# Eiropas Savienības L 315/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.315.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 315 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 26. novembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.315.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 315

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 26. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Paziņojums par Nolīguma, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, IV daļas (tirdzniecības jautājumi) provizorisku piemērošanu (Gvatemala) | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1194/2013 (2013. gada 19. novembris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam | 2 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1195/2013 (2013. gada 22. novembris), ar ko apstiprina darbīgo vielu nātrija sudraba tiosulfātu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1196/2013 (2013. gada 22. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Stakliškės (AĢIN)] | 32 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1197/2013 (2013. gada 25. novembris), ar ko groza III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (
  1
  ) | 34 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1198/2013 (2013. gada 25. novembris), ar ko izbeidz antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 330/2013, kas paredz šāda importa reģistrēšanu | 67 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1199/2013 (2013. gada 25. novembris), ar ko apstiprina darbīgo vielu hlorantraniliprolu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  ) | 69 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1200/2013 (2013. gada 25. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Cozza di Scardovari (ACVN)] | 74 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1201/2013 (2013. gada 25. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 76 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/673/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 14. oktobris) par Savienības finansiālo ieguldījumu Horvātijas izstrādātajā zvejas kontroles programmā 2013. gadam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6606) | 78 |
| | | 2013/674/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 25. novembris) par vadlīnijām attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem I pielikumu (
  1
  ) | 82 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | | 2013/675/ES |
| | * | ES un EBTA Apvienotās komitejas Vienotais tranzīts Lēmums Nr. 2/2013 (2013. gada 7. novembris), ar ko groza 1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru | 106 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Paziņojums par Nolīguma, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, IV daļas (tirdzniecības jautājumi) provizorisku piemērošanu (Gvatemala)

1

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1194/2013 (2013. gada 19. novembris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam

2

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1195/2013 (2013. gada 22. novembris), ar ko apstiprina darbīgo vielu nātrija sudraba tiosulfātu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  )

1

27

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1196/2013 (2013. gada 22. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Stakliškės (AĢIN)]

32

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1197/2013 (2013. gada 25. novembris), ar ko groza III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (
  1
  )

1

34

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1198/2013 (2013. gada 25. novembris), ar ko izbeidz antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 330/2013, kas paredz šāda importa reģistrēšanu

67

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1199/2013 (2013. gada 25. novembris), ar ko apstiprina darbīgo vielu hlorantraniliprolu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  )

1

69

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1200/2013 (2013. gada 25. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Cozza di Scardovari (ACVN)]

74

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1201/2013 (2013. gada 25. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

76

LĒMUMI

2013/673/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 14. oktobris) par Savienības finansiālo ieguldījumu Horvātijas izstrādātajā zvejas kontroles programmā 2013. gadam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6606)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6606)

78

2013/674/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 25. novembris) par vadlīnijām attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem I pielikumu (
  1
  )

1

82

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

2013/675/ES

*

ES un EBTA Apvienotās komitejas Vienotais tranzīts Lēmums Nr. 2/2013 (2013. gada 7. novembris), ar ko groza 1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru

106

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 26.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/1

---

Paziņojums par Nolīguma, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, IV daļas (tirdzniecības jautājumi) provizorisku piemērošanu (Gvatemala)

Kamēr nav pabeigtas procedūras, lai noslēgtu 2012. gada 29. jūnijā Tegusigalpā parakstīto Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, saskaņā ar nolīguma 353. panta 4. punktu no 2013. gada 1. decembra starp Eiropas Savienību un Gvatemalu tiks provizoriski piemērota nolīguma IV daļa par tirdzniecības jautājumiem. Saskaņā ar 3. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2012/734/ES (1) par nolīguma parakstīšanu un provizorisku piemērošanu 271. pants netiks provizoriski piemērots.

---

(1)  Padomes Lēmums 2012/734/ES (2012. gada 25. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, un provizoriski piemērotu tā IV daļu par tirdzniecības jautājumiem (OV L 346, 15.12.2012., 1. lpp.).

---

REGULAS

| 26.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/2

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1194/2013

(2013. gada 19. novembris),

ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Pagaidu pasākumi

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 27. maijā Regulā (ES) Nr. 490/2013 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Argentīnas un Indonēzijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes biodīzeļdegvielas importam. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 27. maijā Regulā (ES) Nr. 490/2013 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Argentīnas un Indonēzijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes biodīzeļdegvielas importam.

| (2) | Procedūru sāka 2012. gada 29. augustā (3) pēc tam, kad tika iesniegta sūdzība to Savienības ražotāju (“sūdzības iesniedzēji”) vārdā, kuri ražo vairāk nekā 60 % no Savienības biodīzeļdegvielas produkcijas kopapjoma. |
| --- | --- |

(2)

Procedūru sāka 2012. gada 29. augustā (3) pēc tam, kad tika iesniegta sūdzība to Savienības ražotāju (“sūdzības iesniedzēji”) vārdā, kuri ražo vairāk nekā 60 % no Savienības biodīzeļdegvielas produkcijas kopapjoma.

| (3) | Kā izklāstīts pagaidu regulas 5. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(3)

Kā izklāstīts pagaidu regulas 5. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

2.   Turpmākā procedūra

| (4) | Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga maksājumu (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas rakstiski darīja zināmu savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personas, kas to lūdza, saņēma iespēju tikt uzklausītām. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga maksājumu (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas rakstiski darīja zināmu savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personas, kas to lūdza, saņēma iespēju tikt uzklausītām.

| (5) | Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu galīgo secinājumu izdarīšanai. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā pagaidu konstatējumi tika attiecīgi mainīti. |
| --- | --- |

(5)

Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu galīgo secinājumu izdarīšanai. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā pagaidu konstatējumi tika attiecīgi mainīti.

| (6) | Pēc tam visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu. |
| --- | --- |

(6)

Pēc tam visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu.

| (7) | Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(7)

Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

B.   ATLASE

| (8) | Piezīmes par Argentīnas un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atlasi netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 10.–14. apsvēruma un 16.–20. apsvēruma pagaidu konstatējumi. |
| --- | --- |

(8)

Piezīmes par Argentīnas un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atlasi netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 10.–14. apsvēruma un 16.–20. apsvēruma pagaidu konstatējumi.

| (9) | Kāda ieinteresētā persona pieprasīja papildu informāciju par Savienības ražotāju izlases reprezentativitāti gan pagaidu regulas 23. apsvērumā aprakstītās provizoriskās izlases posmā, gan tās 83. apsvērumā aprakstītās galīgās izlases posmā. |
| --- | --- |

(9)

Kāda ieinteresētā persona pieprasīja papildu informāciju par Savienības ražotāju izlases reprezentativitāti gan pagaidu regulas 23. apsvērumā aprakstītās provizoriskās izlases posmā, gan tās 83. apsvērumā aprakstītās galīgās izlases posmā.

| (10) | Provizoriskajā izlasē iekļautie Savienības ražotāji IP laikā ražoja 32,5 % no Savienības biodīzeļdegvielas produkcijas. Pēc pagaidu regulas 24. apsvērumā izklāstītajām pārmaiņām galīgajā izlasē bija astoņi uzņēmumi, kuri ražoja 27 % no Savienības produkcijas. Tādējādi izlase bija uzskatāma par Savienības ražošanas nozares reprezentatīvu izlasi. |
| --- | --- |

(10)

Provizoriskajā izlasē iekļautie Savienības ražotāji IP laikā ražoja 32,5 % no Savienības biodīzeļdegvielas produkcijas. Pēc pagaidu regulas 24. apsvērumā izklāstītajām pārmaiņām galīgajā izlasē bija astoņi uzņēmumi, kuri ražoja 27 % no Savienības produkcijas. Tādējādi izlase bija uzskatāma par Savienības ražošanas nozares reprezentatīvu izlasi.

| (11) | Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka divi izlasē iekļautie ražotāji būtu no tās jāizslēdz, ņemot vērā to saistību ar Argentīnas ražotājiem eksportētājiem. Iespējamo saistību pārbaudīja pirms pagaidu pasākumu noteikšanas, un pagaidu regulas 82. apsvērumā ir publicēti Komisijas secinājumi. |
| --- | --- |

(11)

Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka divi izlasē iekļautie ražotāji būtu no tās jāizslēdz, ņemot vērā to saistību ar Argentīnas ražotājiem eksportētājiem. Iespējamo saistību pārbaudīja pirms pagaidu pasākumu noteikšanas, un pagaidu regulas 82. apsvērumā ir publicēti Komisijas secinājumi.

| (12) | Argentīnas ražotāju eksportētāju un divu izlasē iekļauto uzņēmumu jebkādu iespējamo saistību pārbaudīja vēlreiz, un netika konstatēta tāda tieša saistība, kuras dēļ kāds no Savienības ražotājiem būtu jāizslēdz no izlases. Tāpēc izlases sastāvu nemainīja. |
| --- | --- |

(12)

