens definition.

| (39) | Da virksomhedens supplerende oplysninger ikke kunne føre til en tilstrækkelig afstemning af de detaljerede data, der kræves til undersøgelsen, blev den midlertidige konklusion om, at virksomhedens sporingssystem ikke var tilstrækkeligt pålideligt, opretholdt, og grundforordningens artikel 18 anvendes ved den endelige fastlæggelse af produktionsomkostningerne og beregningen af dumpingmargenen, som derfor baseres på den tilgang, der er nævnt i foregående betragtning. |
| --- | --- |

(39)

Da virksomhedens supplerende oplysninger ikke kunne føre til en tilstrækkelig afstemning af de detaljerede data, der kræves til undersøgelsen, blev den midlertidige konklusion om, at virksomhedens sporingssystem ikke var tilstrækkeligt pålideligt, opretholdt, og grundforordningens artikel 18 anvendes ved den endelige fastlæggelse af produktionsomkostningerne og beregningen af dumpingmargenen, som derfor baseres på den tilgang, der er nævnt i foregående betragtning.

| (40) | Klageren påstod, at en opdeling af den pågældende vare i stålsorter afholdt Kommissionen fra at udføre en korrekt afprøvning af fortjenesten med henblik på at fastsætte den normale værdi pr. varekontrolnummer. |
| --- | --- |

(40)

Klageren påstod, at en opdeling af den pågældende vare i stålsorter afholdt Kommissionen fra at udføre en korrekt afprøvning af fortjenesten med henblik på at fastsætte den normale værdi pr. varekontrolnummer.

| (41) | Kommissionen gennemfører sine analyser på et niveau, der er konsistent med de eksporterendes producenters og EU-producenternes interne regnskabssystemer, hvilket giver mulighed for at begrunde de indsendte tal. Påstanden afvises derfor. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen gennemfører sine analyser på et niveau, der er konsistent med de eksporterendes producenters og EU-producenternes interne regnskabssystemer, hvilket giver mulighed for at begrunde de indsendte tal. Påstanden afvises derfor.

| (42) | Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 37 og 38 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(42)

Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 37 og 38 i forordningen om midlertidig told hermed.

2.   Normal værdi

| (43) | For en eksporterende producent, som er underlagt anvendelsen af grundforordningens artikel 18, blev fastsættelsen af den normale værdi taget op til ny behandling som følge af den nye vurdering af virksomhedens produktionsomkostninger. I den endelige fase blev produktionsomkostningerne fastlagt på grundlag af de indberettede produktionsomkostninger, hvortil man lagde salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger, inkl. finansielle omkostninger, ved hjælp af en fordelingsmetode, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5. |
| --- | --- |

(43)

For en eksporterende producent, som er underlagt anvendelsen af grundforordningens artikel 18, blev fastsættelsen af den normale værdi taget op til ny behandling som følge af den nye vurdering af virksomhedens produktionsomkostninger. I den endelige fase blev produktionsomkostningerne fastlagt på grundlag af de indberettede produktionsomkostninger, hvortil man lagde salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger, inkl. finansielle omkostninger, ved hjælp af en fordelingsmetode, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5.

| (44) | For de tre nye eksporterende producenter i stikprøven og den eksporterende producent, som blev indrømmet en individuel undersøgelse, blev hjemmemarkedssalget generelt fundet repræsentativt, da det udgjorde mindst 5 % af virksomhedens samlede eksportmængde af den pågældende vare ved salg til Unionen. Det blev også undersøgt, om hver af de varetyper, der solgtes af de nye producenter i stikprøven på deres hjemmemarked, var repræsentative og sammenlignelige med de varetyper, der solgtes ved eksport til Unionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2. |
| --- | --- |

(44)

For de tre nye eksporterende producenter i stikprøven og den eksporterende producent, som blev indrømmet en individuel undersøgelse, blev hjemmemarkedssalget generelt fundet repræsentativt, da det udgjorde mindst 5 % af virksomhedens samlede eksportmængde af den pågældende vare ved salg til Unionen. Det blev også undersøgt, om hver af de varetyper, der solgtes af de nye producenter i stikprøven på deres hjemmemarked, var repræsentative og sammenlignelige med de varetyper, der solgtes ved eksport til Unionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2.

| (45) | Ved at fastslå andelen af rentabelt salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i UP undersøgte Kommissionen endvidere, om hjemmemarkedssalget fra de nye eksporterende producenter i stikprøven og den eksporterende producent, der blev indrømmet en individuel undersøgelse, kunne anses for at have fundet sted i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4. |
| --- | --- |

(45)

Ved at fastslå andelen af rentabelt salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i UP undersøgte Kommissionen endvidere, om hjemmemarkedssalget fra de nye eksporterende producenter i stikprøven og den eksporterende producent, der blev indrømmet en individuel undersøgelse, kunne anses for at have fundet sted i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4.

| (46) | I forbindelse med en af de nye eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, blev virksomhedens oprindelige omkostningsfordeling betragtet som utilstrækkelig, eftersom den så bort fra trådens tykkelse, som er en betydelig omkostningsfaktor. Efter aftale med virksomheden blev omkostningsfordelingsmetoden justeret. |
| --- | --- |

(46)

I forbindelse med en af de nye eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, blev virksomhedens oprindelige omkostningsfordeling betragtet som utilstrækkelig, eftersom den så bort fra trådens tykkelse, som er en betydelig omkostningsfaktor. Efter aftale med virksomheden blev omkostningsfordelingsmetoden justeret.

| (47) | For så vidt angik en anden ny eksporterende producent i stikprøven blev en fejl i beregningen af dumpingmargenen rettet. Endvidere anmodede producenten Kommissionen om at foretage yderligere justeringer af rentabilitetskontrollen og af priserne. Disse påstande blev fundet uberettigede. |
| --- | --- |

(47)

For så vidt angik en anden ny eksporterende producent i stikprøven blev en fejl i beregningen af dumpingmargenen rettet. Endvidere anmodede producenten Kommissionen om at foretage yderligere justeringer af rentabilitetskontrollen og af priserne. Disse påstande blev fundet uberettigede.

| (48) | Hvad angår den eksporterende producent, der var blevet indrømmet en individuel undersøgelse, blev en yderligere fejl i beregningerne rettet. Den samme eksporterende producent fremsatte påstande vedrørende Kommissionens fastsættelse af niveauet for salgs- og administrationsomkostninger samt andre generalomkostninger og de indenlandske transportomkostninger og anmodede om en justering for fysiske forskelle i den pågældende vare mellem hjemmemarkedet og eksportmarkederne. Disse påstande blev afvist, idet beregningerne var baseret på de omkostninger, som virksomheden havde fremlagt, og som var blevet verificeret under kontrolbesøget, og da påstanden vedrørende fysiske forskelle ikke var begrundet. |
| --- | --- |

(48)

Hvad angår den eksporterende producent, der var blevet indrømmet en individuel undersøgelse, blev en yderligere fejl i beregningerne rettet. Den samme eksporterende producent fremsatte påstande vedrørende Kommissionens fastsættelse af niveauet for salgs- og administrationsomkostninger samt andre generalomkostninger og de indenlandske transportomkostninger og anmodede om en justering for fysiske forskelle i den pågældende vare mellem hjemmemarkedet og eksportmarkederne. Disse påstande blev afvist, idet beregningerne var baseret på de omkostninger, som virksomheden havde fremlagt, og som var blevet verificeret under kontrolbesøget, og da påstanden vedrørende fysiske forskelle ikke var begrundet.

| (49) | Som følge heraf bekræftes metoden i betragtning 39-48 i forordningen om midlertidig told, og den anvendes for de tre nye eksporterende producenter i stikprøven og den eksporterende producent, der blev indrømmet en individuel undersøgelse. |
| --- | --- |

(49)

Som følge heraf bekræftes metoden i betragtning 39-48 i forordningen om midlertidig told, og den anvendes for de tre nye eksporterende producenter i stikprøven og den eksporterende producent, der blev indrømmet en individuel undersøgelse.

3.   Eksportpris

| (50) | For en eksporterende producent blev en række fejl som følge af virksomhedens påstande om lejlighedsvis brug af en forkert valutakurs og den fejlagtige medregning af visse interne salgstransaktioner i dumpingberegningen rettet. |
| --- | --- |

(50)

For en eksporterende producent blev en række fejl som følge af virksomhedens påstande om lejlighedsvis brug af en forkert valutakurs og den fejlagtige medregning af visse interne salgstransaktioner i dumpingberegningen rettet.

| (51) | For en anden eksporterende producent blev salget gennem en forretningsmæssigt forbundet virksomhed i Unionen inkluderet i dumpingberegningen. |
| --- | --- |

(51)

For en anden eksporterende producent blev salget gennem en forretningsmæssigt forbundet virksomhed i Unionen inkluderet i dumpingberegningen.

| (52) | En af de nye eksporterende producenter i stikprøven påstod, at virksomhedens fordele under subsidieordningerne DEPS og DDS burde lægges til eksportprisen. |
| --- | --- |

(52)

En af de nye eksporterende producenter i stikprøven påstod, at virksomhedens fordele under subsidieordningerne DEPS og DDS burde lægges til eksportprisen.

| (53) | En anden af de nye eksporterende producenter i stikprøven indberettede sine fordele under subsidieordningen DDS som negative prisjusteringer, hvilket kunstigt øgede eksportpriserne. |
| --- | --- |

(53)

En anden af de nye eksporterende producenter i stikprøven indberettede sine fordele under subsidieordningen DDS som negative prisjusteringer, hvilket kunstigt øgede eksportpriserne.

| (54) | Kommissionen analyserede de to virksomheders prisadfærd på EU-markedet og traf sine konklusioner som følge af anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 8, og foretog derfor ingen yderligere justeringer. Førstenævnte virksomheds påstand blev derfor afvist, og der blev set bort fra sidstnævnte virksomheds indberettede justering. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen analyserede de to virksomheders prisadfærd på EU-markedet og traf sine konklusioner som følge af anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 8, og foretog derfor ingen yderligere justeringer. Førstenævnte virksomheds påstand blev derfor afvist, og der blev set bort fra sidstnævnte virksomheds indberettede justering.

| (55) | En af de nye eksporterende producenter i stikprøven påstod, at virksomhedens eksportpriser burde opjusteres for at bringe dem på linje med hjemmemarkedspriserne, idet hjemmemarkedssalget forgik under eget varemære og tiltrak højere priser. Virksomheden kunne dog ikke fremlægge bevis for, at de fakturaer, som påstanden vedrørte, faktisk omhandlede varemærkesalg, og påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(55)

En af de nye eksporterende producenter i stikprøven påstod, at virksomhedens eksportpriser burde opjusteres for at bringe dem på linje med hjemmemarkedspriserne, idet hjemmemarkedssalget forgik under eget varemære og tiltrak højere priser. Virksomheden kunne dog ikke fremlægge bevis for, at de fakturaer, som påstanden vedrørte, faktisk omhandlede varemærkesalg, og påstanden blev derfor afvist.

| (56) | Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 50-52 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(56)

Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 50-52 i forordningen om midlertidig told.

4.   Sammenligning

| (57) | En eksporterende producent påstod, at da alle varekontrolnumre blev lagt sammen med henblik på at fastlægge virksomhedens produktionsomkostninger, burde eksportpriserne behandles på samme måde, og der burde kun have været anvendt én eksportpris med henblik på sammenligningen med den normale værdi. |
| --- | --- |

(57)

En eksporterende producent påstod, at da alle varekontrolnumre blev lagt sammen med henblik på at fastlægge virksomhedens produktionsomkostninger, burde eksportpriserne behandles på samme måde, og der burde kun have været anvendt én eksportpris med henblik på sammenligningen med den normale værdi.

| (58) | I sin undersøgelse søgte Kommissionen at beregne omkostningerne og eksportprisen på PCN-basis, men modtog ikke den nødvendige afstemning fra den pågældende virksomhed, som ville have gjort det muligt at identificere pålidelige produktionsomkostninger på PCN-basis. Undersøgelsen viste imidlertid ingen mangler vedrørende eksportprisniveauet på PCN-basis, og det ville derfor ikke have været hensigtsmæssigt at anvende grundforordningens artikel 18 med henblik på at fastlægge de faktiske eksportpriser. Idet Kommissionen ikke mente, at det ville være hensigtsmæssigt at mindske oplysningsniveauet for de indberettede priser sammenholdt med standarderne for undersøgelser med henblik på at foretage en rimelig sammenligning, blev påstanden afvist. |
| --- | --- |

(58)

I sin undersøgelse søgte Kommissionen at beregne omkostningerne og eksportprisen på PCN-basis, men modtog ikke den nødvendige afstemning fra den pågældende virksomhed, som ville have gjort det muligt at identificere pålidelige produktionsomkostninger på PCN-basis. Undersøgelsen viste imidlertid ingen mangler vedrørende eksportprisniveauet på PCN-basis, og det ville derfor ikke have været hensigtsmæssigt at anvende grundforordningens artikel 18 med henblik på at fastlægge de faktiske eksportpriser. Idet Kommissionen ikke mente, at det ville være hensigtsmæssigt at mindske oplysningsniveauet for de indberettede priser sammenholdt med standarderne for undersøgelser med henblik på at foretage en rimelig sammenligning, blev påstanden afvist.

| (59) | Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 53 til 55 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(59)

Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 53 til 55 i forordningen om midlertidig told.

5.   Dumpingmargener

| (60) | For hver stikprøveudtagen virksomhed blev den normale værdi, der var beregnet som et vejet gennemsnit og fastsat for samme vare, sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(60)

For hver stikprøveudtagen virksomhed blev den normale værdi, der var beregnet som et vejet gennemsnit og fastsat for samme vare, sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (61) | I henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6, og da grundforordningens artikel 18 blev anvendt for to af de tre eksporterende producenter, der oprindeligt indgik i stikprøven, fastlægges dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, på grundlag af den gennemsnitlige dumpingmargen for den ene eksporterende producent, der oprindeligt indgik i stikprøven, for hvilken grundforordningens artikel 18 ikke længere finder anvendelse, og de to nye virksomheder i stikprøven med dumpingmargener, der ikke er under bagatelgrænsen. På dette grundlag blev den beregnede dumpingmargen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, midlertidigt fastsat til 8,4 %. |
| --- | --- |

(61)

I henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6, og da grundforordningens artikel 18 blev anvendt for to af de tre eksporterende producenter, der oprindeligt indgik i stikprøven, fastlægges dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, på grundlag af den gennemsnitlige dumpingmargen for den ene eksporterende producent, der oprindeligt indgik i stikprøven, for hvilken grundforordningens artikel 18 ikke længere finder anvendelse, og de to nye virksomheder i stikprøven med dumpingmargener, der ikke er under bagatelgrænsen. På dette grundlag blev den beregnede dumpingmargen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, midlertidigt fastsat til 8,4 %.

| (62) | For alle de andre eksporterende producenter i det berørte lands vedkommende bestemte Kommissionen først graden af samarbejde. I den forbindelse blev der foretaget en sammenligning mellem den samlede eksportmængde, der var angivet i spørgeskemabesvarelserne, og den samlede import fra det berørte land, som anført i Eurostats importstatistikker. Da samarbejdsgraden var høj, blev restdumpingmargenen fastsat til niveauet for den højeste dumpingmargen, der var fastslået for de stikprøveudtagne eksporterende producenter. Ud fra dette blev den landsdækkende dumping fastsat til 16,2 %. |
| --- | --- |

(62)

For alle de andre eksporterende producenter i det berørte lands vedkommende bestemte Kommissionen først graden af samarbejde. I den forbindelse blev der foretaget en sammenligning mellem den samlede eksportmængde, der var angivet i spørgeskemabesvarelserne, og den samlede import fra det berørte land, som anført i Eurostats importstatistikker. Da samarbejdsgraden var høj, blev restdumpingmargenen fastsat til niveauet for den højeste dumpingmargen, der var fastslået for de stikprøveudtagne eksporterende producenter. Ud fra dette blev den landsdækkende dumping fastsat til 16,2 %.

| (63) | Følgelig udgør de vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:






  Virksomhed | Endelig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| GARG Inox | 11,8 % |
| KEI Industries | 7,7 % |
| Macro Bars and Wires | 0,0 % |
| Nevatia Steel & Alloys | 4,1 % |
| Raajratna Metal Industries | 16,2 % |
| Venus Group | 11,6 % |
| Viraj Profiles | 6,8 % |
| Samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven | 8,4 % |
| Alle andre virksomheder | 16,2 % |

(63)

Følgelig udgør de vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:

Virksomhed

Endelig dumpingmargen

GARG Inox

11,8 %

KEI Industries

7,7 %

Macro Bars and Wires

0,0 %

Nevatia Steel & Alloys

4,1 %

Raajratna Metal Industries

16,2 %

Venus Group

11,6 %

Viraj Profiles

6,8 %

Samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven

8,4 %

Alle andre virksomheder

16,2 %

D.   EU-ERHVERVSGRENEN

1.   EU-erhvervsgrenen

| (64) | Nogle brugere anfægtede antallet af EU-producenter i betragtning 63 i forordningen om midlertidig told. De påstod, at antallet af producenter var fejlagtigt vurderet, og at der i virkeligheden var færre producenter på EU-markedet. |
| --- | --- |

(64)

Nogle brugere anfægtede antallet af EU-producenter i betragtning 63 i forordningen om midlertidig told. De påstod, at antallet af producenter var fejlagtigt vurderet, og at der i virkeligheden var færre producenter på EU-markedet.

| (65) | Kommissionen påpegede, at ovennævnte påstand ikke var understøttet af beviser. Kommissionen undersøgte antallet af EU-producenter, som fremgik af klagen, i forbindelse med undersøgelsen af situationen og i løbet af undersøgelsen. Kommissionen kontaktede alle 27 kendte EU-producenter i den forbindelse. Undersøgelsen bekræftede, at 27 EU-producenter fremstillede samme vare i Unionen i UP. Påstanden afvises derfor, og betragtning 63 i forordningen om midlertidig told bekræftes. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen påpegede, at ovennævnte påstand ikke var understøttet af beviser. Kommissionen undersøgte antallet af EU-producenter, som fremgik af klagen, i forbindelse med undersøgelsen af situationen og i løbet af undersøgelsen. Kommissionen kontaktede alle 27 kendte EU-producenter i den forbindelse. Undersøgelsen bekræftede, at 27 EU-producenter fremstillede samme vare i Unionen i UP. Påstanden afvises derfor, og betragtning 63 i forordningen om midlertidig told bekræftes.

2.   EU-produktion og stikprøveudtagning af EU-producenter

| (66) | Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 64-67 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(66)

Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 64-67 i forordningen om midlertidig told.

E.   SKADE

1.   EU-forbruget

| (67) | Nogle brugere hævdede, at skadeanalysen burde have set bort fra data for 2009, fordi finanskrisen, der indtraf det år, havde forvridende virkninger navnlig på EU-forbruget. Men selv hvis 2009 blev udelukket fra analysen, ville der stadig være tale om en stigende tendens for forbruget (+ 5 %), hvilket er et tegn på en forbedring af markedet. Desuden blev de negative virkninger af finanskrisen anerkendt i betragtning 68 i forordningen om midlertidig told. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 68 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(67)

Nogle brugere hævdede, at skadeanalysen burde have set bort fra data for 2009, fordi finanskrisen, der indtraf det år, havde forvridende virkninger navnlig på EU-forbruget. Men selv hvis 2009 blev udelukket fra analysen, ville der stadig være tale om en stigende tendens for forbruget (+ 5 %), hvilket er et tegn på en forbedring af markedet. Desuden blev de negative virkninger af finanskrisen anerkendt i betragtning 68 i forordningen om midlertidig told. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 68 i forordningen om midlertidig told.

2.   Importen til Unionen fra det pågældende land

| (68) | Dumpingmargenen for den eksporterende producent, Macro Bars and Wires, ligger under bagatelgrænsen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3. Det kan derfor antages, at denne eksporterende producent ikke har foretaget dumping som omhandlet i grundforordningens artikel 1, stk. 2, i undersøgelsesperioden. Som følge heraf blev importmængderne udelukket fra den midlertidigt fastsatte mængde af dumpingimport fra det berørte land. En anden eksporterende producent, nemlig Venus-gruppen, gjorde gældende, at visse transaktioner fejlagtigt blev talt med to gange. Kommissionen var enig med den eksporterende producent og justerede den samlede dumpingimportmængde ved at fjerne disse transaktioner. |
| --- | --- |

(68)

Dumpingmargenen for den eksporterende producent, Macro Bars and Wires, ligger under bagatelgrænsen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3. Det kan derfor antages, at denne eksporterende producent ikke har foretaget dumping som omhandlet i grundforordningens artikel 1, stk. 2, i undersøgelsesperioden. Som følge heraf blev importmængderne udelukket fra den midlertidigt fastsatte mængde af dumpingimport fra det berørte land. En anden eksporterende producent, nemlig Venus-gruppen, gjorde gældende, at visse transaktioner fejlagtigt blev talt med to gange. Kommissionen var enig med den eksporterende producent og justerede den samlede dumpingimportmængde ved at fjerne disse transaktioner.

| (69) | Følgelig blev mængden, markedsandelen og den gennemsnitlige pris på dumpingimporten revideret. |
| --- | --- |

(69)

Følgelig blev mængden, markedsandelen og den gennemsnitlige pris på dumpingimporten revideret.

| (70) | Dumpingimportens omfang og markedsandel: | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mængde | 15 826 | 27 291 | 34 494 | 33 252 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Markedsandel | 12,0 % | 14,6 % | 17,6 % | 16,9 % |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 121 | 146 | 140 |
| Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser |

(70)

Dumpingimportens omfang og markedsandel:

2009

2010

2011

UP

Mængde

15 826

27 291

34 494

33 252

Indeks (2009 = 100)

100

172

218

210

Markedsandel

12,0 %

14,6 %

17,6 %

16,9 %

Indeks (2009 = 100)

100

121

146

140

Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser

| (71) | Macro Bars and Wires eksporterede begrænsede mængder af den pågældende vare i undersøgelsesperioden, og Venus-gruppens transaktioner nævnt ovenfor udgjorde også begrænsede mængder, følgelig medfører fradraget af disse importmængder fra den samlede mængde af dumpingimport fra det berørte land ikke væsentlige ændringer i de tendenser, der er beskrevet i betragtning 69 og 71 i forordningen om midlertidig told. Derfor blev disse betragtninger i forordningen om midlertidig told bekræftet. |
| --- | --- |

(71)

Macro Bars and Wires eksporterede begrænsede mængder af den pågældende vare i undersøgelsesperioden, og Venus-gruppens transaktioner nævnt ovenfor udgjorde også begrænsede mængder, følgelig medfører fradraget af disse importmængder fra den samlede mængde af dumpingimport fra det berørte land ikke væsentlige ændringer i de tendenser, der er beskrevet i betragtning 69 og 71 i forordningen om midlertidig told. Derfor blev disse betragtninger i forordningen om midlertidig told bekræftet.

| (72) | Gennemsnitspriserne på dumpingimporten: | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitspris | 2 380 | 2 811 | 3 259 | 3 207 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser |

(72)

Gennemsnitspriserne på dumpingimporten:

2009

2010

2011

UP

Gennemsnitspris

2 380

2 811

3 259

3 207

Indeks (2009 = 100)

100

118

137

135

Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser

| (73) | Justeringen af dumpingimportmængden medfører ingen væsentlige ændringer i gennemsnitspriserne på den indiske dumpingimport eller beregningerne af underbudsmargenen. Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen er på 15 %, hvilket bekræfter konklusionerne i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(73)

Justeringen af dumpingimportmængden medfører ingen væsentlige ændringer i gennemsnitspriserne på den indiske dumpingimport eller beregningerne af underbudsmargenen. Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen er på 15 %, hvilket bekræfter konklusionerne i forordningen om midlertidig told.

| (74) | En eksporterende producent fra Indien påstod, at EU-salgspriserne forekom højst usandsynlige og sandsynligvis var fordrejede. Det skal dog understreges, at de priser, der anvendtes til underbudsberegningen blev indsamlet og efterprøvet under kontrolbesøg hos EU-producenterne i stikprøven. |
| --- | --- |

(74)

En eksporterende producent fra Indien påstod, at EU-salgspriserne forekom højst usandsynlige og sandsynligvis var fordrejede. Det skal dog understreges, at de priser, der anvendtes til underbudsberegningen blev indsamlet og efterprøvet under kontrolbesøg hos EU-producenterne i stikprøven.

| (75) | Konklusionerne i forbindelse med undersøgelsesresultaterne i betragtning 75-77 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed. |
| --- | --- |

(75)

Konklusionerne i forbindelse med undersøgelsesresultaterne i betragtning 75-77 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.

3.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

| (76) | Visse parter hævdede, at EU-erhvervsgrenens resultater burde betragtes som relativt positive i forbindelse med den globale økonomiske krise, og at med undtagelse af en skadesindikator, nemlig markedsandelen, tydede ingen af de øvrige indikatorer på, at der forekom skade. |
| --- | --- |

(76)

Visse parter hævdede, at EU-erhvervsgrenens resultater burde betragtes som relativt positive i forbindelse med den globale økonomiske krise, og at med undtagelse af en skadesindikator, nemlig markedsandelen, tydede ingen af de øvrige indikatorer på, at der forekom skade.

| (77) | En af parterne hævdede, at de gennemsnitlige salgspriser for EU-erhvervsgrenen steg med ca. 34 %, hvilket er langt mere end produktionsomkostningerne, som steg med 13 % i samme periode. I den forbindelse skal det bemærkes, at ved begyndelsen af den betragtede periode, dvs. i 2009, solgte EU-erhvervsgrenen til priser under produktionsomkostningerne og var først i stand til at sælge over produktionsomkostningerne fra 2011 og fremefter. |
| --- | --- |

(77)

En af parterne hævdede, at de gennemsnitlige salgspriser for EU-erhvervsgrenen steg med ca. 34 %, hvilket er langt mere end produktionsomkostningerne, som steg med 13 % i samme periode. I den forbindelse skal det bemærkes, at ved begyndelsen af den betragtede periode, dvs. i 2009, solgte EU-erhvervsgrenen til priser under produktionsomkostningerne og var først i stand til at sælge over produktionsomkostningerne fra 2011 og fremefter.

| (78) | Det fremgik af undersøgelsen, at selv om nogle skadesindikatorer, f.eks. produktionsmængde og kapacitetsudnyttelse, fulgte en positiv tendens, eller forblev stabile, f.eks. beskæftigelse, fulgte en række andre indikatorer for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, f.eks. rentabilitet, likviditet, investering og investeringsafkast, ikke en tilfredsstillende tendens i den betragtede periode. Mens indikatoren for investeringer blev forbedret i 2010, faldt den i 2011 og i undersøgelsesperioden til under niveauet for 2009. Trods en forbedring af investeringsafkastet fra 2009 til 2011, hvor det nåede op på 6,7 %, faldt det igen til 0,8 % i undersøgelsesperioden. På samme måde forbedredes indikatorerne for rentabilitet og likviditet indtil 2011, og de begyndte igen at blive dårligere i UP. Det kan derfor konkluderes, at EU-erhvervsgrenen begyndte at genrejse sig efter 2009, men dens genrejsning blev efterfølgende bremset på grund af dumpingimporten fra det berørte land. |
| --- | --- |

(78)

Det fremgik af undersøgelsen, at selv om nogle skadesindikatorer, f.eks. produktionsmængde og kapacitetsudnyttelse, fulgte en positiv tendens, eller forblev stabile, f.eks. beskæftigelse, fulgte en række andre indikatorer for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, f.eks. rentabilitet, likviditet, investering og investeringsafkast, ikke en tilfredsstillende tendens i den betragtede periode. Mens indikatoren for investeringer blev forbedret i 2010, faldt den i 2011 og i undersøgelsesperioden til under niveauet for 2009. Trods en forbedring af investeringsafkastet fra 2009 til 2011, hvor det nåede op på 6,7 %, faldt det igen til 0,8 % i undersøgelsesperioden. På samme måde forbedredes indikatorerne for rentabilitet og likviditet indtil 2011, og de begyndte igen at blive dårligere i UP. Det kan derfor konkluderes, at EU-erhvervsgrenen begyndte at genrejse sig efter 2009, men dens genrejsning blev efterfølgende bremset på grund af dumpingimporten fra det berørte land.

| (79) | Efter anmodning fra en interesseret part bekræftes det, at lagerbeholdningerne, der var blevet fastslået i betragtning 100 i forordningen om midlertidig told, vedrørte de stikprøveudvalgte EU-virksomheders aktivitet. |
| --- | --- |

(79)

Efter anmodning fra en interesseret part bekræftes det, at lagerbeholdningerne, der var blevet fastslået i betragtning 100 i forordningen om midlertidig told, vedrørte de stikprøveudvalgte EU-virksomheders aktivitet.

| (80) | EU-erhvervsgrenen hævdede, at målfortjenstmargenen på 5 %, der var blevet fastsat i den foreløbige fase, var for lav. Parten underbyggede ikke sin påstand i tilstrækkeligt omfang. I betragtning 95 i forordningen om midlertidig told forklares baggrunden for valget af denne fortjenstmargen, og undersøgelsen afslørede ikke andre grunde til at ændre den. Derfor opretholdes målfortjenesten på 5 % i forbindelse med de endelige undersøgelsesresultater. |
| --- | --- |

(80)

EU-erhvervsgrenen hævdede, at målfortjenstmargenen på 5 %, der var blevet fastsat i den foreløbige fase, var for lav. Parten underbyggede ikke sin påstand i tilstrækkeligt omfang. I betragtning 95 i forordningen om midlertidig told forklares baggrunden for valget af denne fortjenstmargen, og undersøgelsen afslørede ikke andre grunde til at ændre den. Derfor opretholdes målfortjenesten på 5 % i forbindelse med de endelige undersøgelsesresultater.

| (81) | En eksporterende producent påstod, at EU-erhvervsgrenens vanskeligheder i vidt omfang skyldes strukturelle problemer, og at målfortjenstmargenen på 5 % derfor var urealistisk. |
| --- | --- |

(81)

En eksporterende producent påstod, at EU-erhvervsgrenens vanskeligheder i vidt omfang skyldes strukturelle problemer, og at målfortjenstmargenen på 5 % derfor var urealistisk.

| (82) | Der mindes om, at ifølge retspraksis (8) har institutionerne behov for at fastsætte en fortjenstmargen, som EU-erhvervsgrenen med rimelighed kunne forventes at have under normale konkurrencevilkår i en situation uden subsidieret import. I 2007 var fortjenstmargenen på 3,7 %; fra 2008 blev den som følge af den finansielle og økonomiske krise negativ. I klagen blev det gjort gældende, og det fremgik af undersøgelsen, at dumpingimporten begyndte at komme til EU-markedet fra 2007, da importmængden steg fra 17 727 ton i 2006 til 24 811 ton. Det var derfor ikke muligt at fastlægge en målfortjenstmargen ud fra den fortjeneste, der med rimelighed kunne forventes af EU-producenterne af samme vare. Kommissionen konkluderede derfor, jf. artikel 95 i forordningen om midlertidig told, at det ikke var hensigtsmæssigt at anvende målfortjenesten på 5 % ud fra den reelle fortjeneste i andre dele af stålindustrien, som ikke har lidt under dumpingimport og subsidieret import, således som det er sket i andre nylige undersøgelse om lignende varer i samme sektor (9). Det skal desuden bemærkes, at fortjenstmargenen på 3,7 % i 2007 i mange tilfælde også betragtes som for lav på grund af den stigende tilstedeværelse af dumpingimport. Målfortjenesten på 5 % blev derfor opretholdt med henblik på de endelige konklusioner. |
| --- | --- |

(82)

Der mindes om, at ifølge retspraksis (8) har institutionerne behov for at fastsætte en fortjenstmargen, som EU-erhvervsgrenen med rimelighed kunne forventes at have under normale konkurrencevilkår i en situation uden subsidieret import. I 2007 var fortjenstmargenen på 3,7 %; fra 2008 blev den som følge af den finansielle og økonomiske krise negativ. I klagen blev det gjort gældende, og det fremgik af undersøgelsen, at dumpingimporten begyndte at komme til EU-markedet fra 2007, da importmængden steg fra 17 727 ton i 2006 til 24 811 ton. Det var derfor ikke muligt at fastlægge en målfortjenstmargen ud fra den fortjeneste, der med rimelighed kunne forventes af EU-producenterne af samme vare. Kommissionen konkluderede derfor, jf. artikel 95 i forordningen om midlertidig told, at det ikke var hensigtsmæssigt at anvende målfortjenesten på 5 % ud fra den reelle fortjeneste i andre dele af stålindustrien, som ikke har lidt under dumpingimport og subsidieret import, således som det er sket i andre nylige undersøgelse om lignende varer i samme sektor (9). Det skal desuden bemærkes, at fortjenstmargenen på 3,7 % i 2007 i mange tilfælde også betragtes som for lav på grund af den stigende tilstedeværelse af dumpingimport. Målfortjenesten på 5 % blev derfor opretholdt med henblik på de endelige konklusioner.

4.   Konklusion om skade

| (83) | Kommissionen konkluderer derfor, at erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 78-105 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen konkluderer derfor, at erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 78-105 i forordningen om midlertidig told.

F.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

1.   Dumpingimportens virkninger

| (84) | En eksporterende producent hævdede, at forordningen om midlertidig told ikke tog højde for, at EU-erhvervsgrenen siden 2009 havde været i stand til at drage fordel af stigningen i forbruget, og at Kommissionen ikke kan antage, at EU-erhvervsgrenen vil være i stand til at bevare sin markedsandel på ubestemt tid. |
| --- | --- |

(84)

En eksporterende producent hævdede, at forordningen om midlertidig told ikke tog højde for, at EU-erhvervsgrenen siden 2009 havde været i stand til at drage fordel af stigningen i forbruget, og at Kommissionen ikke kan antage, at EU-erhvervsgrenen vil være i stand til at bevare sin markedsandel på ubestemt tid.

| (85) | Som reaktion på disse argumenter skal det bemærkes, at undersøgelsen viste, at markedsandelen for den indiske dumpingimport steg i et hurtigere tempo end forbruget på EU-markedet. Mængden af den indiske dumpingimport steg med 110 %, mens forbruget steg med 50 % i samme periode. Det fremgik også af undersøgelsen, at de gennemsnitlige indiske priser konstant var lavere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige pris i samme periode, at de underbød EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige pris med 15 % i undersøgelsesperioden. Følgelig kunne EU-erhvervsgrenen, som faktisk til en vis grad nød godt af det øgede forbrug og også kunne øge sin salgsmængde med 40 %, ikke bevare sin markedsandel, som det kunne forventes med markedsvilkår, der var under forbedring, og i betragtning af EU-erhvervsgrenens ledige produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(85)

Som reaktion på disse argumenter skal det bemærkes, at undersøgelsen viste, at markedsandelen for den indiske dumpingimport steg i et hurtigere tempo end forbruget på EU-markedet. Mængden af den indiske dumpingimport steg med 110 %, mens forbruget steg med 50 % i samme periode. Det fremgik også af undersøgelsen, at de gennemsnitlige indiske priser konstant var lavere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige pris i samme periode, at de underbød EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige pris med 15 % i undersøgelsesperioden. Følgelig kunne EU-erhvervsgrenen, som faktisk til en vis grad nød godt af det øgede forbrug og også kunne øge sin salgsmængde med 40 %, ikke bevare sin markedsandel, som det kunne forventes med markedsvilkår, der var under forbedring, og i betragtning af EU-erhvervsgrenens ledige produktionskapacitet.

2.   Andre faktorers indvirkning

2.1.   Den ikke-dumpede import

| (86) | I den betragtede periode var udviklingen i den ikke-dumpede import og de ikke-dumpede priser sammenligneligt med udviklingen i dumpingimporten og -priserne. Desuden var priserne på dumpingimporten på stort set samme niveau som priserne på den ikke-dumpede import, idet de gennemsnitlige ikke-dumpede priser var 0,4 % lavere. Derudover udgør mængden af ikke-dumpet import mindre end 6 % af den samlede import fra det berørte land og kun lidt over 1 % af markedsandelen. Derfor konkluderede Kommissionen, at den skade, der er forårsaget af den ikke-dumpede import fra det berørte land, ikke bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra det berørte land og den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen i UP. |
| --- | --- |

(86)

I den betragtede periode var udviklingen i den ikke-dumpede import og de ikke-dumpede priser sammenligneligt med udviklingen i dumpingimporten og -priserne. Desuden var priserne på dumpingimporten på stort set samme niveau som priserne på den ikke-dumpede import, idet de gennemsnitlige ikke-dumpede priser var 0,4 % lavere. Derudover udgør mængden af ikke-dumpet import mindre end 6 % af den samlede import fra det berørte land og kun lidt over 1 % af markedsandelen. Derfor konkluderede Kommissionen, at den skade, der er forårsaget af den ikke-dumpede import fra det berørte land, ikke bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra det berørte land og den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen i UP.