Argentīnas ražotāju eksportētāju un divu izlasē iekļauto uzņēmumu jebkādu iespējamo saistību pārbaudīja vēlreiz, un netika konstatēta tāda tieša saistība, kuras dēļ kāds no Savienības ražotājiem būtu jāizslēdz no izlases. Tāpēc izlases sastāvu nemainīja.

| (13) | Vēl kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisijas īstenotā Savienības ražotāju atlases procedūra bijusi nelikumīga, jo Komisija ierosināja izlasi pirms izmeklēšanas sākuma. |
| --- | --- |

(13)

Vēl kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisijas īstenotā Savienības ražotāju atlases procedūra bijusi nelikumīga, jo Komisija ierosināja izlasi pirms izmeklēšanas sākuma.

| (14) | Šis apgalvojums tiek noraidīts. Komisija galīgo izlasi izveidoja tikai pēc izmeklēšanas sākuma un ievērojot visus pamatregulas nosacījumus. |
| --- | --- |

(14)

Šis apgalvojums tiek noraidīts. Komisija galīgo izlasi izveidoja tikai pēc izmeklēšanas sākuma un ievērojot visus pamatregulas nosacījumus.

| (15) | Citi apgalvojumi vai piezīmes netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 22.–25. apsvēruma saturs tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(15)

Citi apgalvojumi vai piezīmes netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 22.–25. apsvēruma saturs tiek apstiprināts.

C.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Ievads

| (16) | Kā izklāstīts pagaidu regulas 29. apsvērumā, sākotnēji definētais attiecīgais ražojums ir Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kuras iegūtas sintēzes un/vai destilācijas procesā, tīrā veidā vai maisījumā, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 un ex 3826 00 90 (“attiecīgais ražojums”, parasti saukts par “biodīzeļdegvielu”). |
| --- | --- |

(16)

Kā izklāstīts pagaidu regulas 29. apsvērumā, sākotnēji definētais attiecīgais ražojums ir Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kuras iegūtas sintēzes un/vai destilācijas procesā, tīrā veidā vai maisījumā, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 un ex 3826 00 90 (“attiecīgais ražojums”, parasti saukts par “biodīzeļdegvielu”).

2.   Apgalvojumi

| (17) | Viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pretēji pagaidu regulas 34. apsvērumā teiktajam Indonēzijā ražotais palmu metilesteris (PME) nav Savienībā ražotā rapša metilestera (RME) un citu biodīzeļdegvielu vai Argentīnā ražotā sojas metilestera (SME) līdzīgais produkts, jo PME ir daudz lielāka zemākā filtrējamības temperatūra (CFPP), tāpēc tas pirms lietošanas Savienībā ir jāsajauc. |
| --- | --- |

(17)

Viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pretēji pagaidu regulas 34. apsvērumā teiktajam Indonēzijā ražotais palmu metilesteris (PME) nav Savienībā ražotā rapša metilestera (RME) un citu biodīzeļdegvielu vai Argentīnā ražotā sojas metilestera (SME) līdzīgais produkts, jo PME ir daudz lielāka zemākā filtrējamības temperatūra (CFPP), tāpēc tas pirms lietošanas Savienībā ir jāsajauc.

| (18) | Šis apgalvojums tiek noraidīts. Indonēzijā ražotais PME konkurē ar ES ražoto biodīzeļdegvielu, kas ir ne tikai RME, bet arī no palmu eļļas un citām izejvielām iegūta biodīzeļdegviela. PME, tāpat kā RME un SME, pirms izmantošanas sajaucot ar citām biodīzeļdegvielām, var lietot visā Savienībā visu gadu. Tādējādi PME ir aizstājams ar Savienībā ražotu biodīzeļdegvielu, un tāpēc tas ir līdzīgais ražojums. |
| --- | --- |

(18)

Šis apgalvojums tiek noraidīts. Indonēzijā ražotais PME konkurē ar ES ražoto biodīzeļdegvielu, kas ir ne tikai RME, bet arī no palmu eļļas un citām izejvielām iegūta biodīzeļdegviela. PME, tāpat kā RME un SME, pirms izmantošanas sajaucot ar citām biodīzeļdegvielām, var lietot visā Savienībā visu gadu. Tādējādi PME ir aizstājams ar Savienībā ražotu biodīzeļdegvielu, un tāpēc tas ir līdzīgais ražojums.

| (19) | Pagaidu regulas 35. apsvērumā minēts kāda Indonēzijas ražotāja apgalvojums par to, ka no procedūras aptverto ražojumu klāsta būtu jāizslēdz frakcionētie metilesteri. Šis ražotājs to vēlreiz pieprasīja piezīmēs par pagaidu informācijas izpaušanu, atkārtojot argumentu, ko izteica pirms pagaidu informācijas izpaušanas. |
| --- | --- |

(19)

Pagaidu regulas 35. apsvērumā minēts kāda Indonēzijas ražotāja apgalvojums par to, ka no procedūras aptverto ražojumu klāsta būtu jāizslēdz frakcionētie metilesteri. Šis ražotājs to vēlreiz pieprasīja piezīmēs par pagaidu informācijas izpaušanu, atkārtojot argumentu, ko izteica pirms pagaidu informācijas izpaušanas.

| (20) | Taču Savienības ražošanas nozare šo apgalvojumu apstrīdēja, norādot, ka frakcionētie metilesteri ir biodīzeļdegviela un nebūtu jāizslēdz no aptverto ražojumu klāsta. |
| --- | --- |

(20)

Taču Savienības ražošanas nozare šo apgalvojumu apstrīdēja, norādot, ka frakcionētie metilesteri ir biodīzeļdegviela un nebūtu jāizslēdz no aptverto ražojumu klāsta.

| (21) | Ņemot vērā pēc pagaidu informācijas izpaušanas saņemtās piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 36. apsvērumā izklāstītais Komisijas lēmums. Lai gan dažādiem taukskābju metilesteriem ir atšķirīgi Informatīvā ķīmijas dienesta (“CAS”) indeksa numuri, ražošanas procesi un arī iespējamie lietojumi, frakcionētie metilesteri tomēr ir taukskābju metilesteri, un tos var izmantot degvielai. Tā kā, neveicot ķīmisku analīzi, importēšanas vietā būtu grūti atšķirt vienu taukskābes metilesteri no cita un līdz ar to būtu iespējams izvairīties no noteiktajiem maksājumiem, ja PME biodīzeļdegviela būtu deklarēta kā no palmu eļļas iegūts frakcionētais metilesteris, šis apgalvojums joprojām tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā pēc pagaidu informācijas izpaušanas saņemtās piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 36. apsvērumā izklāstītais Komisijas lēmums. Lai gan dažādiem taukskābju metilesteriem ir atšķirīgi Informatīvā ķīmijas dienesta (“CAS”) indeksa numuri, ražošanas procesi un arī iespējamie lietojumi, frakcionētie metilesteri tomēr ir taukskābju metilesteri, un tos var izmantot degvielai. Tā kā, neveicot ķīmisku analīzi, importēšanas vietā būtu grūti atšķirt vienu taukskābes metilesteri no cita un līdz ar to būtu iespējams izvairīties no noteiktajiem maksājumiem, ja PME biodīzeļdegviela būtu deklarēta kā no palmu eļļas iegūts frakcionētais metilesteris, šis apgalvojums joprojām tiek noraidīts.

| (22) | Pagaidu regulas 37. apsvērumā minēts, ka viens Eiropas uzņēmums, kas importē no palmu kodolu eļļas iegūtu taukskābju metilesteri (“PKE”), pieprasīja, lai šā ražojuma importam piemērotu galalietotāja atbrīvojumu vai to izslēgtu no procedūrā aptverto ražojumu klāsta. |
| --- | --- |

(22)

Pagaidu regulas 37. apsvērumā minēts, ka viens Eiropas uzņēmums, kas importē no palmu kodolu eļļas iegūtu taukskābju metilesteri (“PKE”), pieprasīja, lai šā ražojuma importam piemērotu galalietotāja atbrīvojumu vai to izslēgtu no procedūrā aptverto ražojumu klāsta.

| (23) | Savienības ražošanas nozare pēc pagaidu informācijas izpaušanas iesniedza piezīmes par galalietotāja atbrīvojuma piemērošanu PKE importam un ierosināto maksājumu apiešanas iespējamību. Savienības ražotāji uzskatīja, ka, ņemot vērā biodīzeļdegvielas aizvietojamību, Komisijai nevajadzētu ļaut izmantot šādu shēmu atbrīvojumam no antidempinga maksājumiem; vienādu fizikālo īpašību dēļ biodīzeļdegvielu, kas atzīta par degvielai neizmantojamu, vienalga varētu izmantot degvielas vajadzībām. PKE var izmantot degvielai – no PKE iegūtos nepiesātinātos alifātiskos spirtus var tālāk pārstrādāt arī biodīzeļdegvielā; turklāt galalietotāja atbrīvojuma dēļ muita attiecīgo importu var kontrolēt tikai ierobežoti, un šīs shēmas piemērošana radītu ievērojamu ekonomisko slogu. |
| --- | --- |

(23)

Savienības ražošanas nozare pēc pagaidu informācijas izpaušanas iesniedza piezīmes par galalietotāja atbrīvojuma piemērošanu PKE importam un ierosināto maksājumu apiešanas iespējamību. Savienības ražotāji uzskatīja, ka, ņemot vērā biodīzeļdegvielas aizvietojamību, Komisijai nevajadzētu ļaut izmantot šādu shēmu atbrīvojumam no antidempinga maksājumiem; vienādu fizikālo īpašību dēļ biodīzeļdegvielu, kas atzīta par degvielai neizmantojamu, vienalga varētu izmantot degvielas vajadzībām. PKE var izmantot degvielai – no PKE iegūtos nepiesātinātos alifātiskos spirtus var tālāk pārstrādāt arī biodīzeļdegvielā; turklāt galalietotāja atbrīvojuma dēļ muita attiecīgo importu var kontrolēt tikai ierobežoti, un šīs shēmas piemērošana radītu ievērojamu ekonomisko slogu.

| (24) | Pēc apspriešanās par šo jautājumu un ņemot vērā to, ka par degvielai neizmantojamu atzītai biodīzeļdegvielai ir tādas pašas fizikālās īpašības kā biodīzeļdegvielai, kas atzīta par izmantojamu degvielas vajadzībām, šajā gadījumā nav pareizi atļaut PKE importam piemērot galalietotāja atbrīvojumu. |
| --- | --- |

(24)

Pēc apspriešanās par šo jautājumu un ņemot vērā to, ka par degvielai neizmantojamu atzītai biodīzeļdegvielai ir tādas pašas fizikālās īpašības kā biodīzeļdegvielai, kas atzīta par izmantojamu degvielas vajadzībām, šajā gadījumā nav pareizi atļaut PKE importam piemērot galalietotāja atbrīvojumu.

| (25) | Viens importētājs no Vācijas vēlreiz atkārtoja pieprasījumu par ražojuma izslēgšanu no procedūrā aptverto ražojumu klāsta un/vai galalietotāja atbrīvojuma piemērošanu attiecībā uz konkrētu no palmu kodolu eļļas iegūtu taukskābju metilesteri (PKE), kas ES paredzēts izmantošanai citiem mērķiem, nevis degvielai. Iesniegtajos komentāros tas vēlreiz apliecināja savu viedokli, kas sākumposmā tika noraidīts, un netika sniegti jauni pierādījumi, kas liktu mainīt secinājumu par to, ka galalietotāja atbrīvojums nebūtu jāpiešķir un PKE būtu jāpaliek ražojumu klāstā. |
| --- | --- |

(25)

Viens importētājs no Vācijas vēlreiz atkārtoja pieprasījumu par ražojuma izslēgšanu no procedūrā aptverto ražojumu klāsta un/vai galalietotāja atbrīvojuma piemērošanu attiecībā uz konkrētu no palmu kodolu eļļas iegūtu taukskābju metilesteri (PKE), kas ES paredzēts izmantošanai citiem mērķiem, nevis degvielai. Iesniegtajos komentāros tas vēlreiz apliecināja savu viedokli, kas sākumposmā tika noraidīts, un netika sniegti jauni pierādījumi, kas liktu mainīt secinājumu par to, ka galalietotāja atbrīvojums nebūtu jāpiešķir un PKE būtu jāpaliek ražojumu klāstā.

| (26) | Viens ražotājs eksportētājs no Indonēzijas turklāt vēlreiz norādīja uz savu apgalvojumu par to, ka galalietotāja atbrīvojums jāpiešķir frakcionētiem metilesteriem, un pieprasīja piemērot galalietotāja atbrīvojumu šim importam, kas paredzēts piesātināto alifātisko spirtu ražošanai. Kā norādīts iepriekš, visi galalietotāja atbrīvojuma pieprasījumi tika noraidīti, un šīs ieinteresētās personas izklāstītie argumenti minēto secinājumu negrozīja. |
| --- | --- |

(26)

Viens ražotājs eksportētājs no Indonēzijas turklāt vēlreiz norādīja uz savu apgalvojumu par to, ka galalietotāja atbrīvojums jāpiešķir frakcionētiem metilesteriem, un pieprasīja piemērot galalietotāja atbrīvojumu šim importam, kas paredzēts piesātināto alifātisko spirtu ražošanai. Kā norādīts iepriekš, visi galalietotāja atbrīvojuma pieprasījumi tika noraidīti, un šīs ieinteresētās personas izklāstītie argumenti minēto secinājumu negrozīja.

3.   Secinājums

| (27) | Citas piezīmes par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 29.–39. apsvērums. |
| --- | --- |

(27)

Citas piezīmes par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 29.–39. apsvērums.

D.   DEMPINGS

1.   Ievadpiezīmes

| (28) | Pagaidu regulas 44. un 64. apsvērumā paskaidrots, ka gan Argentīnas, gan Indonēzijas biodīzeļdegvielas tirgu lielā mērā regulē valsts, tāpēc tika uzskatīts, ka pārdošana iekšzemes tirgū nav notikusi parastā tirdzniecības apritē. Tādējādi līdzīgā ražojuma normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. Ieinteresētās personas minēto konstatējumu neapstrīdēja, tāpēc tas tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(28)

Pagaidu regulas 44. un 64. apsvērumā paskaidrots, ka gan Argentīnas, gan Indonēzijas biodīzeļdegvielas tirgu lielā mērā regulē valsts, tāpēc tika uzskatīts, ka pārdošana iekšzemes tirgū nav notikusi parastā tirdzniecības apritē. Tādējādi līdzīgā ražojuma normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. Ieinteresētās personas minēto konstatējumu neapstrīdēja, tāpēc tas tiek apstiprināts.

| (29) | Gan Argentīnai, gan Indonēzijai piemērojamo aprēķināto normālo vērtību sākumposmā aprēķināja, pamatojoties uz uzņēmumu pašu faktiskajām (un reģistrētajām) ražošanas izmaksām IP laikā, pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām (“PVA izmaksas”) un pamatotu peļņas apmēru. Pagaidu regulas 45. un 63. apsvērumā īpaši norādīts, ka Komisija turpinās izmeklēt apgalvojumu par to, ka diferencētās eksporta nodokļa sistēmas (DET) Argentīnā un Indonēzijā izkropļo izejvielu cenas un tādējādi reģistrētajās ražošanas izmaksās nav pienācīgi atspoguļotas ar attiecīgā ražojuma ražošanu saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

(29)

Gan Argentīnai, gan Indonēzijai piemērojamo aprēķināto normālo vērtību sākumposmā aprēķināja, pamatojoties uz uzņēmumu pašu faktiskajām (un reģistrētajām) ražošanas izmaksām IP laikā, pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām (“PVA izmaksas”) un pamatotu peļņas apmēru. Pagaidu regulas 45. un 63. apsvērumā īpaši norādīts, ka Komisija turpinās izmeklēt apgalvojumu par to, ka diferencētās eksporta nodokļa sistēmas (DET) Argentīnā un Indonēzijā izkropļo izejvielu cenas un tādējādi reģistrētajās ražošanas izmaksās nav pienācīgi atspoguļotas ar attiecīgā ražojuma ražošanu saistītās izmaksas.

| (30) | Izmeklēšanas laikā tika noskaidrots, ka DET sistēmas gan Argentīnā, gan Indonēzijā tiešām samazināja galveno izejvielu iekšzemes cenas līdz nedabiski zemam līmenim, kā turpmāk, sākot no 35. apsvēruma, paskaidrots par Argentīnu un 66. apsvērumā – par Indonēziju, un tādējādi ietekmēja biodīzeļdegvielas ražotāju izmaksas abās attiecīgajās valstīs. Ņemot vērā īpašo tirgus situāciju gan Argentīnā, gan Indonēzijā, saistībā ar šo konstatējumu uzskatāms, ka, nosakot abu valstu normālās vērtības, būtu jāņem vērā galveno izejvielu cenu izkropļojums. |
| --- | --- |

(30)

Izmeklēšanas laikā tika noskaidrots, ka DET sistēmas gan Argentīnā, gan Indonēzijā tiešām samazināja galveno izejvielu iekšzemes cenas līdz nedabiski zemam līmenim, kā turpmāk, sākot no 35. apsvēruma, paskaidrots par Argentīnu un 66. apsvērumā – par Indonēziju, un tādējādi ietekmēja biodīzeļdegvielas ražotāju izmaksas abās attiecīgajās valstīs. Ņemot vērā īpašo tirgus situāciju gan Argentīnā, gan Indonēzijā, saistībā ar šo konstatējumu uzskatāms, ka, nosakot abu valstu normālās vērtības, būtu jāņem vērā galveno izejvielu cenu izkropļojums.