2.2.   Import fra tredjelande

| (87) | To indiske eksporterende producenter og de indiske myndigheder fastholdt deres påstand om, at importen af tråd af rustfrit stål fra Folkerepublikken Kina (»Kina«) burde have været omfattet af undersøgelsen, og at indvirkningen af importen fra Kina på EU-markedet og EU-erhvervsgrenen var undervurderet. |
| --- | --- |

(87)

To indiske eksporterende producenter og de indiske myndigheder fastholdt deres påstand om, at importen af tråd af rustfrit stål fra Folkerepublikken Kina (»Kina«) burde have været omfattet af undersøgelsen, og at indvirkningen af importen fra Kina på EU-markedet og EU-erhvervsgrenen var undervurderet.

| (88) | Da der siden indledningsfasen, jf. betragtning 115 i forordningen om midlertidig told, ikke er fremlagt bevis for dumping, der forvolder EU-erhvervsgrenen skade, og som kunne have berettiget indledningen af en antidumpingundersøgelse af importen med oprindelse i Kina, afvises påstanden om, at Kina burde have været omfattet af undersøgelsen, derfor som ubegrundet. |
| --- | --- |

(88)

Da der siden indledningsfasen, jf. betragtning 115 i forordningen om midlertidig told, ikke er fremlagt bevis for dumping, der forvolder EU-erhvervsgrenen skade, og som kunne have berettiget indledningen af en antidumpingundersøgelse af importen med oprindelse i Kina, afvises påstanden om, at Kina burde have været omfattet af undersøgelsen, derfor som ubegrundet.

| (89) | Importen fra Kina udviste dog en stigende tendens i den betragtede periode og nåede en markedsandel på 8,3 % i UP, jf. betragtning 113 i forordningen om midlertidig told. Endvidere var de kinesiske importpriser lavere end EU-erhvervsgrenens priser og de indiske eksporterende producenters priser på EU-markedet. Det blev derfor også undersøgt, om importen fra Folkerepublikken Kina kunne have bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, og om den har brudt årsagssammenhængen mellem skaden og den indiske dumpingimport. |
| --- | --- |

(89)

Importen fra Kina udviste dog en stigende tendens i den betragtede periode og nåede en markedsandel på 8,3 % i UP, jf. betragtning 113 i forordningen om midlertidig told. Endvidere var de kinesiske importpriser lavere end EU-erhvervsgrenens priser og de indiske eksporterende producenters priser på EU-markedet. Det blev derfor også undersøgt, om importen fra Folkerepublikken Kina kunne have bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, og om den har brudt årsagssammenhængen mellem skaden og den indiske dumpingimport.

| (90) | De foreliggende oplysninger i den midlertidige fase tydede på, at varesammensætningen for den kinesiske import var forskellig, og at de områder, hvor der fandtes kinesiske produkter, var forskellige i forhold til de varer, som EU-erhvervsgrenen solgte, eller endog i forhold til de indiske varer, der blev solgt på EU-markedet. |
| --- | --- |

(90)

De foreliggende oplysninger i den midlertidige fase tydede på, at varesammensætningen for den kinesiske import var forskellig, og at de områder, hvor der fandtes kinesiske produkter, var forskellige i forhold til de varer, som EU-erhvervsgrenen solgte, eller endog i forhold til de indiske varer, der blev solgt på EU-markedet.

| (91) | Efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger modtog Kommissionen flere påstande om, at den kinesiske lavprisimport i UP muligvis brød årsagssammenhængen mellem den dumpede indiske import og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(91)

Efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger modtog Kommissionen flere påstande om, at den kinesiske lavprisimport i UP muligvis brød årsagssammenhængen mellem den dumpede indiske import og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

| (92) | Det fremgik af den analyse, der er foretaget på grundlag af importstatistikker vedrørende de to KN-koder, der er omfattet af undersøgelsen, at 29 % af den kinesiske import fandt sted i den lavere ende af markedet (under KN-kode 7223 00 99). Dette forklarer til dels, hvorfor de kinesiske priser i gennemsnit er lavere end EU-erhvervsgrenens og de indiske eksporterende producenters priser. Statistikkerne for KN-kode 7223 00 99 viste også, at de kinesiske producenters kunder var koncentreret i Det Forenede Kongerige, hvor EU-erhvervsgrenen grundlæggende ikke producerede.









  Gennemsnitspris (EUR pr. ton) | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 72 230 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 |
| 72 230 099 | 765 | 1 458 | 1 472 | 1 320 |
| Kilde: Eurostat |

(92)

Det fremgik af den analyse, der er foretaget på grundlag af importstatistikker vedrørende de to KN-koder, der er omfattet af undersøgelsen, at 29 % af den kinesiske import fandt sted i den lavere ende af markedet (under KN-kode 7223 00 99). Dette forklarer til dels, hvorfor de kinesiske priser i gennemsnit er lavere end EU-erhvervsgrenens og de indiske eksporterende producenters priser. Statistikkerne for KN-kode 7223 00 99 viste også, at de kinesiske producenters kunder var koncentreret i Det Forenede Kongerige, hvor EU-erhvervsgrenen grundlæggende ikke producerede.

Gennemsnitspris (EUR pr. ton)

2009

2010

2011

UP

72 230 019

2 974

3 286

3 436

2 995

72 230 099

765

1 458

1 472

1 320

Kilde: Eurostat

| (93) | Hvad angår KN-kode 7223 00 19 fremgik det af analyserne ud fra PCN, at både EU-erhvervsgrenen og de indiske producenter især konkurrerede i den øverste ende af markedet, hvor priserne kunne være op til fire gange højere end priserne i den laveste ende under samme KN-kode. (10) Undersøgelsen viste også, at prisudsving generelt er knyttet til varetypen og til nikkelindholdet. |
| --- | --- |

(93)

Hvad angår KN-kode 7223 00 19 fremgik det af analyserne ud fra PCN, at både EU-erhvervsgrenen og de indiske producenter især konkurrerede i den øverste ende af markedet, hvor priserne kunne være op til fire gange højere end priserne i den laveste ende under samme KN-kode. (10) Undersøgelsen viste også, at prisudsving generelt er knyttet til varetypen og til nikkelindholdet.

| (94) | For så vidt angår prisniveauet for importen fra Folkerepublikken Kina skal det bemærkes, at fra 2009 til UP lå gennemsnitsprisen for den kinesiske import over prisen på dumpingeksporten af den pågældende vare fra Indien, som det fremgår af følgende tabel, der viser den gennemsnitlige pris på den kinesiske eksport, der henhører under KN-kode 7223 00 19.










  Gennemsnitspris (EUR pr. MT) | 2009 | 2010 | 2011 | UP | UP + 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 72 230 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 | 3 093 |
| Kilde: Eurostat |

(94)

For så vidt angår prisniveauet for importen fra Folkerepublikken Kina skal det bemærkes, at fra 2009 til UP lå gennemsnitsprisen for den kinesiske import over prisen på dumpingeksporten af den pågældende vare fra Indien, som det fremgår af følgende tabel, der viser den gennemsnitlige pris på den kinesiske eksport, der henhører under KN-kode 7223 00 19.

Gennemsnitspris (EUR pr. MT)

2009

2010

2011

UP

UP + 1

72 230 019

2 974

3 286

3 436

2 995

3 093

Kilde: Eurostat

| (95) | I undersøgelsesperioden faldt de gennemsnitlige kinesiske importpriser for første gang til under den indiske dumpingimportpris. Dette forhold blev dog anset for at være af midlertidig karakter, da det kinesiske prisniveau i året efter undersøgelsesperioden steg og igen var højere end de indiske priser. |
| --- | --- |

(95)

I undersøgelsesperioden faldt de gennemsnitlige kinesiske importpriser for første gang til under den indiske dumpingimportpris. Dette forhold blev dog anset for at være af midlertidig karakter, da det kinesiske prisniveau i året efter undersøgelsesperioden steg og igen var højere end de indiske priser.

| (96) | Desuden viste sammenligningen mellem importmængden fra det berørte land og importmængden fra Folkerepublikken Kina, at på et hvilket som helst tidspunkt i den betragtede periode og navnlig i undersøgelsesperioden var importen fra Folkerepublikken Kina på et meget lavere niveau end importen fra Indien. Importmængderne for Folkerepublikken Kina udgjorde grundlæggende mindre end halvdelen af den samlede import fra Indien. |
| --- | --- |

(96)

Desuden viste sammenligningen mellem importmængden fra det berørte land og importmængden fra Folkerepublikken Kina, at på et hvilket som helst tidspunkt i den betragtede periode og navnlig i undersøgelsesperioden var importen fra Folkerepublikken Kina på et meget lavere niveau end importen fra Indien. Importmængderne for Folkerepublikken Kina udgjorde grundlæggende mindre end halvdelen af den samlede import fra Indien.

| (97) | Selv hvis importen fra Folkerepublikken Kina derfor kunne have bidraget til EU-erhvervsgrenens skade, kunne den ikke have påvirket EU-erhvervsgrenens situation i det omfang, at den bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimport fra det berørte land og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Derfor bekræftes betragtning 113 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(97)

Selv hvis importen fra Folkerepublikken Kina derfor kunne have bidraget til EU-erhvervsgrenens skade, kunne den ikke have påvirket EU-erhvervsgrenens situation i det omfang, at den bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimport fra det berørte land og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Derfor bekræftes betragtning 113 i forordningen om midlertidig told.

2.3.   Konkurrence fra andre EU-producenter

| (98) | En af parterne hævdede, at EU-producenternes ringe økonomiske resultater kunne være forvoldt af konkurrence fra andre EU-producenter, som ikke var klagere eller ikke havde givet udtryk for deres støtte til undersøgelsen ved sagens indledning. |
| --- | --- |

(98)

En af parterne hævdede, at EU-producenternes ringe økonomiske resultater kunne være forvoldt af konkurrence fra andre EU-producenter, som ikke var klagere eller ikke havde givet udtryk for deres støtte til undersøgelsen ved sagens indledning.

| (99) | Markedsandelen for andre EU-producenter udviklede sig som følger: | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Andre EU-producenters salg i EU (ton) | 34 926 | 55 740 | 55 124 | 55 124 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 160 | 158 | 158 |
| Andre producenters markedsandel i Unionen | 26,6 % | 29,8 % | 28,1 % | 27,9 % |
| Kilde: Eurostat Kilde: klagen og spørgeskemabesvarelser |

(99)

Markedsandelen for andre EU-producenter udviklede sig som følger:

2009

2010

2011

UP

Andre EU-producenters salg i EU (ton)

34 926

55 740

55 124

55 124

Indeks (2009 = 100)

100

160

158

158

Andre producenters markedsandel i Unionen

26,6 %

29,8 %

28,1 %

27,9 %

Kilde: Eurostat Kilde: klagen og spørgeskemabesvarelser

| (100) | De EU-producenter, som ikke klagede, og som ikke specifikt gav udtryk for tilslutning til undersøgelsen, tegnede sig for 44 % af det samlede EU-salg som anført i betragtning 86 i forordningen om midlertidig told. Deres salg steg med 58 % fra ca. 34 926 ton i 2009 til 55 124 ton i den betragtede periode. Men denne vækst er relativt beskeden i forhold til væksten i dumpingimporten fra det berørte land i samme periode (+ 110 %). Endvidere forblev markedsandelen for disse EU-producenter relativt stabil i den betragtede periode, og det blev ikke konstateret, at deres priser var lavere end priserne hos EU-producenterne i stikprøven. Det konkluderes derfor, at deres salg på EU-markedet ikke havde bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen havde lidt. |
| --- | --- |

(100)

De EU-producenter, som ikke klagede, og som ikke specifikt gav udtryk for tilslutning til undersøgelsen, tegnede sig for 44 % af det samlede EU-salg som anført i betragtning 86 i forordningen om midlertidig told. Deres salg steg med 58 % fra ca. 34 926 ton i 2009 til 55 124 ton i den betragtede periode. Men denne vækst er relativt beskeden i forhold til væksten i dumpingimporten fra det berørte land i samme periode (+ 110 %). Endvidere forblev markedsandelen for disse EU-producenter relativt stabil i den betragtede periode, og det blev ikke konstateret, at deres priser var lavere end priserne hos EU-producenterne i stikprøven. Det konkluderes derfor, at deres salg på EU-markedet ikke havde bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen havde lidt.

3.   Konklusion om årsagssammenhæng

| (101) | Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 121-124 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(101)

Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 121-124 i forordningen om midlertidig told.

G.   UNIONENS INTERESSER

1.   Generelle betragtninger

| (102) | Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 125 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(102)

Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 125 i forordningen om midlertidig told.

2.   EU-erhvervsgrenens interesser

| (103) | Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 126-133 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(103)

Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 126-133 i forordningen om midlertidig told.

3.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

| (104) | Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 142-144 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(104)

Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 142-144 i forordningen om midlertidig told.

4.   Brugernes interesser

| (105) | Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger tog syv brugere og en brugersammenslutning kontakt til Kommissionen og viste interesse for at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Efter deres anmodning fik de tilsendt spørgeskemaer i april 2013. Der var dog kun to brugere, der indsendte en fuldstændig spørgeskemabesvarelse, og generelt set tegnede de samarbejdsvillige brugere sig for 12 % af den samlede import fra det berørte land i undersøgelsesperioden og for 2,5 % af det samlede EU-forbrug, selv om de havde 32 personer direkte beskæftiget med fremstilling af færdige varer, der omfatter den pågældende vare. Den økonomiske indvirkning af foranstaltningerne på brugerne blev taget op til fornyet vurdering på grundlag af de nye oplysninger i spørgeskemabesvarelserne, og der blev aflagt besøg hos to brugere for at kontrollere de afgivne oplysninger. |
| --- | --- |

(105)

Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger tog syv brugere og en brugersammenslutning kontakt til Kommissionen og viste interesse for at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Efter deres anmodning fik de tilsendt spørgeskemaer i april 2013. Der var dog kun to brugere, der indsendte en fuldstændig spørgeskemabesvarelse, og generelt set tegnede de samarbejdsvillige brugere sig for 12 % af den samlede import fra det berørte land i undersøgelsesperioden og for 2,5 % af det samlede EU-forbrug, selv om de havde 32 personer direkte beskæftiget med fremstilling af færdige varer, der omfatter den pågældende vare. Den økonomiske indvirkning af foranstaltningerne på brugerne blev taget op til fornyet vurdering på grundlag af de nye oplysninger i spørgeskemabesvarelserne, og der blev aflagt besøg hos to brugere for at kontrollere de afgivne oplysninger.

| (106) | Brugerne hævdede, at et fortjenstniveau på 9 %, som anført i betragtning 136 i forordningen om midlertidig told, var for højt og ikke repræsentativt for brugerindustrien. Efter modtagelsen af supplerende spørgeskemabesvarelser blev den gennemsnitlige fortjeneste for alle samarbejdsvillige brugere beregnet igen og fastsat til 2 % af omsætningen. |
| --- | --- |

(106)

Brugerne hævdede, at et fortjenstniveau på 9 %, som anført i betragtning 136 i forordningen om midlertidig told, var for højt og ikke repræsentativt for brugerindustrien. Efter modtagelsen af supplerende spørgeskemabesvarelser blev den gennemsnitlige fortjeneste for alle samarbejdsvillige brugere beregnet igen og fastsat til 2 % af omsætningen.

| (107) | Det blev også konstateret, at for så vidt angår de samarbejdsvillige brugere udgjorde indkøb fra det berørte land i gennemsnit 44 % af det samlede indkøb af den pågældende vare, og det berørte land var den eneste forsyningskilde for to samarbejdsvillige brugere. I undersøgelsesperioden udgjorde omsætningen af den vare, der indeholder den pågældende vare, gennemsnitligt 14 % af den samlede omsætning hos de samarbejdsvillige brugere. |
| --- | --- |

(107)

Det blev også konstateret, at for så vidt angår de samarbejdsvillige brugere udgjorde indkøb fra det berørte land i gennemsnit 44 % af det samlede indkøb af den pågældende vare, og det berørte land var den eneste forsyningskilde for to samarbejdsvillige brugere. I undersøgelsesperioden udgjorde omsætningen af den vare, der indeholder den pågældende vare, gennemsnitligt 14 % af den samlede omsætning hos de samarbejdsvillige brugere.

| (108) | Selv hvis man går ud fra det værst tænkelige scenarie for EU-markedet, dvs. at der ikke kan videregives potentielle prisstigninger til distributionskæden, og brugerne fortsætter med at købe de hidtidige mængder i det berørte land, vil virkningen af tolden på brugernes rentabilitet, der stammer fra aktiviteter, hvor den pågældende vare anvendes, eller hvori den indgår, betyde et fald til et tabsgivende niveau, hvor brugerne vil have en (negativ) fortjeneste på -0,6 %. |
| --- | --- |

(108)

Selv hvis man går ud fra det værst tænkelige scenarie for EU-markedet, dvs. at der ikke kan videregives potentielle prisstigninger til distributionskæden, og brugerne fortsætter med at købe de hidtidige mængder i det berørte land, vil virkningen af tolden på brugernes rentabilitet, der stammer fra aktiviteter, hvor den pågældende vare anvendes, eller hvori den indgår, betyde et fald til et tabsgivende niveau, hvor brugerne vil have en (negativ) fortjeneste på -0,6 %.

| (109) | Kommissionen erkender, at virkningen på kort og mellemlang sigt bliver mere udtalt på individuelt plan for de brugere, der får deres samlede import fra Indien. Det er dog forholdsvis få rent talmæssigt (to af de samarbejdsvillige brugere). De har desuden muligheden, forudsat at deres indiske producent samarbejder, for at anmode om tilbagebetaling af told, jf. grundforordningens artikel 11, hvis alle betingelser for en sådan tilbagebetaling er opfyldt. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen erkender, at virkningen på kort og mellemlang sigt bliver mere udtalt på individuelt plan for de brugere, der får deres samlede import fra Indien. Det er dog forholdsvis få rent talmæssigt (to af de samarbejdsvillige brugere). De har desuden muligheden, forudsat at deres indiske producent samarbejder, for at anmode om tilbagebetaling af told, jf. grundforordningens artikel 11, hvis alle betingelser for en sådan tilbagebetaling er opfyldt.

| (110) | Visse brugere gentog deres bekymring for, at foranstaltningerne ville ramme visse typer tråd, der ikke produceres i Europa, nemlig typer fra den såkaldte »serie 200« som beskrevet i betragtning 139 i forordningen om midlertidig told. Ifølge brugerne skyldes den manglende EU-produktion den begrænsede efterspørgsel og den særlige produktionsproces. |
| --- | --- |

(110)

Visse brugere gentog deres bekymring for, at foranstaltningerne ville ramme visse typer tråd, der ikke produceres i Europa, nemlig typer fra den såkaldte »serie 200« som beskrevet i betragtning 139 i forordningen om midlertidig told. Ifølge brugerne skyldes den manglende EU-produktion den begrænsede efterspørgsel og den særlige produktionsproces.

| (111) | Undersøgelsen viste dog, at denne type tråd af rustfrit stål fremstilles af EU-erhvervsgrenen, og at den udgør en begrænset andel af EU-markedet. For brugerne findes der også alternative leveringskilder fra lande, der ikke er omfattet af antidumping- eller antisubsidieforanstaltninger. Endvidere kan andre typer tråd af rustfrit stål anvendes til de samme formål. Følgelig kan indførelsen af foranstaltningerne ikke få en mærkbar indflydelse på EU-markedet og på disse brugere. Påstanden afvises derfor. |
| --- | --- |

(111)

Undersøgelsen viste dog, at denne type tråd af rustfrit stål fremstilles af EU-erhvervsgrenen, og at den udgør en begrænset andel af EU-markedet. For brugerne findes der også alternative leveringskilder fra lande, der ikke er omfattet af antidumping- eller antisubsidieforanstaltninger. Endvidere kan andre typer tråd af rustfrit stål anvendes til de samme formål. Følgelig kan indførelsen af foranstaltningerne ikke få en mærkbar indflydelse på EU-markedet og på disse brugere. Påstanden afvises derfor.

| (112) | Visse brugere fremhævede den længere leveringstid for samme vare fra EU-producenterne i forhold til leveringstiden for den pågældende vare fra Indien. Muligheden for, at de handlende og forhandlerne kan oplagre varer og disponere over disse hurtigt, underminerer dog ikke de faktiske beviser for de negative virkninger af dumpingimporten. Påstanden måtte derfor afvises. |
| --- | --- |

(112)

Visse brugere fremhævede den længere leveringstid for samme vare fra EU-producenterne i forhold til leveringstiden for den pågældende vare fra Indien. Muligheden for, at de handlende og forhandlerne kan oplagre varer og disponere over disse hurtigt, underminerer dog ikke de faktiske beviser for de negative virkninger af dumpingimporten. Påstanden måtte derfor afvises.

| (113) | Hvis man tager ovenstående i betragtning, konkluderes det, at EU-markedet generelt vil drage fordel af indførelsen af foranstaltningerne, selv om nogle brugere sandsynligvis påvirkes negativt af foranstaltningerne over for importen fra det berørte land mere end andre. Det konkluderes navnlig, at genoprettelsen af rimelige handelsvilkår på EU-markedet vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at tilpasse sine priser til produktionsomkostningerne; opretholde produktionen og beskæftigelsen; genvinde tidligere tabte markedsandele og udnytte stordriftsfordelene. Det burde give erhvervsgrenen mulighed for at opnå fornuftige fortjenstmargener, der vil gøre det muligt at operere effektivt på mellemlang og lang sigt. Sideløbende vil erhvervsgrenen forbedre sin overordnede finansielle situation. Desuden fremgik det af undersøgelsen, at foranstaltningerne generelt vil få begrænset indvirkning på brugerne og på ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Det konkluderes derfor, at de samlede fordele af foranstaltningerne synes at opveje virkningerne for brugerne af den pågældende vare på EU-markedet. |
| --- | --- |

(113)

Hvis man tager ovenstående i betragtning, konkluderes det, at EU-markedet generelt vil drage fordel af indførelsen af foranstaltningerne, selv om nogle brugere sandsynligvis påvirkes negativt af foranstaltningerne over for importen fra det berørte land mere end andre. Det konkluderes navnlig, at genoprettelsen af rimelige handelsvilkår på EU-markedet vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at tilpasse sine priser til produktionsomkostningerne; opretholde produktionen og beskæftigelsen; genvinde tidligere tabte markedsandele og udnytte stordriftsfordelene. Det burde give erhvervsgrenen mulighed for at opnå fornuftige fortjenstmargener, der vil gøre det muligt at operere effektivt på mellemlang og lang sigt. Sideløbende vil erhvervsgrenen forbedre sin overordnede finansielle situation. Desuden fremgik det af undersøgelsen, at foranstaltningerne generelt vil få begrænset indvirkning på brugerne og på ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Det konkluderes derfor, at de samlede fordele af foranstaltningerne synes at opveje virkningerne for brugerne af den pågældende vare på EU-markedet.

5.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (114) | På baggrund af ovenstående bekræftes vurderingen i betragtning 145 og 146 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(114)

På baggrund af ovenstående bekræftes vurderingen i betragtning 145 og 146 i forordningen om midlertidig told.

H.   ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

1.   Skadestærskel

| (115) | For en eksporterende producent blev skadestærsklen nedjusteret efter virksomhedens påstand om, at der var foretaget fejl på grund af en forveksling mellem valutasatsen på visse transaktioner og indregningen af visse interne salgstransaktioner i beregningen. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 148-151 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(115)

For en eksporterende producent blev skadestærsklen nedjusteret efter virksomhedens påstand om, at der var foretaget fejl på grund af en forveksling mellem valutasatsen på visse transaktioner og indregningen af visse interne salgstransaktioner i beregningen. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 148-151 i forordningen om midlertidig told.

| (116) | Samme eksporterende producent påstod, at den indiske eksport til Unionen foregår til grossister, og at EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet foregår til slutbrugerne, og at Kommissionen derfor ikke foretog sammenligningen i det rette handelsled. Undersøgelsen viste dog, at de indiske eksporterende producenter sælger til begge kategorier af kunder, og at de konkurrerer med EU-producenterne om de samme kategorier af kunder. |
| --- | --- |

(116)

Samme eksporterende producent påstod, at den indiske eksport til Unionen foregår til grossister, og at EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet foregår til slutbrugerne, og at Kommissionen derfor ikke foretog sammenligningen i det rette handelsled. Undersøgelsen viste dog, at de indiske eksporterende producenter sælger til begge kategorier af kunder, og at de konkurrerer med EU-producenterne om de samme kategorier af kunder.

2.   Konklusion om skadestærskel

| (117) | Der blev ikke beregnet en individuel skademargen for Macro Bars and Wires, da denne virksomheds endelige dumpingmargen lå på bagatelgrænsen, jf. betragtning 51. |
| --- | --- |

(117)

Der blev ikke beregnet en individuel skademargen for Macro Bars and Wires, da denne virksomheds endelige dumpingmargen lå på bagatelgrænsen, jf. betragtning 51.

| (118) | Den metode, der anvendes i forordningen om midlertidig told, bekræftes. |
| --- | --- |

(118)

Den metode, der anvendes i forordningen om midlertidig told, bekræftes.

3.   Endelige foranstaltninger

| (119) | På baggrund af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af dumpingimporten, under hensyntagen til den konstaterede subsidiemargen i Kommissionens forordning (EU) nr. 419/2013. |
| --- | --- |

(119)

På baggrund af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af dumpingimporten, under hensyntagen til den konstaterede subsidiemargen i Kommissionens forordning (EU) nr. 419/2013.

| (120) | Den endelige antidumpingtold blev således fastlagt ved at sammenligne skadestærsklerne og dumpingmargenerne under hensyntagen til subsidiemargenerne ved i fuldt omfang at trække dem fra den relevante dumpingmargen. Den endelige antidumpingtold bør derfor være som følger:









  Virksomhed | Dumpingmargen | Udligningstold | Skadesmargen | Endelig antidumpingtold |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GARG Inox | 11,8 % | 3,4 % | 22,6 % | 8,4 % |
| KEI Industries | 7,0 % | 0,0 % | 41,9 % | 7,7 % |
| Macro Bars and Wires | 0,0 % | 3,4 % | 30,3 % | 0,0 % |
| Nevatia Steel & Alloys | 4,1 % | 3,4 % | 23,8 % | 0,7 % |
| Raajratna Metal Industries | 16,2 % | 3,7 % | 17,2 % | 12,5 % |
| Venus-gruppen | 11,6 % | 3,0 % | 23,4 % | 8,6 % |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd. | 6,8 % | 0,0 % | 32,1 % | 6,8 % |
| Samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven | 8,4 % | 3,4 % | 23,7 % | 5,0 % |
| Alle andre virksomheder | 16,2 % | 3,7 % | 41,9 % | 12,5 % |

(120)

Den endelige antidumpingtold blev således fastlagt ved at sammenligne skadestærsklerne og dumpingmargenerne under hensyntagen til subsidiemargenerne ved i fuldt omfang at trække dem fra den relevante dumpingmargen. Den endelige antidumpingtold bør derfor være som følger:

Virksomhed

Dumpingmargen

Udligningstold

Skadesmargen

Endelig antidumpingtold

GARG Inox

11,8 %

3,4 %

22,6 %

8,4 %

KEI Industries

7,0 %

0,0 %

41,9 %

7,7 %

Macro Bars and Wires

0,0 %

3,4 %

30,3 %

0,0 %

Nevatia Steel & Alloys

4,1 %

3,4 %

23,8 %

0,7 %

Raajratna Metal Industries

16,2 %

3,7 %

17,2 %

12,5 %

Venus-gruppen

11,6 %

3,0 %

23,4 %

8,6 %

Viraj Profiles Vpl. Ltd.

6,8 %

0,0 %

32,1 %

6,8 %

Samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven

8,4 %

3,4 %

23,7 %

5,0 %

Alle andre virksomheder

16,2 %

3,7 %

41,9 %

12,5 %

| (121) | De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i Indien, der er fremstillet af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(121)

De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i Indien, der er fremstillet af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.

| (122) | En eksporterende producent i det berørte land afgav et pristilsagn indhold til grundforordningens artikel 8, stk.1. |
| --- | --- |

(122)

En eksporterende producent i det berørte land afgav et pristilsagn indhold til grundforordningens artikel 8, stk.1.

| (123) | I de senere år har den pågældende vare været udsat for markante prisudsving, og det er derfor ikke hensigtsmæssigt at afgive et fast pristilsagn for denne vare. For at løse dette problem tilbød den indiske eksporterende producent en indekseringsklausul baseret på råvareomkostningerne. Det skal i den forbindelse bemærkes, at der ikke er nogen direkte og præcis sammenhæng mellem prisudsvingene og udsvingene i indekset, og at indeksering derfor ikke findes hensigtsmæssig. Desuden har undersøgelsen vist, at der findes forskellige typer af den pågældende vare, som ikke nemt kan adskilles og derfor har betydelige prisforskelle. |
| --- | --- |

(123)

I de senere år har den pågældende vare været udsat for markante prisudsving, og det er derfor ikke hensigtsmæssigt at afgive et fast pristilsagn for denne vare. For at løse dette problem tilbød den indiske eksporterende producent en indekseringsklausul baseret på råvareomkostningerne. Det skal i den forbindelse bemærkes, at der ikke er nogen direkte og præcis sammenhæng mellem prisudsvingene og udsvingene i indekset, og at indeksering derfor ikke findes hensigtsmæssig. Desuden har undersøgelsen vist, at der findes forskellige typer af den pågældende vare, som ikke nemt kan adskilles og derfor har betydelige prisforskelle.

| (124) | Desuden producerer den eksporterende producent en række varer af rustfrit stål og kan sælge disse varer til de samme kunder i Unionen gennem sine handelsselskaber. Dette kunne skabe en alvorlig risiko for krydskompensation og gøre det yderst vanskeligt at føre effektivt tilsyn med pristilsagnet. |
| --- | --- |

(124)

Desuden producerer den eksporterende producent en række varer af rustfrit stål og kan sælge disse varer til de samme kunder i Unionen gennem sine handelsselskaber. Dette kunne skabe en alvorlig risiko for krydskompensation og gøre det yderst vanskeligt at føre effektivt tilsyn med pristilsagnet.

| (125) | Ud fra ovenstående konkluderede Kommissionen, at pristilsagnet ikke kan godtages. |
| --- | --- |

(125)

Ud fra ovenstående konkluderede Kommissionen, at pristilsagnet ikke kan godtages.

| (126) | Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen (11) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen om indførelse af den endelige antidumpingtold blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser. |
| --- | --- |

(126)

Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen (11) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen om indførelse af den endelige antidumpingtold blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.

4.   Endelig opkrævning af midlertidig antidumpingtold

| (127) | På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told — |
| --- | --- |

(127)

På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse former for tråd af rustfrit stål med en vægtprocent på:

| — | nikkel på 2,5 % og derover, undtagen tråd med indhold af nikkel på 28 % og derover, men ikke over 31 %, og af krom på 20 % og derover, men ikke over 22 % |
| --- | --- |

—

nikkel på 2,5 % og derover, undtagen tråd med indhold af nikkel på 28 % og derover, men ikke over 31 %, og af krom på 20 % og derover, men ikke over 22 %

| — | nikkel på 2,5 % og derunder, undtagen tråd med indhold af krom på 13 % og derover, men ikke over 25 %, og aluminium på 3,5 % eller derover, men ikke over 6 % |
| --- | --- |

—

nikkel på 2,5 % og derunder, undtagen tråd med indhold af krom på 13 % og derover, men ikke over 25 %, og aluminium på 3,5 % eller derover, men ikke over 6 %

i øjeblikket henhørende under KN-kode 7223 00 19 og 7223 00 99 og med oprindelse i Indien.

2.   Den endelige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:

| Virksomhed | Told (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra | 8,4 | B931 |
| KEI Industries Ltd, New Delhi | 7,7 | B925 |
| Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra | 0,0 | B932 |
| Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra | 0,7 | B933 |
| Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat | 12,5 | B775 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B776 |
| Precision Metals, Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B777 |
| Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B778 |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B779 |
| Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra | 6,8 | B780 |
| Virksomheder anført i bilaget | 5,0 | B781 |
| Alle andre virksomheder | 12,5 | B999 |

Virksomhed

Told (%)

Taric-tillægskode

Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra

8,4

B931

KEI Industries Ltd, New Delhi

7,7

B925

Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra

0,0

B932

Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra

0,7

B933

Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

12,5

B775

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

8,6

B776

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

8,6

B777

Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra

8,6

B778

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra

8,6

B779

Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra

6,8

B780

Virksomheder anført i bilaget

5,0

B781

Alle andre virksomheder

12,5

B999

3.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Hvis en eksporterende producent i Indien over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at

| a) | virksomheden ikke eksporterede de varer, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, med oprindelse i Indien i undersøgelsesperioden (1. april 2011-31. marts 2012) |
| --- | --- |

a)

virksomheden ikke eksporterede de varer, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, med oprindelse i Indien i undersøgelsesperioden (1. april 2011-31. marts 2012)

| b) | virksomheden ikke er forretningsmæssigt forbundet med en eksportør eller producent, som er omfattet af foranstaltningerne i denne forordning, og |
| --- | --- |

b)

virksomheden ikke er forretningsmæssigt forbundet med en eksportør eller producent, som er omfattet af foranstaltningerne i denne forordning, og

| c) | virksomheden hverken har eksporteret de pågældende varer eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen efter udløbet af undersøgelsesperioden |
| --- | --- |

c)

virksomheden hverken har eksporteret de pågældende varer eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen efter udløbet af undersøgelsesperioden

kan artikel 1, stk. 2, ændres ved at tilføje den nye eksporterende producent til listen i bilaget.

Artikel 3

Beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 418/2013 på importen af tråd af rustfrit stål med indhold af:

| — | nikkel på 2,5 % og derover, undtagen tråd med indhold af nikkel på 28 % og derover, men ikke over 31 %, og af krom på 20 % og derover, men ikke over 22 % |
| --- | --- |

—

nikkel på 2,5 % og derover, undtagen tråd med indhold af nikkel på 28 % og derover, men ikke over 31 %, og af krom på 20 % og derover, men ikke over 22 %

| — | nikkel på 2,5 % og derunder, undtagen tråd med indhold af krom på 13 % og derover, men ikke over 25 %, og aluminium på 3,5 % eller derover, men ikke over 6 % |
| --- | --- |

—

nikkel på 2,5 % og derunder, undtagen tråd med indhold af krom på 13 % og derover, men ikke over 25 %, og aluminium på 3,5 % eller derover, men ikke over 6 %

i øjeblikket henhørende under KN-kode 7223 00 19 og 7223 00 99 og med oprindelse i Indien opkræves endeligt. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. november 2013.

På Rådets vegne

L. LINKEVIČIUS

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 126 af 8.5.2013, s. 1.

2

(3)  EUT L 126 af 8.5.2013, s. 19.

3

(4)  EUT L 240 af 7.9.2013, s. 1.

4

(5)  EUT C 240 af 10.8.2012, s. 6.

5

(6)  Jf. sag C-595/11, Steinel Vertrieb GmbH mod Hauptzollamt Bielefeld (Domstolens dom (Anden Afdeling) af 18. april 2013). Endnu ikke offentliggjort.

6

(7)  Jf. sag T-170/94, Sml. 1997 II, s. 1383, præmis 64.

7

(8)  Sag T-210/95, Sml. 1999 II, s. 3291, præmis 60.

8

(9)  Rådets forordning (EF) nr. 383/2009 af 5. maj 2009 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse for- og efterspændte tråde og strenge af ulegeret stål (PSC-tråde og –strenge) med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om endelig opkrævning af den midlertidige told (EUT L 118 af 13.5.2009, s. 1); Kommissionens forordning (EU) nr. 1071/2012 af 14. november 2012 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand (EUT L 318 af 15.11.2012, s. 10); Kommissionens forordning (EU) nr. 845/2012 af 18. september 2012 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 252 af 19.9.2012, s. 33).

9

(10)  Det skal dog bemærkes, at både EU-erhvervsgrenen og de indiske eksporterende producenter også er til stede i den lavere ende af markedet, om end i mindre omfang.

10

(11)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, 1049 Bruxelles, Belgien.