| (31) | Vispārējā tiesa ir apstiprinājusi (4), ka, ja izejvielu cenu regulēšanas rezultātā iekšzemes tirgū tās ir nedabiski zemas, var pieņemt, ka šis izkropļojums ietekmē līdzīgā ražojuma ražošanas izmaksas. Vispārējā tiesa uzskatīja, ka šādos apstākļos Savienības iestādēm ir tiesības secināt, ka kāds no dokumentācijas vienumiem nav uzskatāms par pienācīgu un ka tāpēc šo vienumu var koriģēt. |
| --- | --- |

(31)

Vispārējā tiesa ir apstiprinājusi (4), ka, ja izejvielu cenu regulēšanas rezultātā iekšzemes tirgū tās ir nedabiski zemas, var pieņemt, ka šis izkropļojums ietekmē līdzīgā ražojuma ražošanas izmaksas. Vispārējā tiesa uzskatīja, ka šādos apstākļos Savienības iestādēm ir tiesības secināt, ka kāds no dokumentācijas vienumiem nav uzskatāms par pienācīgu un ka tāpēc šo vienumu var koriģēt.

| (32) | Vispārējā tiesa arī secināja, ka pamatregulas 2. panta 5. punkta pirmajā daļā skaidri noteikts, ka normālo vērtību neaprēķina, pamatojoties uz attiecīgās personas dokumentāciju, ja tajā nav pienācīgi atspoguļotas ar izmeklējamā ražojuma ražošanu saistītās izmaksas. Tādam gadījumam pirmās daļas otrajā teikumā paredzēts, ka izmaksas jākoriģē vai jānosaka, pamatojoties uz tādiem informācijas avotiem, kas nav attiecīgā dokumentācija. Šo informāciju var iegūt, ņemot vērā citu ražotāju vai eksportētāju izmaksas vai arī, ja šāda informācija nav pieejama vai to nedrīkst izmantot, jebkādu citu pieņemamu informācijas avotu, tostarp informāciju no citiem reprezentatīviem tirgiem. |
| --- | --- |

(32)

Vispārējā tiesa arī secināja, ka pamatregulas 2. panta 5. punkta pirmajā daļā skaidri noteikts, ka normālo vērtību neaprēķina, pamatojoties uz attiecīgās personas dokumentāciju, ja tajā nav pienācīgi atspoguļotas ar izmeklējamā ražojuma ražošanu saistītās izmaksas. Tādam gadījumam pirmās daļas otrajā teikumā paredzēts, ka izmaksas jākoriģē vai jānosaka, pamatojoties uz tādiem informācijas avotiem, kas nav attiecīgā dokumentācija. Šo informāciju var iegūt, ņemot vērā citu ražotāju vai eksportētāju izmaksas vai arī, ja šāda informācija nav pieejama vai to nedrīkst izmantot, jebkādu citu pieņemamu informācijas avotu, tostarp informāciju no citiem reprezentatīviem tirgiem.

| (33) | Pagaidu aprēķinos, aprēķinot Argentīnas un Indonēzijas ražotāju eksportētāju ražošanas izmaksas, tika izmantota attiecīgi faktiskā sojas iekšzemes cena un faktiskā iegrāmatotā neapstrādātas palmu eļļas cena. |
| --- | --- |

(33)

Pagaidu aprēķinos, aprēķinot Argentīnas un Indonēzijas ražotāju eksportētāju ražošanas izmaksas, tika izmantota attiecīgi faktiskā sojas iekšzemes cena un faktiskā iegrāmatotā neapstrādātas palmu eļļas cena.

| (34) | Tā kā konstatēja atsevišķu ražošanas izmaksu, jo īpaši galveno izejvielu izmaksu (sojas eļļas un sojas izmaksas Argentīnā un neapstrādātas palmu eļļas izmaksas Indonēzijā), izkropļojumus, tās noteica, pamatojoties uz attiecīgo valstu kompetento iestāžu publicētajām atsauces cenām. Šīs cenas atbilst starptautisko cenu līmenim. |
| --- | --- |

(34)

Tā kā konstatēja atsevišķu ražošanas izmaksu, jo īpaši galveno izejvielu izmaksu (sojas eļļas un sojas izmaksas Argentīnā un neapstrādātas palmu eļļas izmaksas Indonēzijā), izkropļojumus, tās noteica, pamatojoties uz attiecīgo valstu kompetento iestāžu publicētajām atsauces cenām. Šīs cenas atbilst starptautisko cenu līmenim.

2.   Argentīna

2.1.   Normālā vērtība

| (35) | Kā norādīts iepriekš, Komisija tagad ir secinājusi, ka DET sistēma Argentīnā izkropļo valsts biodīzeļdegvielas ražotāju ražošanas izmaksas. Izmeklēšanā tika secināts, ka IP laikā izejvielu eksporta nodokļi (35 % sojai un 32 % sojas eļļai) bija ievērojami lielāki nekā gatavā ražojuma eksporta nodokļi (parastā likme – 20 % biodīzeļdegvielai, savukārt piemērotā likme – 14,58 %, ņemot vērā nodokļu atlaidi). Patiesībā IP laikā sojas un biodīzeļdegvielas eksporta nodokļa starpība bija 20,42 procentpunkti, savukārt sojas eļļas un biodīzeļdegvielas eksporta nodokļa starpība bija 17,42 procentpunkti. |
| --- | --- |

(35)

Kā norādīts iepriekš, Komisija tagad ir secinājusi, ka DET sistēma Argentīnā izkropļo valsts biodīzeļdegvielas ražotāju ražošanas izmaksas. Izmeklēšanā tika secināts, ka IP laikā izejvielu eksporta nodokļi (35 % sojai un 32 % sojas eļļai) bija ievērojami lielāki nekā gatavā ražojuma eksporta nodokļi (parastā likme – 20 % biodīzeļdegvielai, savukārt piemērotā likme – 14,58 %, ņemot vērā nodokļu atlaidi). Patiesībā IP laikā sojas un biodīzeļdegvielas eksporta nodokļa starpība bija 20,42 procentpunkti, savukārt sojas eļļas un biodīzeļdegvielas eksporta nodokļa starpība bija 17,42 procentpunkti.

| (36) | Lai noteiktu sojas un sojas eļļas eksporta nodokļa likmi, Argentīnas Lauksaimniecības, lopkopības un zivsaimniecības ministrija katru dienu publicē sojas un sojas eļļas FOB cenu jeb “atsauces cenu” (5). Atsauces cena atspoguļo starptautisko cenu līmeni (6), un to izmanto, lai aprēķinātu nodokļu iestādēm maksājamo eksporta nodokļa summu. |
| --- | --- |

(36)

Lai noteiktu sojas un sojas eļļas eksporta nodokļa likmi, Argentīnas Lauksaimniecības, lopkopības un zivsaimniecības ministrija katru dienu publicē sojas un sojas eļļas FOB cenu jeb “atsauces cenu” (5). Atsauces cena atspoguļo starptautisko cenu līmeni (6), un to izmanto, lai aprēķinātu nodokļu iestādēm maksājamo eksporta nodokļa summu.

| (37) | Nosakot iekšzemes cenas, tiek ņemtas vērā starptautisko cenu tendences. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka sojas un sojas eļļas starptautiskās un iekšzemes cenas starpība ir ražojumam piemērotais eksporta nodoklis un citi ar tā eksportēšanu saistītie izdevumi. Sojas un sojas eļļas iekšzemes atsauces cenas Argentīnas Lauksaimniecības ministrija publicē kā “FAS teorētisko cenu” (7). Tādējādi sojas un sojas eļļas ražotāji iegūst vienādu neto cenu neatkarīgi no tā, vai tie pārdod produkciju eksportēšanai vai arī iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(37)

Nosakot iekšzemes cenas, tiek ņemtas vērā starptautisko cenu tendences. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka sojas un sojas eļļas starptautiskās un iekšzemes cenas starpība ir ražojumam piemērotais eksporta nodoklis un citi ar tā eksportēšanu saistītie izdevumi. Sojas un sojas eļļas iekšzemes atsauces cenas Argentīnas Lauksaimniecības ministrija publicē kā “FAS teorētisko cenu” (7). Tādējādi sojas un sojas eļļas ražotāji iegūst vienādu neto cenu neatkarīgi no tā, vai tie pārdod produkciju eksportēšanai vai arī iekšzemes tirgū.

| (38) | Visbeidzot, tika konstatēts, ka Argentīnas eksporta nodokļa sistēmas radīto izkropļojumu dēļ Argentīnas biodīzeļdegvielas ražotāju galvenās izmantotās izejvielas iekšzemes cenas nepamatoti ir zemākas par starptautiskajām cenām, tāpēc pamatregulas 2. panta 5. punkta izpratnē, ko Vispārējā tiesa interpretējusi, kā paskaidrots iepriekš, galveno izejvielu cenas nebija pienācīgi atspoguļotas izmeklējamo Argentīnas ražotāju dokumentācijā. |
| --- | --- |

(38)

Visbeidzot, tika konstatēts, ka Argentīnas eksporta nodokļa sistēmas radīto izkropļojumu dēļ Argentīnas biodīzeļdegvielas ražotāju galvenās izmantotās izejvielas iekšzemes cenas nepamatoti ir zemākas par starptautiskajām cenām, tāpēc pamatregulas 2. panta 5. punkta izpratnē, ko Vispārējā tiesa interpretējusi, kā paskaidrots iepriekš, galveno izejvielu cenas nebija pienācīgi atspoguļotas izmeklējamo Argentīnas ražotāju dokumentācijā.

| (39) | Tāpēc Komisija nolēma pārskatīt pagaidu regulas 63. apsvērumu un neņemt vērā sojas (galvenās biodīzeļdegvielas ražošanai iegādātās un izmantotās izejvielas) faktiskās izmaksas, ko savā uzskaitē reģistrēja attiecīgie uzņēmumi, un tās aizstāt ar cenu, par kādu šie uzņēmumi būtu iegādājušies soju, ja tās cena nebūtu izkropļota. |
| --- | --- |

(39)

Tāpēc Komisija nolēma pārskatīt pagaidu regulas 63. apsvērumu un neņemt vērā sojas (galvenās biodīzeļdegvielas ražošanai iegādātās un izmantotās izejvielas) faktiskās izmaksas, ko savā uzskaitē reģistrēja attiecīgie uzņēmumi, un tās aizstāt ar cenu, par kādu šie uzņēmumi būtu iegādājušies soju, ja tās cena nebūtu izkropļota.

| (40) | Lai noteiktu cenu, par kādu attiecīgie uzņēmumi būtu iegādājušies soju, ja tās cena nebūtu izkropļota, Komisija izmantoja Argentīnas Lauksaimniecības ministrijas publicēto sojas eksporta FOB atsauces cenu vidējo vērtību IP laikā (8). |
| --- | --- |

(40)

Lai noteiktu cenu, par kādu attiecīgie uzņēmumi būtu iegādājušies soju, ja tās cena nebūtu izkropļota, Komisija izmantoja Argentīnas Lauksaimniecības ministrijas publicēto sojas eksporta FOB atsauces cenu vidējo vērtību IP laikā (8).

| (41) | Argentīnas ražotāju eksportētāju apvienība (CARBIO) un Argentīnas iestādes apgalvoja, ka korekcija attiecībā uz izmaksām, kas uzņēmumiem radušās atbilstoši pamatregulas 2. panta 5. punktam, ir iespējama vienīgi tādā gadījumā, ja dokumentācija (un nevis uzņēmumiem radušās izmaksas) nepietiekami atspoguļo izmaksas, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma izgatavošanu un pārdošanu. Šī apvienība apgalvoja, ka praksē Komisija eksporta nodokļus pieskaita uzņēmumu maksātajām sojas eļļas iepirkuma cenām, tādējādi ietverot ražošanas izmaksās tādu posteni, kas nav saistīts ar attiecīgā ražojuma ražošanu vai pārdošanu. Tā arī minēja, ka Vispārējās tiesas spriedums Acron lietā, kurš citēts pagaidu informācijas dokumentā (9), balstīts uz nepareizu PTO Antidempinga nolīguma (ADN) 2.2.1.1. panta skaidrojumu un pašlaik tiek apstrīdēts Tiesā un ka jebkurā gadījumā faktiskie apsvērumi šajā gadījuma ir atšķirīgi, jo izejvielu cenas Argentīnā nav regulētas (kā, piemēram, gāzes cenas Krievijā) un nav izkropļotas, bet gan noteiktas brīvi bez valsts iejaukšanās, un tādēļ Argentīnā nav īpašas tirgus situācijas, kas Komisijai ļautu piemērot pamatregulas 2. panta 5. punktu. Šī apvienība apgalvoja, ka DET sistēma Argentīnā nav pretrunā nekādiem tirdzniecības noteikumiem. Turklāt CARBIO apgalvoja, ka Komisijas veiktais aprēķinātās normālās vērtības (kurā ņemti vērā eksporta nodokļi) un eksporta cenas (kurā nav ņemti vērā eksporta nodokļi) salīdzinājums nav bijis patiess, jo eksporta cenas noteikšanā nav ņemti vērā eksporta nodokļi.
  Turklāt šī apvienība apgalvoja, ka normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums nav bijis patiess arī tādēļ, ka normālās vērtības aprēķināšanā gan ņemtas vērā Čikāgas Tirdzniecības padomē (CBOT) noteiktās sojas starptautiskās cenas, bet eksporta cenas noteikšanā nav ņemti vērā ienākumi vai zaudējumi saistībā ar CBOT riska ierobežošanas darbībām (sk. turpmāk). Turklāt CARBIO apgalvoja, ka, vienkārši aizstājot izmeklējamo uzņēmumu reģistrētās cenas ar starptautisko cenu, Komisija nav ņēmusi vērā Argentīnas ražotāju dabiskās konkurētspējas priekšrocības. Visbeidzot, CARBIO iebilda, ka Komisija nav ņēmusi vērā to, ka bez Argentīnā pastāvošās DET sistēmas sojas CBOT cenas būtu bijušas daudz zemākas. |
| --- | --- |

(41)

Argentīnas ražotāju eksportētāju apvienība (CARBIO) un Argentīnas iestādes apgalvoja, ka korekcija attiecībā uz izmaksām, kas uzņēmumiem radušās atbilstoši pamatregulas 2. panta 5. punktam, ir iespējama vienīgi tādā gadījumā, ja dokumentācija (un nevis uzņēmumiem radušās izmaksas) nepietiekami atspoguļo izmaksas, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma izgatavošanu un pārdošanu. Šī apvienība apgalvoja, ka praksē Komisija eksporta nodokļus pieskaita uzņēmumu maksātajām sojas eļļas iepirkuma cenām, tādējādi ietverot ražošanas izmaksās tādu posteni, kas nav saistīts ar attiecīgā ražojuma ražošanu vai pārdošanu. Tā arī minēja, ka Vispārējās tiesas spriedums Acron lietā, kurš citēts pagaidu informācijas dokumentā (9), balstīts uz nepareizu PTO Antidempinga nolīguma (ADN) 2.2.1.1. panta skaidrojumu un pašlaik tiek apstrīdēts Tiesā un ka jebkurā gadījumā faktiskie apsvērumi šajā gadījuma ir atšķirīgi, jo izejvielu cenas Argentīnā nav regulētas (kā, piemēram, gāzes cenas Krievijā) un nav izkropļotas, bet gan noteiktas brīvi bez valsts iejaukšanās, un tādēļ Argentīnā nav īpašas tirgus situācijas, kas Komisijai ļautu piemērot pamatregulas 2. panta 5. punktu. Šī apvienība apgalvoja, ka DET sistēma Argentīnā nav pretrunā nekādiem tirdzniecības noteikumiem. Turklāt CARBIO apgalvoja, ka Komisijas veiktais aprēķinātās normālās vērtības (kurā ņemti vērā eksporta nodokļi) un eksporta cenas (kurā nav ņemti vērā eksporta nodokļi) salīdzinājums nav bijis patiess, jo eksporta cenas noteikšanā nav ņemti vērā eksporta nodokļi.

Turklāt šī apvienība apgalvoja, ka normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums nav bijis patiess arī tādēļ, ka normālās vērtības aprēķināšanā gan ņemtas vērā Čikāgas Tirdzniecības padomē (CBOT) noteiktās sojas starptautiskās cenas, bet eksporta cenas noteikšanā nav ņemti vērā ienākumi vai zaudējumi saistībā ar CBOT riska ierobežošanas darbībām (sk. turpmāk). Turklāt CARBIO apgalvoja, ka, vienkārši aizstājot izmeklējamo uzņēmumu reģistrētās cenas ar starptautisko cenu, Komisija nav ņēmusi vērā Argentīnas ražotāju dabiskās konkurētspējas priekšrocības. Visbeidzot, CARBIO iebilda, ka Komisija nav ņēmusi vērā to, ka bez Argentīnā pastāvošās DET sistēmas sojas CBOT cenas būtu bijušas daudz zemākas.