11

---

BILAG

SAMARBEJDSVILLIGE EKSPORTERENDE PRODUCENTER I INDIEN, DER IKKE INDGÅR I STIKPRØVEN

Taric-tillægskode B781

| Virksomhedens navn | By |
| --- | --- |
| Bekaert Mukand Wire Industries | Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. | Mumbai, Maharashtra |
| Bhansali Stainless Wire | Mumbai, Maharashtra |
| Chandan Steel | Mumbai, Maharashtra |
| Drawmet Wires | Bhiwadi, Rajastan |
| Jyoti Steel Industries Ltd. | Mumbai, Maharashtra |
| Mukand Ltd. | Thane |
| Panchmahal Steel Ltd. | Dist. Panchmahals, Gujarat |

Virksomhedens navn

By

Bekaert Mukand Wire Industries

Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd.

Mumbai, Maharashtra

Bhansali Stainless Wire

Mumbai, Maharashtra

Chandan Steel

Mumbai, Maharashtra

Drawmet Wires

Bhiwadi, Rajastan

Jyoti Steel Industries Ltd.

Mumbai, Maharashtra

Mukand Ltd.

Thane

Panchmahal Steel Ltd.

Dist. Panchmahals, Gujarat

---

| 8.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 298/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 298/17

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1107/2013

af 5. november 2013

om registrering af en betegnelse i registeret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Carne de Bravo do Ribatejo (BOB)]

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 trådte i kraft den 3. januar 2013. Den ophæver og erstatter Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2). |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 trådte i kraft den 3. januar 2013. Den ophæver og erstatter Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2).

| (2) | I henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Portugals ansøgning om registrering af betegnelsen »Carne de Bravo do Ribatejo« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Portugals ansøgning om registrering af betegnelsen »Carne de Bravo do Ribatejo« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3).

| (3) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør betegnelsen »Carne de Bravo do Ribatejo« registreres — |
| --- | --- |

(3)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør betegnelsen »Carne de Bravo do Ribatejo« registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget til denne forordning registreres.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. november 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

2

(3)  EUT C 353 af 17.11.2012, s. 18.

3

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til konsum, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.1   Kød (og slagteaffald), fersk

PORTUGAL

Carne de Bravo do Ribatejo (BOB)

---

| 8.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 298/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 298/19

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1108/2013

af 5. november 2013

om registrering af en betegnelse i registeret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Stromberger Pflaume (BOB)]

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 trådte i kraft den 3. januar 2013. Den ophæver og erstatter Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2). |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 trådte i kraft den 3. januar 2013. Den ophæver og erstatter Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2).

| (2) | I henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Tysklands ansøgning om registrering af betegnelsen »Stromberger Pflaume« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Tysklands ansøgning om registrering af betegnelsen »Stromberger Pflaume« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3).

| (3) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør betegnelsen »Stromberger Pflaume« registreres — |
| --- | --- |

(3)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør betegnelsen »Stromberger Pflaume« registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget til denne forordning registreres.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. november 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

2

(3)  EUT C 367 af 27.11.2012, s. 8.

3

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til konsum, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.6.   Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

TYSKLAND

Stromberger Pflaume (BOB)

---

| 8.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 298/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 298/21

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1109/2013

af 5. november 2013

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Melone Mantovano (BGB)]

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 er Italiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Melone Mantovano« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 er Italiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Melone Mantovano« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør denne betegnelse registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør denne betegnelse registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget til denne forordning registreres herved.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. november 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 132 af 9.5.2013, s. 17.

2

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til konsum, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.6.   Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

ITALIEN

Melone Mantovano (BGB)

---

| 8.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 298/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 298/23

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1110/2013

af 5. november 2013

om registrering af visse betegnelser i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Queso Los Beyos (BGB)]

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Spaniens ansøgning om registrering af betegnelsen »Queso Los Beyos« er i overensstemmelse med artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Spaniens ansøgning om registrering af betegnelsen »Queso Los Beyos« er i overensstemmelse med artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør betegnelsen »Queso Los Beyos« registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør betegnelsen »Queso Los Beyos« registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget til denne forordning registreres.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. november 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.6.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 60 af 1.3.2013, s. 11.

2

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til konsum, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.3.   Oste

SPANIEN

Queso Los Beyos (BGB)

---

| 8.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 298/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 298/25

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1111/2013

af 5. november 2013

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Lietuviškas varškės sūris (BGB)]

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 er Litauens ansøgning om registrering af betegnelsen »Lietuviškas varškės sūris« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 er Litauens ansøgning om registrering af betegnelsen »Lietuviškas varškės sūris« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør betegnelsen »Lietuviškas varškės sūris« registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør betegnelsen »Lietuviškas varškės sūris« registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget til denne forordning registreres herved.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. november 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 57 af 27.2.2013, s. 24.

2

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til konsum, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.3.   Oste

LITAUEN

Lietuviškas varškės sūris (BGB)

---

| 8.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 298/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 298/27

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1112/2013

af 5. november 2013

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Pan de Alfacar (BGB)]

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 er Spaniens ansøgning om registrering af betegnelsen "Pan de Alfacar" blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 er Spaniens ansøgning om registrering af betegnelsen "Pan de Alfacar" blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EF) nr. 1151/2012, bør betegnelsen "Pan de Alfacar" registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EF) nr. 1151/2012, bør betegnelsen "Pan de Alfacar" registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget til denne forordning registreres.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. november 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 70 af 9.3.2013, s. 31.

2

---

BILAG

Landbrugsprodukter og fødevarer, der er opført i bilag I, del I, til forordning (EU) nr. 1151/2012:

Kategori 2.4.   Brød-, kage-, konditori- eller kiksprodukter

SPANIEN

Pan de Alfacar (BGB)

---

| 8.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 298/29 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 298/29

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1113/2013

af 7. november 2013

om godkendelse af præparater af Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 og Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 som fodertilsætningsstoffer til alle dyrearter

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af sådanne godkendelser. Artikel 10, stk. 7, sammenholdt med artikel 10, stk. 1-4, i forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder specifikke bestemmelser om evaluering af de produkter, der blev anvendt i Unionen som ensileringstilsætningsstoffer på datoen for forordningens anvendelse. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af sådanne godkendelser. Artikel 10, stk. 7, sammenholdt med artikel 10, stk. 1-4, i forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder specifikke bestemmelser om evaluering af de produkter, der blev anvendt i Unionen som ensileringstilsætningsstoffer på datoen for forordningens anvendelse.

| (2) | I overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1831/2003 blev præparaterne af Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 og Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 opført i registret over fodertilsætningsstoffer som eksisterende produkter, der tilhører den funktionelle gruppe »ensileringstilsætningsstoffer«, til alle dyrearter. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1831/2003 blev præparaterne af Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 og Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 opført i registret over fodertilsætningsstoffer som eksisterende produkter, der tilhører den funktionelle gruppe »ensileringstilsætningsstoffer«, til alle dyrearter.

| (3) | Der er i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003 sammenholdt med artikel 7 i samme forordning indgivet ansøgninger om godkendelse af disse præparater som fodertilsætningsstoffer til alle dyrearter med anmodning om, at disse stoffer klassificeres i kategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og i den funktionelle gruppe »ensileringstilsætningsstoffer«. Ansøgningerne var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Der er i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003 sammenholdt med artikel 7 i samme forordning indgivet ansøgninger om godkendelse af disse præparater som fodertilsætningsstoffer til alle dyrearter med anmodning om, at disse stoffer klassificeres i kategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og i den funktionelle gruppe »ensileringstilsætningsstoffer«. Ansøgningerne var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (4) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sine udtalelser af 12. marts 2013 (2) og 16. april 2013 (3), at præparaterne under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet. Autoriteten konkluderede også, at præparatet af Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 kan forbedre produktionen af ensilage fra foder, som det er let og forholdsvis vanskeligt at ensilere, ved 1 × 108 CFU/kg frisk materiale og fra foder, som det er vanskeligt at ensilere, ved 1 × 109 CFU/kg frisk materiale, til alle dyrearter, da det øger indholdet af mælkesyre og tørstoffets holdbarhed ved at reducere pH-værdien og nedbrydningen af protein. Den konkluderede også, at præparatet af Lactobacillus buchneri DSM 22501 kan forbedre produktionen af ensilage fra foder, som det er let, forholdsvis vanskeligt og vanskeligt at ensilere, ved at reducere pH-værdien og indholdet af anmoniakkvælstof samt ved at konservere tørstoffet; præparatet af Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 kan forbedre den aerobe stabilitet i foder, som det er let, forholdsvis vanskeligt og vanskeligt at ensilere, og præparaterne af Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 og af Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 kan forbedre den aerobe stabilitet i foder, som det er let at ensilere, til alle dyrearter. Autoriteten mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Den har ligeledes gennemgået den rapport om metoderne til analyse af fodertilsætningsstofferne i foder, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sine udtalelser af 12. marts 2013 (2) og 16. april 2013 (3), at præparaterne under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet. Autoriteten konkluderede også, at præparatet af Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 kan forbedre produktionen af ensilage fra foder, som det er let og forholdsvis vanskeligt at ensilere, ved 1 × 108 CFU/kg frisk materiale og fra foder, som det er vanskeligt at ensilere, ved 1 × 109 CFU/kg frisk materiale, til alle dyrearter, da det øger indholdet af mælkesyre og tørstoffets holdbarhed ved at reducere pH-værdien og nedbrydningen af protein. Den konkluderede også, at præparatet af Lactobacillus buchneri DSM 22501 kan forbedre produktionen af ensilage fra foder, som det er let, forholdsvis vanskeligt og vanskeligt at ensilere, ved at reducere pH-værdien og indholdet af anmoniakkvælstof samt ved at konservere tørstoffet; præparatet af Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 kan forbedre den aerobe stabilitet i foder, som det er let, forholdsvis vanskeligt og vanskeligt at ensilere, og præparaterne af Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 og af Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 kan forbedre den aerobe stabilitet i foder, som det er let at ensilere, til alle dyrearter. Autoriteten mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Den har ligeledes gennemgået den rapport om metoderne til analyse af fodertilsætningsstofferne i foder, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium.

| (5) | Vurderingen af de pågældende præparater viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Derfor bør anvendelsen af disse præparater godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(5)

Vurderingen af de pågældende præparater viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Derfor bør anvendelsen af disse præparater godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning.

| (6) | Da der ikke er sikkerhedsgrunde, som kræver øjeblikkelig anvendelse af ændringerne af betingelserne for godkendelsen, bør der indrømmes en overgangsperiode, så berørte parter kan forberede sig på at opfylde de nye krav i godkendelsen. |
| --- | --- |

(6)

Da der ikke er sikkerhedsgrunde, som kræver øjeblikkelig anvendelse af ændringerne af betingelserne for godkendelsen, bør der indrømmes en overgangsperiode, så berørte parter kan forberede sig på at opfylde de nye krav i godkendelsen.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Godkendelse

De i bilaget opførte præparater, der tilhører tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »ensileringstilsætningsstoffer«, tillades anvendt som fodertilsætningsstoffer på de betingelser, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Overgangsforanstaltninger

De i bilaget opførte præparater og foder, der indeholder præparaterne, som produceres og mærkes før den 28. maj 2014 i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse før den 28. november 2014, kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de eksisterende lagre er opbrugt.

Artikel 3

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. november 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2013; 11(4):3168.

2

EFSA Journal

(3)  EFSA Journal 2013; 11(5):3205.

3

EFSA Journal

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets identifikationsnummer | Navn på indehaveren af godkendelsen | Tilsætningsstof | Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse og analysemetode | Dyreart eller -kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig til |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg frisk materiale |
| Kategori: teknologiske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: ensileringstilsætningsstoffer |
| 1k20743 | — | Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 | | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, der indeholder mindst 1 × 1011 CFU/g tilsætningsstof. |

Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

Navn på indehaveren af godkendelsen

Tilsætningsstof

Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse og analysemetode

Dyreart eller -kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig til

CFU/kg frisk materiale

Kategori: teknologiske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: ensileringstilsætningsstoffer

1k20743

—

Lactobacillus plantarum NCIMB 40027

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, der indeholder mindst 1 × 1011 CFU/g tilsætningsstof.

| | Aktivstoffets karakteristika

  Levedygtige celler af Lactobacillus plantarum NCIMB 40027. |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Levedygtige celler af Lactobacillus plantarum NCIMB 40027.

| | Analysemetode
   (1)

  Tælling i fodertilsætningsstoffet: pladespredning (EN 15787).
  Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis) |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Tælling i fodertilsætningsstoffet: pladespredning (EN 15787).

Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis)

Alle dyrearter

—

—

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringsbetingelserne. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringsbetingelserne.

| 2. | Minimumsindholdet af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer:






  — | 1 × 108 CFU/kg frisk materiale i materiale, som det er let og forholdsvis vanskeligt at ensilere (2). |
| --- | --- | --- |

2.

Minimumsindholdet af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer:

—

1 × 108 CFU/kg frisk materiale i materiale, som det er let og forholdsvis vanskeligt at ensilere (2).

| — | 1 × 109 CFU/kg frisk materiale i materiale, som det er vanskeligt at ensilere (3). |
| --- | --- |

—

1 × 109 CFU/kg frisk materiale i materiale, som det er vanskeligt at ensilere (3).

| 3. | Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen. |
| --- | --- |

3.

Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen.

28. november 2023

1k20738

Lactobacillus buchneri DSM 22501

| | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactobacillus buchneri DSM 22501, der indeholder mindst 5 × 1010 CFU/g tilsætningsstof. |
| --- | --- |

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactobacillus buchneri DSM 22501, der indeholder mindst 5 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.

| | Aktivstoffets karakteristika

  Levedygtige celler af Lactobacillus buchneri DSM 22501. |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Levedygtige celler af Lactobacillus buchneri DSM 22501.

| | Analysemetode
   (1)

  Tælling i fodertilsætningsstoffet: pladespredning (EN 15787).
  Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis) |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Tælling i fodertilsætningsstoffet: pladespredning (EN 15787).

Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis)

Alle dyrearter

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed.

| 2. | Minimumsindholdet af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstof: 1 × 108 CFU/kg frisk materiale. |
| --- | --- |

2.

Minimumsindholdet af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstof: 1 × 108 CFU/kg frisk materiale.

| 3. | Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen. |
| --- | --- |

3.

Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen.

1k20739

—

Lactobacillus buchneri

NCIMB 40788/CNCM I-4323

| | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, der indeholder mindst 3 × 109 CFU/g tilsætningsstof |
| --- | --- |

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, der indeholder mindst 3 × 109 CFU/g tilsætningsstof

| | Aktivstoffets karakteristika

  Levedygtige celler af Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Levedygtige celler af Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323

| | Analysemetode
   (1)

  Tælling i fodertilsætningsstoffet: pladespredning (EN 15787)
  Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis) |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Tælling i fodertilsætningsstoffet: pladespredning (EN 15787)

Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis)

Alle dyrearter

—

—

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed.

| 2. | Minimumsindholdet af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 108 CFU/kg frisk materiale. |
| --- | --- |

2.

Minimumsindholdet af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 108 CFU/kg frisk materiale.

| 3. | Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen. |
| --- | --- |

3.

Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen.

28. november 2023

1k20740

—

Lactobacillus buchneri

LN 40177/ATCC PTA-6138

| | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138, der indeholder mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof. |
| --- | --- |

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138, der indeholder mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.

| | Aktivstoffets karakteristika

  Levedygtige celler af Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138. |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Levedygtige celler af Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138.

| | Analysemetode
   (1)

  Tælling i fodertilsætningsstoffet: pladespredning (EN 15787).
  Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis) |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Tælling i fodertilsætningsstoffet: pladespredning (EN 15787).

Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis)

Alle dyrearter

—

—

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed.

| 2. | Minimumsindholdet af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 108 CFU/kg frisk materiale. |
| --- | --- |

2.

Minimumsindholdet af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 108 CFU/kg frisk materiale.

| 3. | Tilsætningsstoffet skal anvendes i materiale, som det er let at ensilere (4). |
| --- | --- |

3.

Tilsætningsstoffet skal anvendes i materiale, som det er let at ensilere (4).

| 4. | Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen. |
| --- | --- |

4.

Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen.

28. november 2023

1k20741

—

Lactobacillus buchneri

LN 4637/ATCC PTA-2494

| | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494, der indeholder mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof. |
| --- | --- |

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494, der indeholder mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.

| | Aktivstoffets karakteristika

  Levedygtige celler af Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494. |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Levedygtige celler af Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494.

| | Analysemetode
   (1)

  Tælling i fodertilsætningsstoffet: pladespredning (EN 15787).
  Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis) |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Tælling i fodertilsætningsstoffet: pladespredning (EN 15787).

Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis)

Alle dyrearter

—

—

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur og holdbarhed.

| 2. | Minimumsindholdet af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 108 CFU/kg frisk materiale. |
| --- | --- |

2.

Minimumsindholdet af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 108 CFU/kg frisk materiale.

| 3. | Tilsætningsstoffet skal anvendes i materiale, som det er let at ensilere (4). |
| --- | --- |

3.

Tilsætningsstoffet skal anvendes i materiale, som det er let at ensilere (4).

| 4. | Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen. |
| --- | --- |

4.

Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn og handsker under håndteringen.

28. november 2023

---

(1)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

(2)  Foder, som det er let at ensilere: > 3 % opløselige kulhydrater i det friske materiale. Foder, som det er forholdsvis vanskeligt at ensilere: 1,5-3,0 % opløselige kulhydrater i det friske materiale. Forordning (EF) nr. 429/2008 (EUT L 133 af 22.5.2008, s. 1).

(3)  Foder, som det er vanskeligt at ensilere: < 1,5 % opløselige kulhydrater i det friske materiale. Forordning (EF) nr. 429/2008 (EUT L 133 af 22.5.2008, s. 1).

(4)  Foder, som det er let at ensilere: > 3 % opløselige kulhydrater i det friske materiale. Forordning (EF) nr. 429/2008 (EUT L 133 af 22.5.2008, s. 1).

---

| 8.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 298/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 298/34

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1114/2013

af 7. november 2013

om ændring af forordning (EF) nr. 1857/2006 for så vidt angår forordningens anvendelsesperiode

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 92 og 93 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på visse former for horisontal statsstøtte (1),

efter offentliggørelse af et udkast til denne forordning (2),

efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Statsstøtte, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 (3) udløber den 31. december 2013. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 (3) udløber den 31. december 2013.

| (2) | I sin meddelelse om modernisering af EU's statsstøttepolitik (4) af 8. maj 2012 indledte Kommissionen en generel revision af statsstøttereglerne. I forbindelse med denne undersøgelse er forordning (EF) nr. 994/98 allerede blevet ændret ved Rådets forordning (EU) nr. 733/2013 (5). En række andre instrumenter, der er relevante for vurderingen af statsstøtte i landbrugssektoren, er stadig i færd med at blive revideret, navnlig de fremtidige regler om udvikling af landdistrikterne, de nye retningslinjer for statsstøtte til landbruget og den nye generelle gruppefritagelsesordning, der erstatter Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 (6). Det vil ikke være muligt at færdiggøre tilpasningen af disse instrumenter, før forordning (EF) nr. 1857/2006 udløber, eller de vil ikke gælde fuldt ud fra den 1. januar 2014. For at sikre en konsekvent fremgangsmåde for alle statsstøtteinstrumenter bør anvendelsesperioden for forordning (EF) nr. 1857/2006 derfor forlænges til den 30. juni 2014. |
| --- | --- |

(2)

I sin meddelelse om modernisering af EU's statsstøttepolitik (4) af 8. maj 2012 indledte Kommissionen en generel revision af statsstøttereglerne. I forbindelse med denne undersøgelse er forordning (EF) nr. 994/98 allerede blevet ændret ved Rådets forordning (EU) nr. 733/2013 (5). En række andre instrumenter, der er relevante for vurderingen af statsstøtte i landbrugssektoren, er stadig i færd med at blive revideret, navnlig de fremtidige regler om udvikling af landdistrikterne, de nye retningslinjer for statsstøtte til landbruget og den nye generelle gruppefritagelsesordning, der erstatter Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 (6). Det vil ikke være muligt at færdiggøre tilpasningen af disse instrumenter, før forordning (EF) nr. 1857/2006 udløber, eller de vil ikke gælde fuldt ud fra den 1. januar 2014. For at sikre en konsekvent fremgangsmåde for alle statsstøtteinstrumenter bør anvendelsesperioden for forordning (EF) nr. 1857/2006 derfor forlænges til den 30. juni 2014.

| (3) | Forordning (EF) nr. 1857/2006 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 1857/2006 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (4) | Det er vigtigt at sikre kontinuitet i implementeringen af politikken for udvikling af landdistrikterne og en glidende overgang fra en programmeringsperiode til den næste. Det er umuligt at undgå overlapning i anvendelsen af programmerne for udvikling af landdistrikterne og de tilsvarende retlige bestemmelser fra programmeringsperioden 2007-2013 og anvendelsen af dem fra den følgende programmeringsperiode. I den forbindelse kan medlemsstaterne under visse betingelser fortsat indgå forpligtelser i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (7) efter afslutningen af programmeringsperioden 2007-2013 frem til den 31. december 2015. Af hensyn til retssikkerheden er det derfor nødvendigt at præcisere, at hvor forordning (EF) nr. 1857/2006 henviser til kriterierne i forordning (EF) nr. 1698/2005, finder disse kriterier fortsat anvendelse på vurderingen af statsstøtte i henhold til forordning (EF) nr. 1857/2006 i den forlængede anvendelsesperiode, selv efter ikrafttrædelsen af den nye forordning, der erstatter forordning (EF) nr. 1698/2005. |
| --- | --- |

(4)

Det er vigtigt at sikre kontinuitet i implementeringen af politikken for udvikling af landdistrikterne og en glidende overgang fra en programmeringsperiode til den næste. Det er umuligt at undgå overlapning i anvendelsen af programmerne for udvikling af landdistrikterne og de tilsvarende retlige bestemmelser fra programmeringsperioden 2007-2013 og anvendelsen af dem fra den følgende programmeringsperiode. I den forbindelse kan medlemsstaterne under visse betingelser fortsat indgå forpligtelser i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (7) efter afslutningen af programmeringsperioden 2007-2013 frem til den 31. december 2015. Af hensyn til retssikkerheden er det derfor nødvendigt at præcisere, at hvor forordning (EF) nr. 1857/2006 henviser til kriterierne i forordning (EF) nr. 1698/2005, finder disse kriterier fortsat anvendelse på vurderingen af statsstøtte i henhold til forordning (EF) nr. 1857/2006 i den forlængede anvendelsesperiode, selv efter ikrafttrædelsen af den nye forordning, der erstatter forordning (EF) nr. 1698/2005.

| (5) | Som følge af forlængelsen af gyldighedsperioden for forordning (EF) nr. 1857/2006 kan nogle medlemsstater ønske at forlænge foranstaltninger, hvorom de har givet kortfattede oplysninger i overensstemmelse med forordningens artikel 20. For at mindske den administrative byrde vil det være hensigtsmæssigt at anse de kortfattede oplysninger om forlængelsen af disse foranstaltninger for at være meddelt Kommissionen, forudsat at de ikke ændres væsentligt. |
| --- | --- |

(5)

Som følge af forlængelsen af gyldighedsperioden for forordning (EF) nr. 1857/2006 kan nogle medlemsstater ønske at forlænge foranstaltninger, hvorom de har givet kortfattede oplysninger i overensstemmelse med forordningens artikel 20. For at mindske den administrative byrde vil det være hensigtsmæssigt at anse de kortfattede oplysninger om forlængelsen af disse foranstaltninger for at være meddelt Kommissionen, forudsat at de ikke ændres væsentligt.

| (6) | Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende for at gøre det muligt at forlænge anvendelsesperioden for forordning (EF) nr. 1857/2006 inden den udløber — |
| --- | --- |

(6)

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende for at gøre det muligt at forlænge anvendelsesperioden for forordning (EF) nr. 1857/2006 inden den udløber —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 23, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1857/2006 affattes således:

»Den anvendes fra den 1. januar 2007 indtil den 30. juni 2014.«

Artikel 2

Hvis en medlemsstat som følge af ændringen af forordning (EF) nr. 1857/2006 ønsker at forlænge foranstaltninger, hvorom de har givet kortfattede oplysninger til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 20 i nævnte forordning, anses de kortfattede oplysninger om forlængelsen af disse foranstaltninger for at være meddelt Kommissionen, forudsat at de ikke ændres væsentligt.

Artikel 3

Hvor forordning (EF) nr. 1857/2006 henviser til kriterierne i forordning (EF) nr. 1698/2005, finder disse kriterier fortsat anvendelse på vurderingen af statsstøtte i henhold til forordning (EF) nr. 1857/2006 i den forlængede anvendelsesperiode, selv efter ikrafttrædelsen af den nye forordning, der erstatter forordning (EF) nr. 1698/2005.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. november 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 142 af 14.5.1998, s. 1.

1

(2)  EUT C 227 af 6.8.2013, s. 1.

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 af 15. december 2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 (EUT L 358 af 16.12.2006, s. 3).

3

(4)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om modernisering af EU's statsstøttepolitik af 8.5.2012, COM(2012) 209 final.

4

(5)  Rådets forordning (EU) nr. 733/2013 af 22. juli 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 994/98 om anvendelse af artikel 92 og 93 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på visse former for horisontal statsstøtte (EUT L 204 af 31.7.2013, s. 11).

5

(6)  Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 af 6. august 2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (Generel gruppefritagelsesforordning) (EUT L 214 af 9.8.2008, s. 3).

6

(7)  Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (EUT L 277 af 21.10.2005, s. 1).

7

---

| 8.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 298/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 298/36

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1115/2013

af 7. november 2013

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. november 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | AL | 40,0 |
| MA | 42,5 |
| MK | 39,0 |
| ZZ | 40,5 |
| 0707 00 05 | AL | 57,9 |
| EG | 177,3 |
| MK | 61,5 |
| TR | 131,5 |
| ZZ | 107,1 |
| 0709 93 10 | AL | 48,7 |
| MA | 85,3 |
| TR | 155,0 |
| ZZ | 96,3 |
| 0805 20 10 | AU | 136,9 |
| MA | 75,8 |
| ZA | 148,9 |
| ZZ | 120,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PE | 125,0 |
| SZ | 56,1 |
| TR | 72,2 |
| UY | 92,8 |
| ZA | 131,6 |
| ZZ | 95,5 |
| 0805 50 10 | TR | 77,6 |
| ZA | 54,2 |
| ZZ | 65,9 |
| 0806 10 10 | BR | 245,4 |
| PE | 271,8 |
| TR | 165,7 |
| US | 362,2 |
| ZZ | 261,3 |
| 0808 10 80 | BA | 64,2 |
| CL | 210,3 |
| NZ | 143,5 |
| US | 135,0 |
| ZA | 152,2 |
| ZZ | 141,0 |
| 0808 30 90 | CN | 65,8 |
| TR | 114,2 |
| ZZ | 90,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

AL

40,0

MA

42,5

MK

39,0

ZZ

40,5

0707 00 05

AL

57,9

EG

177,3

MK

61,5

TR

131,5

ZZ

107,1

0709 93 10

AL

48,7

MA

85,3

TR

155,0

ZZ

96,3

0805 20 10

AU

136,9

MA

75,8

ZA

148,9

ZZ

120,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PE

125,0

SZ

56,1

TR

72,2

UY

92,8

ZA

131,6

ZZ

95,5

0805 50 10

TR

77,6

ZA

54,2

ZZ

65,9

0806 10 10

BR

245,4

PE

271,8

TR

165,7

US

362,2

ZZ

261,3

0808 10 80

BA

64,2

CL

210,3

NZ

143,5

US

135,0

ZA

152,2

ZZ

141,0

0808 30 90

CN

65,8

TR

114,2

ZZ

90,0

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 8.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 298/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 298/38

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 7. november 2013

om etablering af en europæisk infrastruktur for avanceret translationel forskning inden for lægevidenskaben som et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (EATRIS ERIC)

(2013/640/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 723/2009 af 25. juni 2009 om fællesskabsrammebestemmelser for et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (ERIC) (1), særlig artikel 6, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Tjekkiske Republik, Kongeriget Danmark, Republikken Estland, Den Italienske Republik, Kongeriget Nederlandene og Republikken Finland har anmodet Kommissionen om at etablere en europæisk infrastruktur for avanceret translationel forskning inden for lægevidenskaben (European Advanced Translational Research Infrastructure in Medicine) som et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (EATRIS ERIC). Kongeriget Spanien og Den Franske Republik vil i første omgang deltage i EATRIS ERIC som observatører. |
| --- | --- |

(1)

Den Tjekkiske Republik, Kongeriget Danmark, Republikken Estland, Den Italienske Republik, Kongeriget Nederlandene og Republikken Finland har anmodet Kommissionen om at etablere en europæisk infrastruktur for avanceret translationel forskning inden for lægevidenskaben (European Advanced Translational Research Infrastructure in Medicine) som et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (EATRIS ERIC). Kongeriget Spanien og Den Franske Republik vil i første omgang deltage i EATRIS ERIC som observatører.

| (2) | Den Tjekkiske Republik, Kongeriget Danmark, Republikken Estland, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik, Den Italienske Republik og Republikken Finland har valgt Kongeriget Nederlandene som værtsland for EATRIS ERIC. |
| --- | --- |

(2)

Den Tjekkiske Republik, Kongeriget Danmark, Republikken Estland, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik, Den Italienske Republik og Republikken Finland har valgt Kongeriget Nederlandene som værtsland for EATRIS ERIC.

| (3) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 20 i forordning (EF) nr. 723/2009 — |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 20 i forordning (EF) nr. 723/2009 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Herved etableres et konsortium for en europæisk infrastruktur for avanceret translationel forskning inden for lægevidenskaben, kaldet EATRIS ERIC.

2.   Vedtægterne for EATRIS ERIC er fastlagt i bilaget. Disse vedtægter skal holdes ajour og gøres offentligt tilgængelige på webstedet for EATRIS ERIC og på dets vedtægtsmæssige hjemsted.

3.   De væsentlige elementer i vedtægterne for EATRIS ERIC, for hvilke ændringer skal godkendes af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 11, stk. 1, i forordning (EF) nr. 723/2009, er fastsat i artikel 1, 2, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 28 og 29.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. november 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 206 af 8.8.2009, s. 1.

1

---

BILAG

VEDTÆGTER FOR EATRIS ERIC

MEDLEMMERNE —

der anerkender den vigtige rolle, som de nationale centre og deres kapacitet inden for translationel forskning har at spille inden for rammerne af EATRIS ERIC-infrastrukturen,

der har som mål at forbedre den translationelle biomedicinske forskning ved at udvikle en europæisk infrastruktur for avanceret translationel forskning bestående af vigtige prækliniske og kliniske anlæg og translationel ekspertise, som er nødvendig for at støtte udviklingen af nye forebyggende, diagnostiske og terapeutiske strategier for biomedicinsk forskning og udvikling med henblik på at give befolkningen en bedre sundhedspleje,

der har som mål at give adgang til den europæiske forskningsinfrastruktur for avanceret translationel forskning for at opnå en betydelig effekt på sundhedsplejen og yde et væsentligt bidrag til udviklingen af værktøjer og teknologier, der fremmer den translationelle forskning,

som anerkender og bygger videre på resultaterne af den forberedende fase af EATRIS, som Europa-Kommissionen har finansieret, og de fremskridt, der blev gjort i overgangsfasen af EATRIS,

som har besluttet at anmode Europa-Kommissionen om — som et resultat af overgangsfasen af EATRIS — at etablere et konsortium for en europæisk infrastruktur for avanceret translationel forskning inden for lægevidenskaben (EATRIS ERIC), —

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

KAPITEL I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Navn, hjemsted og arbejdssprog

1.   Der etableres en distribueret europæisk infrastruktur for translationel forskning inden for lægevidenskaben kaldet »European Advanced Translational Research Infrastructure in Medicine«, i det følgende benævnt »EATRIS«.

2.   Det europæiske konsortium for den europæiske infrastruktur for avanceret translationel forskning inden for lægevidenskaben benævnes »EATRIS ERIC«.

3.   Det vedtægtsmæssige hjemsted for EATRIS ERIC er Amsterdam i Nederlandene.

4.   EATRIS ERIC's arbejdssprog er engelsk.

Artikel 2

Opgaver og aktiviteter

1.   EATRIS ERIC skal fremme translationel forskning inden for lægevidenskaben.

2.   EATRIS ERIC skal tilrettelægge og lette den styring og koordinering, der er nødvendig for at etablere og drive EATRIS-forskningsinfrastrukturen.

3.   EATRIS-forskningsinfrastrukturen skal forbinde førende europæiske forskningsinstitutter, der afsætter en del af deres kapacitet inden for forskning og udvikling til EATRIS ERIC og stiller indhold, værktøjer og viden til rådighed vedrørende translationel forskning inden for lægevidenskaben, navnlig på følgende områder:

| a) | biologiske lægemidler og avancerede terapier, f.eks. gen- og celleterapier og regenerativ medicin |
| --- | --- |

a)

biologiske lægemidler og avancerede terapier, f.eks. gen- og celleterapier og regenerativ medicin

| b) | biomarkører |
| --- | --- |

b)

biomarkører

| c) | små molekyler |
| --- | --- |

c)

små molekyler

| d) | molekylær billeddannelse og sporing |
| --- | --- |

d)

molekylær billeddannelse og sporing

| e) | vacciner. |
| --- | --- |

e)

vacciner.

KAPITEL II

MEDLEMMER

Artikel 3

Medlemskab og repræsentation

1.   EATRIS ERIC skal have mindst tre medlemsstater som medlem; kun stater og mellemstatslige organisationer kan blive medlem og have stemmeret.

2.   Hvert medlem udpeger en eller to repræsentanter til styrelsesrådet. To repræsentanter har tilsammen én stemme.

3.   Medlemmerne og deres repræsentanter er opført i tillæg 1. De stater, som indgav ansøgningen om etablering af EATRIS ERIC til Europa-Kommissionen, benævnes herefter stiftende medlemmer.

Artikel 4

Optagelse af nye medlemmer

1.   Ansøgere om medlemskab skal forelægge formanden for styrelsesrådet en skriftlig ansøgning, som beskriver deres finansielle bidrag og andre bidrag til EATRIS ERIC's opgaver og aktiviteter, og hvordan de vil opfylde deres forpligtelser.

2.   Optagelse af nye medlemmer skal godkendes af styrelsesrådet.

Artikel 5

Medlemmers udtræden og opsigelse af medlemskab

1.   Medlemmer kan ikke udtræde inden for de første fem år efter etableringen af EATRIS ERIC, medmindre deres medlemskab er indgået for en nærmere angivet kortere periode.

2.   Efter de første fem år efter etableringen af EATRIS ERIC kan et medlem kan træde ud, forudsat at der forelægges en anmodning herom mindst 12 måneder i forvejen. Et medlems udtræden får først virkning ved udgangen af et regnskabsår, og efter at medlemmet har opfyldt sine forpligtelser.

3.   Uanset stk. 1 kan ethvert medlem kan træde ud i løbet af de første fem år, hvis styrelsesrådet beslutter at forhøje de tærskler for det årlige finansielle bidrag, der er fastsat i litra e) og f) i tillæg 2. Et medlem, der ønsker at udtræde, skal anmode herom senest seks måneder efter vedtagelsen af forslaget om at hæve det årlige finansielle bidrag. Et medlems udtræden får virkning ved udgangen af regnskabsåret, forudsat at medlemmet har opfyldt sine forpligtelser.

4.   Styrelsesrådet har beføjelse til at opsige et medlemskab i følgende tilfælde:

| a) | hvis medlemmet har gjort sig skyldig i en alvorlig overtrædelse af sine vedtægtsmæssige forpligtelser |
| --- | --- |

a)

hvis medlemmet har gjort sig skyldig i en alvorlig overtrædelse af sine vedtægtsmæssige forpligtelser

| b) | hvis medlemmet ikke har afhjulpet denne overtrædelse inden for en periode på seks måneder efter at være blevet underrettet herom. |
| --- | --- |

b)

hvis medlemmet ikke har afhjulpet denne overtrædelse inden for en periode på seks måneder efter at være blevet underrettet herom.

Medlemmet skal indbydes af styrelsesrådet til at redegøre for sin holdning til den påtænkte beslutning om opsigelse af medlemskabet, før den kan vedtages.

5.   Medlemmer, der træder ud, eller hvis medlemskab opsiges, har hverken ret til tilbagebetaling eller godtgørelse af deres bidrag eller ret til at gøre krav på aktiverne i EATRIS ERIC.

Artikel 6

Medlemmers rettigheder og forpligtelser

1.   Medlemmerne har ret til:

| a) | at deltage i styrelsesrådets møder og afgive stemme |
| --- | --- |

a)

at deltage i styrelsesrådets møder og afgive stemme

| b) | at deltage i udviklingen af strategier, politikker og beslutningsprocedurer vedrørende EATRIS ERIC |
| --- | --- |

b)

at deltage i udviklingen af strategier, politikker og beslutningsprocedurer vedrørende EATRIS ERIC

| c) | at lade deres forskerkredse deltage i EATRIS ERIC-arrangementer |
| --- | --- |

c)

at lade deres forskerkredse deltage i EATRIS ERIC-arrangementer

| d) | at lade deres forskerkredse få adgang til og modtage støtte fra EATRIS ERIC. |
| --- | --- |

d)

at lade deres forskerkredse få adgang til og modtage støtte fra EATRIS ERIC.