| (42) | Šie apgalvojumi ir jānoraida. Pat ja fakti Acron lietā atšķiras no faktiem šajā lietā, Vispārējā tiesa tomēr ir noteikusi tiesību principu, saskaņā ar kuru izmaksas, kas saistītas ar izmeklējamā ražojuma izgatavošanu un nav pienācīgi atspoguļotas uzņēmumu dokumentācijā, nevar izmantot par pamatu normālās vērtības aprēķināšanā. Acron lietā izmaksas nav pienācīgi atspoguļotas uzņēmuma dokumentācijā, jo gāzes cena ir regulēta. Šajā lietā ir konstatēts, ka izmaksas, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma izgatavošanu, nav pienācīgi atspoguļotas attiecīgo uzņēmumu dokumentācijā, jo tās ir nepatiesi zemas tā izkropļojuma dēļ, ko rada Argentīnas DET sistēma. Šis apgalvojums ir patiess neatkarīgi no tā, vai DET sistēmas kā tādas kopumā būtu vai nebūtu pretrunā PTO nolīguma noteikumiem. Turklāt Komisija uzskata, ka Vispārējās tiesas spriedums balstīts uz pareizu ADN skaidrojumu. Vispār ziņojumā “Ķīna: broileri” (10) speciālistu grupa konstatēja, ka, neraugoties uz ADN 2.2.1.1. pantā izteikto pieņēmumu par to, ka parasti ražošanas izmaksu aprēķināšanai izmantojami respondenta grāmatojumi un dokumentācija, izmeklēšanas iestādei ir tiesības neizmantot minētos grāmatojumus, ja tā konstatē, ka tie: i) neatbilst vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem vai ii) nepienācīgi atspoguļo ar izmeklējamā ražojuma izgatavošanu un pārdošanu saistītās izmaksas. Tomēr, veicot šādu atkāpi no standarta noteikumiem, izmeklēšanas iestādei jānorāda šādas rīcības iemesli. Atbilstoši šim skaidrojumam un ņemot vērā DET sistēmas radīto izkropļojumu, kas rada īpašu tirgus situāciju, Komisija attiecīgo uzņēmumu reģistrētās izmaksas par izejvielu iegādi Argentīnā aizstāja ar cenu, kas tiktu maksāta, ja nebūtu bijis konstatētā izkropļojuma. Ja rezultāts ir līdzīgs skaitliskā izteiksmē, tas nenozīmē, ka Komisijas izmantotā metodika bija vien eksporta nodokļu pieskaitīšana izejvielu cenām. Preču starptautisko cenu pamatā ir pieprasījums un piedāvājums, un nav pierādījumu par to, ka Argentīnas DET sistēma ietekmētu CBOT cenas. Tādēļ jebkādi apgalvojumi un pieņēmumi par to, ka Komisija, izmantojot starptautisko cenu, nav veikusi patiesu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, nav pamatoti. Tas pats attiecas uz apgalvojumu, ka Komisija nav ņēmusi vērā Argentīnas ražotāju eksportētāju dabiskās konkurētspējas priekšrocības, jo par iemeslu uzņēmumu reģistrēto cenu aizstāšanai bija izejvielu nepatiesi zemās cenas iekšzemes tirgū, nevis konkurētspējas priekšrocības. |
| --- | --- |

(42)

Šie apgalvojumi ir jānoraida. Pat ja fakti Acron lietā atšķiras no faktiem šajā lietā, Vispārējā tiesa tomēr ir noteikusi tiesību principu, saskaņā ar kuru izmaksas, kas saistītas ar izmeklējamā ražojuma izgatavošanu un nav pienācīgi atspoguļotas uzņēmumu dokumentācijā, nevar izmantot par pamatu normālās vērtības aprēķināšanā. Acron lietā izmaksas nav pienācīgi atspoguļotas uzņēmuma dokumentācijā, jo gāzes cena ir regulēta. Šajā lietā ir konstatēts, ka izmaksas, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma izgatavošanu, nav pienācīgi atspoguļotas attiecīgo uzņēmumu dokumentācijā, jo tās ir nepatiesi zemas tā izkropļojuma dēļ, ko rada Argentīnas DET sistēma. Šis apgalvojums ir patiess neatkarīgi no tā, vai DET sistēmas kā tādas kopumā būtu vai nebūtu pretrunā PTO nolīguma noteikumiem. Turklāt Komisija uzskata, ka Vispārējās tiesas spriedums balstīts uz pareizu ADN skaidrojumu. Vispār ziņojumā “Ķīna: broileri” (10) speciālistu grupa konstatēja, ka, neraugoties uz ADN 2.2.1.1. pantā izteikto pieņēmumu par to, ka parasti ražošanas izmaksu aprēķināšanai izmantojami respondenta grāmatojumi un dokumentācija, izmeklēšanas iestādei ir tiesības neizmantot minētos grāmatojumus, ja tā konstatē, ka tie: i) neatbilst vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem vai ii) nepienācīgi atspoguļo ar izmeklējamā ražojuma izgatavošanu un pārdošanu saistītās izmaksas. Tomēr, veicot šādu atkāpi no standarta noteikumiem, izmeklēšanas iestādei jānorāda šādas rīcības iemesli. Atbilstoši šim skaidrojumam un ņemot vērā DET sistēmas radīto izkropļojumu, kas rada īpašu tirgus situāciju, Komisija attiecīgo uzņēmumu reģistrētās izmaksas par izejvielu iegādi Argentīnā aizstāja ar cenu, kas tiktu maksāta, ja nebūtu bijis konstatētā izkropļojuma. Ja rezultāts ir līdzīgs skaitliskā izteiksmē, tas nenozīmē, ka Komisijas izmantotā metodika bija vien eksporta nodokļu pieskaitīšana izejvielu cenām. Preču starptautisko cenu pamatā ir pieprasījums un piedāvājums, un nav pierādījumu par to, ka Argentīnas DET sistēma ietekmētu CBOT cenas. Tādēļ jebkādi apgalvojumi un pieņēmumi par to, ka Komisija, izmantojot starptautisko cenu, nav veikusi patiesu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, nav pamatoti. Tas pats attiecas uz apgalvojumu, ka Komisija nav ņēmusi vērā Argentīnas ražotāju eksportētāju dabiskās konkurētspējas priekšrocības, jo par iemeslu uzņēmumu reģistrēto cenu aizstāšanai bija izejvielu nepatiesi zemās cenas iekšzemes tirgū, nevis konkurētspējas priekšrocības.

| (43) | Pagaidu regulas 45. apsvērumā paskaidrots, ka, tā kā pārdošana iekšzemes tirgū netika uzskatīta par notikušu parastā tirdzniecības apritē, normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu, izmantojot pamatotu peļņas apmēru (15 %). Daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija, aprēķinot normālo vērtību, izvēlējās nedabiski augstu pamatotās peļņas apmēru (15 %) un ka tas būtiski atšķīrās no iedibinātās prakses vairākās citās izmeklēšanas procedūrās par līdzīgiem ar izejvielām saistītiem tirgiem (tajās izmantotais peļņas apmērs bija aptuveni 5 %). |
| --- | --- |

(43)

Pagaidu regulas 45. apsvērumā paskaidrots, ka, tā kā pārdošana iekšzemes tirgū netika uzskatīta par notikušu parastā tirdzniecības apritē, normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu, izmantojot pamatotu peļņas apmēru (15 %). Daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija, aprēķinot normālo vērtību, izvēlējās nedabiski augstu pamatotās peļņas apmēru (15 %) un ka tas būtiski atšķīrās no iedibinātās prakses vairākās citās izmeklēšanas procedūrās par līdzīgiem ar izejvielām saistītiem tirgiem (tajās izmantotais peļņas apmērs bija aptuveni 5 %).

| (44) | Šis apgalvojums ir jānoraida. Pirmkārt, apgalvojums, ka Komisija, aprēķinot normālo vērtību, sistemātiski izmanto 5 % peļņas apmēru, nav pareizs. Katra situācija tiek izvērtēta individuāli, ņemot vērā attiecīgā gadījuma īpašos apstākļus. Piemēram, 2009. gada biodīzeļdegvielas lietā, kas attiecās uz Amerikas Savienotajām Valstīm, izmantoja dažādus peļņas līmeņus un vidējā svērtā peļņa ievērojami pārsniedza 15 %. Otrkārt, Komisija arī ņēma vērā īstermiņa un vidēja termiņa aizņēmuma likmi Argentīnā, kas saskaņā ar Pasaules Bankas datiem ir aptuveni 14 %. Noteikti šķiet pamatoti uzskatīt, ka uzņēmējdarbība iekšzemes biodīzeļdegvielas tirgos nodrošinās lielāku peļņas apmēru nekā līdzekļu aizņemšanās kapitāla izmaksu segšanai. Turklāt šī peļņa ir vēl mazāka nekā attiecīgā ražojuma ražotāju peļņa IP laikā, lai gan šāda cenu līmeņa iemesls ir DET un valsts regulēto iekšzemes biodīzeļdegvielas cenu izraisītie cenu izkropļojumi. Tāpēc, kā arī iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ tiek uzskatīts, ka peļņa 15 % apmērā ir pamatota summa, ko Argentīnā var nopelnīt salīdzinoši jaunas un kapitālietilpīgas ražošanas nozares pārstāvji. |
| --- | --- |

(44)