2.   Hvert medlem:

| a) | betaler et årligt bidrag som fastlagt af styrelsesrådet |
| --- | --- |

a)

betaler et årligt bidrag som fastlagt af styrelsesrådet

| b) | giver sine repræsentanter fuld bemyndigelse til at afgive en enkelt stemme ved afstemninger om de spørgsmål, der tages op på styrelsesrådets møder |
| --- | --- |

b)

giver sine repræsentanter fuld bemyndigelse til at afgive en enkelt stemme ved afstemninger om de spørgsmål, der tages op på styrelsesrådets møder

| c) | opretter et nationalt center eller infrastrukturkonsortium med henblik på at opfylde de forpligtelser, der følger af disse vedtægter |
| --- | --- |

c)

opretter et nationalt center eller infrastrukturkonsortium med henblik på at opfylde de forpligtelser, der følger af disse vedtægter

| d) | udnævner en national direktør til at repræsentere medlemmet i rådet af nationale direktører |
| --- | --- |

d)

udnævner en national direktør til at repræsentere medlemmet i rådet af nationale direktører

| e) | opbygger den tekniske infrastruktur, der er nødvendig for at give forskerne adgang |
| --- | --- |

e)

opbygger den tekniske infrastruktur, der er nødvendig for at give forskerne adgang

| f) | fremmer nationale forskeres anvendelse af EATRIS ERIC-tjenester og indsamler tilbagemeldinger og krav fra brugerne |
| --- | --- |

f)

fremmer nationale forskeres anvendelse af EATRIS ERIC-tjenester og indsamler tilbagemeldinger og krav fra brugerne

| g) | støtter centre i sit eget land, som ønsker at tilslutte sig den nationale infrastruktur i en medlemsstat, der deltager i EATRIS ERIC-infrastrukturen. |
| --- | --- |

g)

støtter centre i sit eget land, som ønsker at tilslutte sig den nationale infrastruktur i en medlemsstat, der deltager i EATRIS ERIC-infrastrukturen.

3.   Medlemmerne kan hver for sig eller i fællesskab med andre medlemmer, observatører eller tredjeparter yde bidrag ud over det årlige finansielle bidrag. Sådanne bidrag, det være sig i kontanter eller i naturalier, skal godkendes af styrelsesrådet.

4.   EATRIS ERIC indgår en aftale med de nationale centre for at fastlægge de vilkår og betingelser, hvorpå nationale centre kan tilslutte sig EATRIS ERIC-infrastrukturen og forpligte sig til at gennemføre de opgaver og aktiviteter, der er omhandlet i artikel 2. Den nationale direktør bestræber sig på at koordinere sine nationale centres interaktion med EATRIS ERIC.

KAPITEL III

OBSERVATØRER

Artikel 7

Observatørstatus

1.   Stater og mellemstatslige organisationer, som ønsker at bidrage til EATRIS ERIC, men som endnu ikke er i stand til at blive optaget som medlem, kan ansøge om observatørstatus.

2.   Observatørstatus tildeles for en periode på højst tre år, medmindre styrelsesrådet fastsætter en anden periode.

3.   Ansøgninger om observatørstatus skal fremsættes skriftligt til formanden for styrelsesrådet og skal indeholde en redegørelse for, hvordan ansøgeren vil bidrage til EATRIS ERIC's opgaver og aktiviteter.

4.   Tildeling af observatørstatus skal godkendes af styrelsesrådet.

Artikel 8

Observatørers udtræden og ophævelse af observatørstatus

1.   Observatører kan udtræde ved udgangen af et regnskabsår, forudsat at de har indsendt en anmodning herom seks måneder i forvejen.

2.   Finansielle forpligtelser og andre forpligtelser skal være opfyldt, inden en observatørs anmodning om udtræden kan få virkning.

3.   Styrelsesrådet har beføjelse til at ophæve en observatørs observatørstatus i følgende tilfælde:

| a) | hvis observatøren har gjort sig skyldig i en alvorlig overtrædelse af sine vedtægtsmæssige forpligtelser |
| --- | --- |

a)

hvis observatøren har gjort sig skyldig i en alvorlig overtrædelse af sine vedtægtsmæssige forpligtelser

| b) | hvis observatøren ikke har afhjulpet denne overtrædelse inden for en periode på seks måneder efter at være blevet underrettet herom. |
| --- | --- |

b)

hvis observatøren ikke har afhjulpet denne overtrædelse inden for en periode på seks måneder efter at være blevet underrettet herom.

Observatøren skal indbydes af styrelsesrådet til at redegøre for sin holdning til den påtænkte beslutning om ophævelse af observatørstatus, før den kan vedtages.

4.   Observatører, der træder ud, eller hvis observatørstatus ophæves, har hverken ret til tilbagebetaling eller godtgørelse af deres bidrag eller ret til at gøre krav på aktiverne i EATRIS ERIC.

Artikel 9

Observatørers rettigheder og forpligtelser

1.   Observatørerne har ret til:

| a) | at deltage i styrelsesrådets møder uden stemmeret |
| --- | --- |

a)

at deltage i styrelsesrådets møder uden stemmeret

| b) | at lade deres forskerkredse deltage i EATRIS ERIC-arrangementer |
| --- | --- |

b)

at lade deres forskerkredse deltage i EATRIS ERIC-arrangementer

| c) | at lade deres forskerkredse få adgang til EATRIS ERIC-infrastrukturen og modtage støtte fra EATRIS ERIC. |
| --- | --- |

c)

at lade deres forskerkredse få adgang til EATRIS ERIC-infrastrukturen og modtage støtte fra EATRIS ERIC.

2.   Hver observatør:

| a) | udpeger en eller to repræsentanter til styrelsesrådet |
| --- | --- |

a)

udpeger en eller to repræsentanter til styrelsesrådet

| b) | betaler et årligt bidrag som fastlagt af styrelsesrådet |
| --- | --- |

b)

betaler et årligt bidrag som fastlagt af styrelsesrådet

| c) | fastlægger sit bidrag til EATRIS ERIC's opgaver og aktiviteter som omhandlet i artikel 2. |
| --- | --- |

c)

fastlægger sit bidrag til EATRIS ERIC's opgaver og aktiviteter som omhandlet i artikel 2.

3.   Observatørerne kan hver for sig eller i fællesskab med andre medlemmer, observatører eller tredjeparter yde bidrag til EATRIS ERIC ud over det årlige finansielle bidrag. Sådanne bidrag, det være sig i kontanter eller i naturalier, skal godkendes af styrelsesrådet.

4.   En observatør bemyndiger sin(e) repræsentant(er) til at opfylde de forpligtelser, der er omhandlet i artikel 9, stk. 2, litra b) og c).

5.   EATRIS ERIC indgår en aftale med observatøren, hvori betingelserne og vilkårene for opfyldelse af forpligtelserne eller for betaling af bidrag er fastsat.

KAPITEL IV

STYRING AF EATRIS ERIC

Artikel 10

Styring og ledelse

Styringsstrukturen i EATRIS ERIC omfatter følgende organer:

| a) | Styrelsesrådet |
| --- | --- |

a)

Styrelsesrådet

| b) | Direktionen. |
| --- | --- |

b)

Direktionen.

Artikel 11

Styrelsesrådet

1.   Styrelsesrådet er det øverste styrelsesorgan i EATRIS ERIC med fuld beslutningskompetence. Styrelsesrådet træder sammen mindst en gang om året og er ansvarlig for den overordnede ledelse af og tilsynet med EATRIS ERIC i overensstemmelse med disse vedtægter.

2.   Medlemsstaterne besidder i fællesskab flertallet af stemmerettigheder i styrelsesrådet.

3.   Styrelsesrådet vælger blandt sine medlemmer en formand og en næstformand for en toårig mandatperiode. Formanden og næstformanden kan genvælges. Medmindre andet besluttes, leder formanden alle møder i styrelsesrådet, bistået af næstformanden.

4.   Styrelsesrådet bestræber sig på at opnå enighed om alle beslutninger. Hvis der ikke opnås enighed, er simpelt flertal af de afgivne stemmer tilstrækkeligt til at vedtage en beslutning, med undtagelse af beslutninger, der er omhandlet i stk. 5, 6 og 7.

5.   Styrelsesrådet træffer beslutning med et flertal på to tredjedele af medlemmernes stemmer om:

| a) | vedtagelse eller ændring af strategien for udvikling af EATRIS ERIC |
| --- | --- |

a)

vedtagelse eller ændring af strategien for udvikling af EATRIS ERIC

| b) | udnævnelse, suspendering eller afskedigelse af økonomidirektøren og den videnskabelige direktør efter samråd med rådet af nationale direktører |
| --- | --- |

b)

udnævnelse, suspendering eller afskedigelse af økonomidirektøren og den videnskabelige direktør efter samråd med rådet af nationale direktører

| c) | oprettelse af hjælpeorganer ud over de permanente organer |
| --- | --- |

c)

oprettelse af hjælpeorganer ud over de permanente organer

| d) | vedtagelse eller ændring af gennemførelsesbestemmelser om direktionens og hjælpeorganernes mandat og aktiviteter |
| --- | --- |

d)

vedtagelse eller ændring af gennemførelsesbestemmelser om direktionens og hjælpeorganernes mandat og aktiviteter

| e) | vedtagelse og ændring af det årlige arbejdsprogram og det årlige budget. |
| --- | --- |

e)

vedtagelse og ændring af det årlige arbejdsprogram og det årlige budget.

6.   Styrelsesrådets beslutninger om at opsige et medlemskab eller en observatørstatus kræver et flertal på tre fjerdedele af medlemmernes stemmer.

7.   Når der skal træffes beslutning om opsigelse af et medlemskab, har det berørte medlem ikke stemmeret.

8.   Styrelsesrådet træffer beslutning med enstemmighed blandt medlemmerne, idet eventuelle afståelser ikke tæller med, om:

| a) | ændring af vedtægterne, bortset fra tillæg 1 |
| --- | --- |

a)

ændring af vedtægterne, bortset fra tillæg 1

| b) | afvikling af EATRIS ERIC. |
| --- | --- |

b)

afvikling af EATRIS ERIC.

Medmindre andet aftales, underrettes medlemmerne om den fulde ordlyd af ændringer af vedtægterne og tillæg 2, mindst tre måneder før disse ændringer sættes til afstemning.

9.   Styrelsesrådet er kun beslutningsdygtigt, hvis to tredjedele af alle medlemmerne af EATRIS ERIC er til stede eller repræsenteret.

10.   Styrelsesrådet vedtager en forretningsorden for gennemførelsen af vedtægten.

Artikel 12

Direktionen

1.   Direktionen er ansvarlig for gennemførelsen af EATRIS ERIC og for at bistå styrelsesrådet. Direktionen står udelukkende til regnskab for styrelsesrådet.

2.   Direktionen udfører sine opgaver som fastlagt af styrelsesrådet og fastlægger selv sine interne procedurer for tilrettelæggelse af arbejdet, for møder og for samarbejdet mellem økonomidirektøren og den videnskabelige direktør i forretningsordenen, der forelægges for styrelsesrådet til godkendelse.

3.   Direktionen består af økonomidirektøren og den videnskabelige direktør.

4.   Økonomidirektøren repræsenterer EATRIS ERIC i retlige henseender, herunder i enhver retstvist, og er ansvarlig for den (daglige) operationelle forvaltning af EATRIS ERIC.

5.   Den videnskabelige direktør for EATRIS ERIC er ansvarlig for den strategiske videnskabelige udvikling og alle operationelle videnskabelige spørgsmål vedrørende EATRIS ERIC.

6.   Direktionens direktører udnævnes for en periode, der fastsættes af styrelsesrådet, dog højst fem år. Efter den første periode træffer styrelsesrådet beslutning om en eventuel forlængelse. Procedurerne for udvælgelse og udnævnelse af direktører fastsættes i forretningsordenen, der vedtages af styrelsesrådet.

Artikel 13

Koordinerings- og støttekontoret for EATRIS ERIC

1.   Koordinerings- og støttekontoret for EATRIS ERIC bistår styrelsesrådet og er det centrale kontor for ledelsen og den daglige drift af EATRIS ERIC. Det ledes og dets personale ansættes af økonomidirektøren i samråd med den videnskabelige direktør.

2.   Koordinerings- og støttekontoret for EATRIS ERIC placeres i EATRIS ERIC's lokaler i det land, hvor konsortiet har sit vedtægtsmæssige hjemsted.

KAPITEL V

HJÆLPEORGANER

Artikel 14

Hjælpeorganer

1.   EATRIS ERIC har følgende hjælpeorganer:

| a) | Rådet af nationale direktører |
| --- | --- |

a)

Rådet af nationale direktører

| b) | Det videnskabelige rådgivende organ. |
| --- | --- |

b)

Det videnskabelige rådgivende organ.

2.   Styrelsesrådet kan oprette yderligere hjælpeorganer, hvis det skønnes nødvendigt for driften af EATRIS ERIC.

Artikel 15

Rådet af nationale direktører

1.   Rådet af nationale direktører fører tilsyn med koordineringen af gennemførelsen af de strategier, som styrelsesrådet har godkendt. Rådet af nationale direktører har ansvaret for alle nationale videnskabelige aktiviteter i forbindelse med EATRIS ERIC og skal sikre sammenhæng og overensstemmelse på tværs af EATRIS ERIC samt samarbejde mellem medlemmerne.

2.   Rådet af nationale direktører består af de nationale direktører, som er udnævnt af medlemmerne af EATRIS ERIC.

3.   Rådet af nationale direktører vælger blandt sine medlemmer en formand og en næstformand for en toårig periode med mulighed for genvalg i overensstemmelse med de procedurer, der er fastsat i forretningsordenen.

4.   Rådet af nationale direktører foreslår en forretningsorden for sine interne arbejdsgange og vedtager den efter styrelsesrådets godkendelse.

5.   Rådet af nationale direktører varetager de opgaver, der fastsættes i styrelsesrådets gennemførelsesbestemmelser.

6.   Rådet af nationale direktører vælger medlemmerne af det videnskabelige rådgivende organ, som skal godkendes af styrelsesrådet.

Artikel 16

Det videnskabelige rådgivende organ

1.   Det videnskabelige rådgivende organ består af uafhængige og internationalt anerkendte videnskabsfolk, der medvirker i biomedicinsk translationel forskning, og som handler personligt og på grundlag af deres strategiske erfaring.

2.   Det videnskabelige rådgivende organ skal på anmodning yde rådgivning til styrelsesrådet og kan konsulteres af direktionen og rådet af nationale direktører i alle videnskabeligt og teknologisk relevante spørgsmål, herunder spørgsmål vedrørende EATRIS ERIC's forskningsdagsorden, videnskabelige strategier, etiske anliggender og det årlige arbejdsprogram.

KAPITEL VI

FINANSIERING OG RAPPORTERING

Artikel 17

Budgetprincipper og regnskaber

1.   Regnskabsåret for EATRIS ERIC begynder den 1. januar og slutter den 31. december hvert år.

2.   EATRIS ERIC's midler må kun anvendes til formål, der er fastsat i disse vedtægter.

3.   Alle EATRIS ERIC's indtægter og udgifter skal anslås for hvert regnskabsår og opføres på det årlige budget.

4.   EATRIS ERIC's årsregnskab ledsages af en revisionsberetning om den budgetmæssige og finansielle forvaltning af regnskabsåret. EATRIS ERIC udarbejder en årlig aktivitetsrapport, der navnlig redegør for dets videnskabelige, operationelle og finansielle aktiviteter. Rapporten godkendes af styrelsesrådet og sendes til Europa-Kommissionen og de berørte offentlige myndigheder senest seks måneder efter det pågældende regnskabsårs udgang. Rapporten offentliggøres i sin helhed eller delvist.

5.   EATRIS ERIC er underlagt gældende love og forskrifter om opstilling, fremlæggelse, revision og offentliggørelse af regnskaber.

6.   EATRIS ERIC sørger for, at alle bevillinger anvendes efter principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning.

Artikel 18

Ansvar

1.   EATRIS ERIC hæfter for sin gæld.

2.   Medlemmernes finansielle ansvar for EATRIS ERIC's gæld er begrænset til deres respektive årlige bidrag.

3.   EATRIS ERIC tegner de relevante forsikringer til dækning af risiciene i forbindelse med etablering og drift af EATRIS ERIC.

KAPITEL VII

POLITIKKER

Artikel 19

Aftaler med tredjeparter

EATRIS ERIC kan, hvis det skønner det hensigtsmæssigt, indgå aftaler med tredjeparter.

Artikel 20

Politik for intellektuel ejendomsret

1.   Ved intellektuel ejendomsret forstås intellektuel ejendomsret som defineret i artikel 2 i konventionen om oprettelse af Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret, underskrevet i Stockholm den 14. juli 1967.

2.   Rådet af nationale direktører opstiller fælles principper og politikker for intellektuel ejendomsret i overensstemmelse med forretningsordenen. Disse fælles principper og politikker skal godkendes af styrelsesrådet.

3.   Rådet af nationale direktører kan anbefale, at der indgås aftaler mellem nationale centre og infrastrukturkonsortier inden for EATRIS-forskningsinfrastrukturen for at sikre, at disse enheder og tredjeparter har adgang til den videnskabelige viden i EATRIS-forskningsinfrastrukturen.

Artikel 21

Politik for adgang til tjenester og infrastruktur

1.   EATRIS ERIC sørger generelt for, at der er fri adgang til tjenester og infrastrukturer, der understøtter og fremmer topkvalitet inden for translationel forskning samt en kultur præget af »bedste praksis« gennem uddannelsesaktiviteter.

2.   EATRIS ERIC udstikker retningslinjer for brugerne af EATRIS-infrastrukturen for bedst muligt at sikre, at de, når de udfører forskning ved hjælp af EATRIS-infrastrukturens ressourcer, anerkender og overholder bestemmelserne om ejendomsret, privatlivets fred, etiske spørgsmål og databeskyttelsesrettigheder samt tavshedspligt og fortrolighed som fastsat i forretningsordenen; retningslinjerne skal også sikre, at brugerne overholder vilkårene og betingelserne for adgang, sikkerhedsforanstaltningerne vedrørende intern opbevaring og håndtering af (bio)materialer og behandling af oplysninger fra forskningsinstitutioner, der deltager i EATRIS-infrastrukturen.