Šis apgalvojums ir jānoraida. Pirmkārt, apgalvojums, ka Komisija, aprēķinot normālo vērtību, sistemātiski izmanto 5 % peļņas apmēru, nav pareizs. Katra situācija tiek izvērtēta individuāli, ņemot vērā attiecīgā gadījuma īpašos apstākļus. Piemēram, 2009. gada biodīzeļdegvielas lietā, kas attiecās uz Amerikas Savienotajām Valstīm, izmantoja dažādus peļņas līmeņus un vidējā svērtā peļņa ievērojami pārsniedza 15 %. Otrkārt, Komisija arī ņēma vērā īstermiņa un vidēja termiņa aizņēmuma likmi Argentīnā, kas saskaņā ar Pasaules Bankas datiem ir aptuveni 14 %. Noteikti šķiet pamatoti uzskatīt, ka uzņēmējdarbība iekšzemes biodīzeļdegvielas tirgos nodrošinās lielāku peļņas apmēru nekā līdzekļu aizņemšanās kapitāla izmaksu segšanai. Turklāt šī peļņa ir vēl mazāka nekā attiecīgā ražojuma ražotāju peļņa IP laikā, lai gan šāda cenu līmeņa iemesls ir DET un valsts regulēto iekšzemes biodīzeļdegvielas cenu izraisītie cenu izkropļojumi. Tāpēc, kā arī iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ tiek uzskatīts, ka peļņa 15 % apmērā ir pamatota summa, ko Argentīnā var nopelnīt salīdzinoši jaunas un kapitālietilpīgas ražošanas nozares pārstāvji.

| (45) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas CARBIO un Argentīnas iestādes apgalvoja, ka: i) atsauce uz peļņas līmeņiem ASV nav pamatota; ii) atsauce uz vidēja termiņa aizņēmuma likmi nav loģiska, tā nekad agrāk nav izmantota un, ja tiktu izmantota, tad ne Argentīnas likme, jo ieguldījumus kopā ar ārvalstu struktūrām veic ASV dolāros; iii) Argentīnas ražotāju faktiski gūto peļņu nevarēja ņemt vērā īpašās tirgus situācijas dēļ; un iv) salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozari mērķa peļņa tika noteikta 11 % apmērā. |
| --- | --- |

(45)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas CARBIO un Argentīnas iestādes apgalvoja, ka: i) atsauce uz peļņas līmeņiem ASV nav pamatota; ii) atsauce uz vidēja termiņa aizņēmuma likmi nav loģiska, tā nekad agrāk nav izmantota un, ja tiktu izmantota, tad ne Argentīnas likme, jo ieguldījumus kopā ar ārvalstu struktūrām veic ASV dolāros; iii) Argentīnas ražotāju faktiski gūto peļņu nevarēja ņemt vērā īpašās tirgus situācijas dēļ; un iv) salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozari mērķa peļņa tika noteikta 11 % apmērā.

| (46) | Šie apgalvojumi ir jānoraida. Komisija uzskatīja, ka 15 % peļņas apmērs Argentīnas biodīzeļdegvielas ražošanas nozarei ir pamatots, jo minētā nozare konkrētajā valstī IP laikā bija salīdzinoši jauna un kapitālietilpīga. Atsauce uz peļņas apmēru ASV gadījumā tika dota, lai atspēkotu apgalvojumu, ka Komisija, aprēķinot normālo vērtību, sistemātiski izmanto 5 % peļņas apmēru. Atsaucoties uz vidēja termiņa aizņēmumu likmi, mērķis nebija noteikt etalonvērtību, bet gan pārbaudīt izmantotās likmes pamatotību. Tas pats attiecas uz izlasē iekļauto uzņēmumu faktiski gūto peļņu. No otras puses, tā kā normālās vērtības aprēķināšanas iemesls šajā gadījumā ir atšķirīgs no gadījuma, kad aprēķina Savienības ražošanas nozares mērķa peļņu situācijā bez importa par dempinga cenām, jebkāds abu minēto rādītāju salīdzinājums nav vērā ņemams. Tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 46. apsvērums. |
| --- | --- |

(46)

Šie apgalvojumi ir jānoraida. Komisija uzskatīja, ka 15 % peļņas apmērs Argentīnas biodīzeļdegvielas ražošanas nozarei ir pamatots, jo minētā nozare konkrētajā valstī IP laikā bija salīdzinoši jauna un kapitālietilpīga. Atsauce uz peļņas apmēru ASV gadījumā tika dota, lai atspēkotu apgalvojumu, ka Komisija, aprēķinot normālo vērtību, sistemātiski izmanto 5 % peļņas apmēru. Atsaucoties uz vidēja termiņa aizņēmumu likmi, mērķis nebija noteikt etalonvērtību, bet gan pārbaudīt izmantotās likmes pamatotību. Tas pats attiecas uz izlasē iekļauto uzņēmumu faktiski gūto peļņu. No otras puses, tā kā normālās vērtības aprēķināšanas iemesls šajā gadījumā ir atšķirīgs no gadījuma, kad aprēķina Savienības ražošanas nozares mērķa peļņu situācijā bez importa par dempinga cenām, jebkāds abu minēto rādītāju salīdzinājums nav vērā ņemams. Tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 46. apsvērums.

| (47) | Viens ražotājs eksportētājs biodīzeļdegvielu ražo gan savās ražotnēs, gan nodarbina neatkarīgu ražotāju, ar ko ir noslēdzis atlīdzības līgumu. Šis ražotājs eksportētājs pieprasīja, lai tā ražošanas izmaksas pārrēķinātu, izmantojot tā paša ražošanas izmaksu un tā līgumdarbinieka ražošanas izmaksu vidējo svērto vērtību, nevis Komisijas izmantoto provizorisko vērtību. Analizējot šo prasību, tika konstatēts, ka tā ir pamatota, tāpēc attiecīgā uzņēmuma ražošanas izmaksas tika attiecīgi pārrēķinātas. |
| --- | --- |

(47)

Viens ražotājs eksportētājs biodīzeļdegvielu ražo gan savās ražotnēs, gan nodarbina neatkarīgu ražotāju, ar ko ir noslēdzis atlīdzības līgumu. Šis ražotājs eksportētājs pieprasīja, lai tā ražošanas izmaksas pārrēķinātu, izmantojot tā paša ražošanas izmaksu un tā līgumdarbinieka ražošanas izmaksu vidējo svērto vērtību, nevis Komisijas izmantoto provizorisko vērtību. Analizējot šo prasību, tika konstatēts, ka tā ir pamatota, tāpēc attiecīgā uzņēmuma ražošanas izmaksas tika attiecīgi pārrēķinātas.

| (48) | Komisija saņēma arī citus nebūtiskus un ar konkrētiem uzņēmumiem saistītus apgalvojumus, taču, kad tika ieviestas iepriekš izklāstītās normālās vērtības aprēķināšanas metodoloģijas pārmaiņas, tie vairs nebija aktuāli. Tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 40.–46. apsvērumā izklāstītie konstatējumi ar iepriekš paskaidrotajām izmaiņām. |
| --- | --- |

(48)

Komisija saņēma arī citus nebūtiskus un ar konkrētiem uzņēmumiem saistītus apgalvojumus, taču, kad tika ieviestas iepriekš izklāstītās normālās vērtības aprēķināšanas metodoloģijas pārmaiņas, tie vairs nebija aktuāli. Tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 40.–46. apsvērumā izklāstītie konstatējumi ar iepriekš paskaidrotajām izmaiņām.

2.2.   Eksporta cena

| (49) | Pagaidu regulas 49. apsvērumā paskaidrots, ka, ja pārdošana eksportam tika veikta ar tādu saistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību, kuri atrodas Savienībā, eksporta cena, tostarp saistītā tirgotāja gūtā peļņa, tika koriģēta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tika uzskatīts, ka šādam aprēķinam ir pamatoti izmantot saistītā tirgotāja, kas atrodas Savienībā, peļņas līmeni 5 % apmērā. Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka preču tirdzniecībā 5 % peļņas līmenis saistītajam tirgotājam, kas atrodas Savienībā, ir pārāk augsts un ka būtu jāizmanto vai nu nulles peļņas līmenis, vai arī mazāka procentuālā vērtība (līdz 2 % atkarībā no uzņēmuma). |
| --- | --- |

(49)

Pagaidu regulas 49. apsvērumā paskaidrots, ka, ja pārdošana eksportam tika veikta ar tādu saistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību, kuri atrodas Savienībā, eksporta cena, tostarp saistītā tirgotāja gūtā peļņa, tika koriģēta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tika uzskatīts, ka šādam aprēķinam ir pamatoti izmantot saistītā tirgotāja, kas atrodas Savienībā, peļņas līmeni 5 % apmērā. Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka preču tirdzniecībā 5 % peļņas līmenis saistītajam tirgotājam, kas atrodas Savienībā, ir pārāk augsts un ka būtu jāizmanto vai nu nulles peļņas līmenis, vai arī mazāka procentuālā vērtība (līdz 2 % atkarībā no uzņēmuma).