3.   De kriterier og procedurer, der danner grundlag for beslutninger om at give adgang eller begrænse adgangen til EATRIS ERIC-infrastrukturens data og værktøjer, fastsættes i forretningsordenen og vedtages af styrelsesrådet efter udtalelse fra rådet af nationale direktører og det videnskabelige rådgivende organ.

Artikel 22

Politik for videnskabelig evaluering

1.   EATRIS ERIC giver adgang til sin infrastruktur for translationel forskning til de projekter, som har det største potentiale for at opnå en betydelig effekt på sundhedsplejen og yde et væsentligt bidrag til udviklingen af værktøjer og teknologier, der fremmer den translationelle forskning.

2.   Den videnskabelige evaluering af projekter, som anmoder om adgang til EATRIS ERIC-infrastrukturen, skal omfatte en vurdering af projekternes videnskabelige kvalitet, berettigelse og translationelle potentiale samt af udækkede lægevidenskabelige behov og skal være baseret på gennemsigtighed, retfærdighed og upartiskhed. Evalueringsproceduren skal godkendes af styrelsesrådet og fastsættes i forretningsordenen.

3.   Den videnskabelige evaluering af projekter, der anvender EATRIS ERIC-infrastrukturen, skal omfatte en vurdering af projekternes videnskabelige kvalitet og translationelle potentiale samt af udækkede lægevidenskabelige behov, baseret på gennemsigtighed, retfærdighed og upartiskhed, og evalueringsproceduren skal videreudvikles af styrelsesrådet og fastsættes i forretningsordenen.

Artikel 23

Formidlingspolitik

1.   EATRIS ERIC træffer alle passende foranstaltninger for at formidle oplysninger om infrastrukturen og dens anvendelse inden for forskning og uddannelse.

2.   EATRIS ERIC fremmer formidling og udveksling af resultaterne af nationale og internationale forskningsaktiviteter.

3.   Uden at det indskrænker eventuelle ejendomsrettigheder, anmoder EATRIS ERIC sine brugere om at gøre deres forskningsresultater tilgængelige for offentligheden og offentliggøre dem via EATRIS ERIC.

4.   Formidlingspolitikken skal identificere de forskellige målgrupper, og EATRIS ERIC skal nå ud til målgrupperne via en række forskellige kanaler, såsom webportaler, nyhedsbreve, workshopper, tilstedeværelse på konferencer, artikler i tidsskrifter og aviser.

Artikel 24

Beskæftigelsespolitik

EATRIS ERIC bestræber sig på at udvælge de bedste kandidater på et ikke-diskriminerende grundlag, uagtet deres baggrund, nationalitet, religion og køn, således at sammensætningen af personalet afspejler størrelsen af medlemmernes bidrag.

Artikel 25

Indkøbspolitik

1.   EATRIS ERIC behandler kandidater og tilbudsgivere på lige og ikke-diskriminerende vilkår, uafhængigt af om de er baseret i Den Europæiske Union. EATRIS ERIC's indkøbspolitik følger principperne om gennemsigtighed, ikke-diskrimination og konkurrence. Styrelsesrådet fastlægger nærmere bestemmelser om indkøbsprocedurer og -kriterier i forretningsordenen.

2.   Direktionen er ansvarlig for alle EATRIS ERIC's indkøb. Alle bud offentliggøres på EATRIS ERIC’s websted og i medlemmernes og observatørernes lande. Ved indkøb på over 200 000 EUR følger EATRIS ERIC principperne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (1). Beslutningen om ordretildeling offentliggøres sammen med en komplet begrundelse.

Artikel 26

Afgiftsfritagelse

1.   Afgiftsfritagelse i henhold til artikel 143, stk. 1, litra g), og artikel 151, stk. 1, litra b), i Rådets direktiv 2006/112/EF (2) og i overensstemmelse med artikel 50 og 51 i Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 282/2011 (3) begrænses til momsen for varer og tjenesteydelser, som er til tjenestebrug for EATRIS ERIC, som overstiger 250 EUR, og som anskaffes og betales fuldt ud af EATRIS ERIC. De enkelte medlemmers indkøb er ikke omfattet af en sådan fritagelse. Der gælder ingen yderligere begrænsninger, jf. dog stk. 2 og 3.

2.   Afgiftsfritagelsen gælder for ikke-økonomiske aktiviteter, ikke for økonomiske aktiviteter.

3.   Afgiftsfritagelsen gælder for varer og tjenesteydelser til videnskabelige, tekniske og administrative aktiviteter, der gennemføres af EATRIS ERIC i overensstemmelse med dets vigtigste opgaver. Dette omfatter også udgifter til konferencer, workshopper og møder, der er direkte forbundet med EATRIS ERIC's officielle aktiviteter. Rejse- og opholdsudgifter er dog ikke omfattet af afgiftsfritagelsen.

Artikel 27

Datapolitik

Direktionen forelægger med henblik på styrelsesrådets godkendelse en forretningsorden for datapolitik over for brugerne af EATRIS ERIC-infrastrukturen, de nationale centre og tredjeparter såsom universiteter, forskningsinstitutter og virksomheder, idet der tages behørigt hensyn til eksisterende tilladelser.

KAPITEL VIII

GYLDIGHEDSPERIODE, AFVIKLING, TVISTER OG BESTEMMELSER OM KONSTITUERING

Artikel 28

Varighed

EATRIS ERIC etableres for ubestemt tid.

Artikel 29

Afvikling

1.   Styrelsesrådet kan træffe beslutning om at afvikle EATRIS ERIC.

2.   Europa-Kommissionen underrettes senest ti kaldenderdage efter, at der er truffet beslutning om at afvikle EATRIS ERIC.

3.   Tilbageværende aktiver, når EATRIS ERIC's gæld er betalt, fordeles blandt medlemmerne i forhold til deres akkumulerede årlige bidrag til EATRIS ERIC.

4.   Europa-Kommissionen underrettes senest ti kaldenderdage efter, at afviklingen af EATRIS ERIC er afsluttet.

Artikel 30

Vedtægternes sprog og tilgængelighed

1.   Disse vedtægter skal holdes ajour og gøres offentligt tilgængelige på konsortiets websted og på dets vedtægtsmæssige hjemsted.

2.   Alle udgaver af disse vedtægter på de sprog, der er officielle sprog hos de medlemmer, som er opført i tillæg 1, anses for autentiske. Alle udgaver af disse vedtægter på de officielle sprog i de medlemsstater, der ikke er opført i tillæg 1, anses også for autentiske. Ingen sprogudgave har forrang.

3.   Hvis en bestemt sprogudgave ikke offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, når der foretages ændringer af disse vedtægter, der ikke kræver en kommissionsafgørelse, stilles den til rådighed af koordinerings- og støttekontoret for EATRIS ERIC.

Artikel 31

Bestemmelser om konstituering

1.   Værtslandet indkalder styrelsesrådet til et konstituerende møde hurtigst muligt og senest 45 kalenderdage efter, at Kommissionens afgørelse om etablering af EATRIS ERIC er trådt i kraft. Styrelsesrådet træffer ingen beslutninger, før mindst fem medlemmer er tiltrådt EATRIS ERIC, jf. dog stk. 2.

2.   Inden det konstituerende møde underretter værtslandet de stiftende medlemmer om alle specifikke, hastende retlige foranstaltninger, der skal træffes på vegne af EATRIS ERIC. De retlige foranstaltninger gennemføres af en af værtslandet bemyndiget person, medmindre et stiftende medlem fremsætter indvendinger inden for 5 arbejdsdage efter at være blevet underrettet.

3.   Fra det øjeblik EATRIS ERIC er etableret, handler dets organer i overensstemmelse med de gennemførelsesbestemmelser og den forretningsorden, som er godkendt af EATRIS-styrelsesrådet i overgangsfasen.

---

(1)  EUT L 134 af 30.4.2004, s. 114.

(2)  EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1.

(3)  EUT L 77 af 23.3.2011, s. 1.

Tillæg 1

Liste over medlemmer, observatører og de enheder, der repræsenterer dem

| Medlemmer | Repræsentant |
| --- | --- |
| Kongeriget Danmark | Styrelsen for Forskning og Innovation |
| Den Italienske Republik | Istituto Superiore di Sanità (ISS) |
| Kongeriget Nederlandene | ZonMW |
| Den Tjekkiske Republik | Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy (ministeriet for uddannelse, unge og sport — MEYS) |
| Republikken Estland | Eesti Vabariigi Haridus- ja Teadusministeerium (ministeriet for uddannelse og forskning i Republikken Estland — MER EE)) |
| Republikken Finland | Opetus- ja kulttuuriministeriö /Undervisnings- och kulturministeriet (ministeriet for uddannelse og kultur — OKM) |

Medlemmer

Repræsentant

Kongeriget Danmark

Styrelsen for Forskning og Innovation

Den Italienske Republik

Istituto Superiore di Sanità (ISS)

Kongeriget Nederlandene

ZonMW

Den Tjekkiske Republik

Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy (ministeriet for uddannelse, unge og sport — MEYS)

Republikken Estland

Eesti Vabariigi Haridus- ja Teadusministeerium (ministeriet for uddannelse og forskning i Republikken Estland — MER EE))

Republikken Finland

Opetus- ja kulttuuriministeriö /Undervisnings- och kulturministeriet (ministeriet for uddannelse og kultur — OKM)

| Observatører | Repræsentant |
| --- | --- |
| Den Franske Republik | Commissariat à l’Energie Atomique et aux Energies Alternatives (CEA) |
| Kongeriget Spanien | Instituto de Salud »Carlos III« (ISCIII) |

Observatører

Repræsentant

Den Franske Republik

Commissariat à l’Energie Atomique et aux Energies Alternatives (CEA)

Kongeriget Spanien

Instituto de Salud »Carlos III« (ISCIII)

Tillæg 2

Årligt finansielt bidrag

Finansiel forpligtelse for de første fem år

For den første femårsperiode efter oprettelsen af EATRIS ERIC gælder der følgende principper for den finansielle forpligtelse:

| a) | Den indledende forpligtelse for stiftende medlemmer er fem år (der gælder ingen indledende forpligtelse for observatører). |
| --- | --- |

a)

Den indledende forpligtelse for stiftende medlemmer er fem år (der gælder ingen indledende forpligtelse for observatører).

| b) | Stiftende medlemmer kan indgå en forpligtelse for mindre end fem år, forudsat at den årlige forpligtelse forhøjes med 25 %; hvis medlemmet fuldfører sin forpligtelse i fem år, tilbagebetales det overskydende beløb. |
| --- | --- |

b)

Stiftende medlemmer kan indgå en forpligtelse for mindre end fem år, forudsat at den årlige forpligtelse forhøjes med 25 %; hvis medlemmet fuldfører sin forpligtelse i fem år, tilbagebetales det overskydende beløb.

| c) | Det indledende finansielle bidrag til EATRIS ERIC for det første år fastsættes på grundlag af det aftalte femårsbudget, idet usikre indtægtskilder (f.eks. indtægter fra brugerafgifter) ikke medregnes, og det forudsættes, at der er mindst 5 stiftende medlemmer. |
| --- | --- |

c)

Det indledende finansielle bidrag til EATRIS ERIC for det første år fastsættes på grundlag af det aftalte femårsbudget, idet usikre indtægtskilder (f.eks. indtægter fra brugerafgifter) ikke medregnes, og det forudsættes, at der er mindst 5 stiftende medlemmer.

| d) | Nederlandene betaler et supplerende værtsbidrag på 500 000 EUR i 2013, 2014 og 2015. Efter 2015 betaler Nederlandene et supplerende værtsbidrag på 50 000 EUR årligt. |
| --- | --- |

d)

Nederlandene betaler et supplerende værtsbidrag på 500 000 EUR i 2013, 2014 og 2015. Efter 2015 betaler Nederlandene et supplerende værtsbidrag på 50 000 EUR årligt.

| e) | Stiftende medlemmer, som har indgået en femårig forpligtelse, betaler højst 140 000 EUR årligt (maksimumstærskel). |
| --- | --- |

e)

Stiftende medlemmer, som har indgået en femårig forpligtelse, betaler højst 140 000 EUR årligt (maksimumstærskel).

| f) | Medlemsbidraget er mindst 50 000 EUR om året uanset antallet af medlemmer og uanset eventuelle indtægter, som EATRIS ERIC opnår (minimumstærskel). |
| --- | --- |

f)

Medlemsbidraget er mindst 50 000 EUR om året uanset antallet af medlemmer og uanset eventuelle indtægter, som EATRIS ERIC opnår (minimumstærskel).

| g) | Det finansielle bidrag til EATRIS ERIC for det andet år fastsættes på grundlag af det aftalte femårsbudget minus nettoindtægterne i det første år. Det finansielle bidrag til EATRIS ERIC for det tredje år fastsættes på grundlag af det aftalte femårsbudget minus nettoindtægterne i det andet år, og så fremdeles. |
| --- | --- |

g)

Det finansielle bidrag til EATRIS ERIC for det andet år fastsættes på grundlag af det aftalte femårsbudget minus nettoindtægterne i det første år. Det finansielle bidrag til EATRIS ERIC for det tredje år fastsættes på grundlag af det aftalte femårsbudget minus nettoindtægterne i det andet år, og så fremdeles.

| h) | Et nyt medlem begynder med at betale det finansielle bidrag, det ville have betalt som stiftende medlem af EATRIS ERIC for det første år, forhøjet med 25 %. I det andet år efter tiltrædelsen betaler medlemmet det finansielle bidrag, der er fastsat for EATRIS ERIC for det andet år, forhøjet med 25 %, og så fremdeles. Hvis det nye medlem fuldfører sin forpligtelse i fem år, tilbagebetales det overskydende beløb. |
| --- | --- |

h)

Et nyt medlem begynder med at betale det finansielle bidrag, det ville have betalt som stiftende medlem af EATRIS ERIC for det første år, forhøjet med 25 %. I det andet år efter tiltrædelsen betaler medlemmet det finansielle bidrag, der er fastsat for EATRIS ERIC for det andet år, forhøjet med 25 %, og så fremdeles. Hvis det nye medlem fuldfører sin forpligtelse i fem år, tilbagebetales det overskydende beløb.

| i) | Stiftende observatører med institutter, der ikke deltager i alle EATRIS' aktiviteter og ikke yder nogen tjenester, betaler 25 % af det årlige finansielle bidrag, de ville have betalt som stiftende medlemmer; stiftende observatører med institutter, der deltager i alle EATRIS' aktiviteter, herunder yder tjenester, betaler samme årlige finansielle bidrag som stiftende medlemmer. |
| --- | --- |

i)

Stiftende observatører med institutter, der ikke deltager i alle EATRIS' aktiviteter og ikke yder nogen tjenester, betaler 25 % af det årlige finansielle bidrag, de ville have betalt som stiftende medlemmer; stiftende observatører med institutter, der deltager i alle EATRIS' aktiviteter, herunder yder tjenester, betaler samme årlige finansielle bidrag som stiftende medlemmer.

| j) | Stiftende observatører, der betaler 25 % af det årlige finansielle bidrag og bliver medlem af EATRIS ERIC, begynder med at betale samme finansielle bidrag, som de ville have betalt som stiftende medlem i det første år. I det andet år efter tiltrædelsen betaler medlemmet det finansielle bidrag, der er fastsat for EATRIS ERIC for det andet år, og så fremdeles. Hvis medlemmet fuldfører sin forpligtelse i fem år, tilbagebetales det finansielle bidrag, som medlemmet har betalt som observatør. |
| --- | --- |

j)

Stiftende observatører, der betaler 25 % af det årlige finansielle bidrag og bliver medlem af EATRIS ERIC, begynder med at betale samme finansielle bidrag, som de ville have betalt som stiftende medlem i det første år. I det andet år efter tiltrædelsen betaler medlemmet det finansielle bidrag, der er fastsat for EATRIS ERIC for det andet år, og så fremdeles. Hvis medlemmet fuldfører sin forpligtelse i fem år, tilbagebetales det finansielle bidrag, som medlemmet har betalt som observatør.

| k) | En ny observatør begynder med at betale 25 % det finansielle bidrag, vedkommende ville have betalt som stiftende medlem af EATRIS ERIC for det første år. I det andet år efter tiltrædelsen betaler observatøren 25 % af, hvad vedkommende ville have betalt som stiftende medlem af EATRIS ERIC for det andet år, og så fremdeles. |
| --- | --- |

k)

En ny observatør begynder med at betale 25 % det finansielle bidrag, vedkommende ville have betalt som stiftende medlem af EATRIS ERIC for det første år. I det andet år efter tiltrædelsen betaler observatøren 25 % af, hvad vedkommende ville have betalt som stiftende medlem af EATRIS ERIC for det andet år, og så fremdeles.

| l) | Hvis en ny observatør bliver medlem af EATRIS ERIC, betales det finansielle bidrag, som vedkommende ville have betalt som stiftende medlem for det første år; i det andet år efter tiltrædelsen betaler medlemmet det finansielle bidrag, der er fastsat for EATRIS ERIC for det andet år, og så fremdeles; hvis medlemmet fuldfører sin forpligtelse i fem år, tilbagebetales det finansielle bidrag, som medlemmet har betalt som observatør. |
| --- | --- |

l)

Hvis en ny observatør bliver medlem af EATRIS ERIC, betales det finansielle bidrag, som vedkommende ville have betalt som stiftende medlem for det første år; i det andet år efter tiltrædelsen betaler medlemmet det finansielle bidrag, der er fastsat for EATRIS ERIC for det andet år, og så fremdeles; hvis medlemmet fuldfører sin forpligtelse i fem år, tilbagebetales det finansielle bidrag, som medlemmet har betalt som observatør.

| m) | Hvis nye medlemmer eller observatører tiltræder EATRIS ERIC, eller en observatør bliver medlem, beregnes det finansielle bidrag for det pågældende år på ny for samtlige medlemmer og observatører. |
| --- | --- |

m)

Hvis nye medlemmer eller observatører tiltræder EATRIS ERIC, eller en observatør bliver medlem, beregnes det finansielle bidrag for det pågældende år på ny for samtlige medlemmer og observatører.

| n) | I alle de tilfælde, der er nævnt i litra a) til m), holdes det ekstra finansielle bidrag på 25 % i reserve. |
| --- | --- |

n)

I alle de tilfælde, der er nævnt i litra a) til m), holdes det ekstra finansielle bidrag på 25 % i reserve.

---