| (50) | Šis apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem. Tāpēc attiecībā uz saistītajiem tirgotājiem, kuri atrodas ES, tiek apstiprināts 5 % peļņas līmenis. |
| --- | --- |

(50)

Šis apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem. Tāpēc attiecībā uz saistītajiem tirgotājiem, kuri atrodas ES, tiek apstiprināts 5 % peļņas līmenis.

| (51) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas CARBIO joprojām uzskatīja, ka 5 % pelņas apmērs preču tirdzniecībā ir pārāk augsts, un norādīja uz KPMG šajā jautājumā veiktu īpašu pētījumu, kas Komisijai iesniegts 2013. gada 1. jūlijā pēc pagaidu regulas informācijas izpaušanas. Komisija uzskatīja, ka pētījuma rezultāti nav uzticami veiktā izvērtējuma ierobežojumu dēļ, jo tajā ir aptverts ierobežots tirdzniecības uzņēmumu skaits un puse no tiem nepārdod lauksaimniecības ražojumus. Tādēļ iesniegtie pierādījumi uzskatāmi par nepamatotiem. Tādējādi ES saistītajiem tirgotājiem tiek apstiprināts 5 % peļņas apmērs. |
| --- | --- |

(51)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas CARBIO joprojām uzskatīja, ka 5 % pelņas apmērs preču tirdzniecībā ir pārāk augsts, un norādīja uz KPMG šajā jautājumā veiktu īpašu pētījumu, kas Komisijai iesniegts 2013. gada 1. jūlijā pēc pagaidu regulas informācijas izpaušanas. Komisija uzskatīja, ka pētījuma rezultāti nav uzticami veiktā izvērtējuma ierobežojumu dēļ, jo tajā ir aptverts ierobežots tirdzniecības uzņēmumu skaits un puse no tiem nepārdod lauksaimniecības ražojumus. Tādēļ iesniegtie pierādījumi uzskatāmi par nepamatotiem. Tādējādi ES saistītajiem tirgotājiem tiek apstiprināts 5 % peļņas apmērs.

| (52) | Viens ražotājs eksportētājs iebilda, ka Komisija, nosakot eksporta cenu, neņēma vērā tā sauktos “riska ierobežošanas rezultātus”, t. i., ienākumus vai zaudējumus, kas ražotājam radās, pārdodot un iegādājoties Čikāgas Tirdzniecības padomē (CBOT) standartizētus nākotnes līgumus par sojas eļļu. Uzņēmums uzstāja, ka, ņemot vērā izejvielu cenu nestabilitāti, riska ierobežošana ir būtiska ar biodīzeļdegvielu saistītās uzņēmējdarbības sastāvdaļa un ka biodīzeļdegvielas pārdevēja tīrie ieņēmumi ir ne tikai pircēja samaksātā cena, bet arī attiecīgās nodrošināšanās darbības radītā peļņa (vai zaudējumi). |
| --- | --- |

(52)

Viens ražotājs eksportētājs iebilda, ka Komisija, nosakot eksporta cenu, neņēma vērā tā sauktos “riska ierobežošanas rezultātus”, t. i., ienākumus vai zaudējumus, kas ražotājam radās, pārdodot un iegādājoties Čikāgas Tirdzniecības padomē (CBOT) standartizētus nākotnes līgumus par sojas eļļu. Uzņēmums uzstāja, ka, ņemot vērā izejvielu cenu nestabilitāti, riska ierobežošana ir būtiska ar biodīzeļdegvielu saistītās uzņēmējdarbības sastāvdaļa un ka biodīzeļdegvielas pārdevēja tīrie ieņēmumi ir ne tikai pircēja samaksātā cena, bet arī attiecīgās nodrošināšanās darbības radītā peļņa (vai zaudējumi).

| (53) | Minētais apgalvojums ir jānoraida, jo pamatregulas 2. panta 8. punktā skaidri norādīts, ka eksporta cena ir tā cena, kas ir faktiski samaksāta vai maksājama par preci, kuru eksportē pārdošanai, neatkarīgi no jebkādiem atsevišķiem – lai arī saistītiem – un no riska ierobežošanas darbībām izrietošiem ienākumiem vai zaudējumiem. |
| --- | --- |

(53)

Minētais apgalvojums ir jānoraida, jo pamatregulas 2. panta 8. punktā skaidri norādīts, ka eksporta cena ir tā cena, kas ir faktiski samaksāta vai maksājama par preci, kuru eksportē pārdošanai, neatkarīgi no jebkādiem atsevišķiem – lai arī saistītiem – un no riska ierobežošanas darbībām izrietošiem ienākumiem vai zaudējumiem.

| (54) | Citas piezīmes par eksporta cenām netika iesniegtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 47.–49. grozījums un iepriekš minētās izmaiņas. |
| --- | --- |

(54)

Citas piezīmes par eksporta cenām netika iesniegtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 47.–49. grozījums un iepriekš minētās izmaiņas.

2.3.   Salīdzinājums

| (55) | Pagaidu regulas 53. apsvērumā paskaidrots, ka, ja pārdošana eksportam tika veikta ar saistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību, kuri atrodas ārpus ES, Komisija pārbaudīja, vai šis saistītais tirgotājs būtu jāuzskata par aģentu, kas saņem komisijas maksu, un, ja tā, cena tika koriģēta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu, ņemot vērā nosacīto uzcenojumu, ko saņem tirgotājs. |
| --- | --- |

(55)

Pagaidu regulas 53. apsvērumā paskaidrots, ka, ja pārdošana eksportam tika veikta ar saistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību, kuri atrodas ārpus ES, Komisija pārbaudīja, vai šis saistītais tirgotājs būtu jāuzskata par aģentu, kas saņem komisijas maksu, un, ja tā, cena tika koriģēta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu, ņemot vērā nosacīto uzcenojumu, ko saņem tirgotājs.

| (56) | Viens uzņēmums apgalvoja, ka peļņas apmērs, ko Komisija kā nosacīto uzcenojumu piemēroja saistītajam tirgotājam, kurš atrodas ārpus ES, bija pārāk augsts un ka pamatotāk būtu izmantot mazāku peļņas apmēru. |
| --- | --- |

(56)

Viens uzņēmums apgalvoja, ka peļņas apmērs, ko Komisija kā nosacīto uzcenojumu piemēroja saistītajam tirgotājam, kurš atrodas ārpus ES, bija pārāk augsts un ka pamatotāk būtu izmantot mazāku peļņas apmēru.

| (57) | Komisija rūpīgi izskatīja ražotāja eksportētāja iesniegtos argumentus, taču secināja, ka, ņemot vērā plašās saistīto tirgotāju darbības, 5 % peļņas apmērs uzskatāms par pamatotu. Tāpēc minētais apgalvojums ir jānoraida. |
| --- | --- |

(57)

Komisija rūpīgi izskatīja ražotāja eksportētāja iesniegtos argumentus, taču secināja, ka, ņemot vērā plašās saistīto tirgotāju darbības, 5 % peļņas apmērs uzskatāms par pamatotu. Tāpēc minētais apgalvojums ir jānoraida.

| (58) | Citas piezīmes par salīdzinājumu netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 50.–55. apsvērums. |
| --- | --- |

(58)

Citas piezīmes par salīdzinājumu netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 50.–55. apsvērums.

2.4.   Dempinga starpības

| (59) | Visi Argentīnas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, apgalvoja, ka, ja Argentīnas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam piemēros antidempinga maksājumu, visiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, būtu jāpiemēro vienota maksājuma likme, pamatojoties uz visu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju antidempinga maksājumu vidējo svērto vērtību. Tie pamatoja šo prasību, norādot, ka visi izlasē iekļautie ražotāji ir komerciāli vai citā veidā savstarpēji saistīti – tie ražo, pārdod un aizdod cits citam biodīzeļdegvielu vai mijmaina to, un bieži dažādu uzņēmumu produkcija tiek iekrauta vienā okeāna kuģī un transportēta uz ES, un muitas iestādes vairs nevar identificēt un nošķirt dažādu ražotāju produkciju. Tie apgalvoja, ka šo īpašo apstākļu dēļ individuālu maksājumu noteikšana nav praktiski īstenojama. |
| --- | --- |

(59)

Visi Argentīnas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, apgalvoja, ka, ja Argentīnas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam piemēros antidempinga maksājumu, visiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, būtu jāpiemēro vienota maksājuma likme, pamatojoties uz visu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju antidempinga maksājumu vidējo svērto vērtību. Tie pamatoja šo prasību, norādot, ka visi izlasē iekļautie ražotāji ir komerciāli vai citā veidā savstarpēji saistīti – tie ražo, pārdod un aizdod cits citam biodīzeļdegvielu vai mijmaina to, un bieži dažādu uzņēmumu produkcija tiek iekrauta vienā okeāna kuģī un transportēta uz ES, un muitas iestādes vairs nevar identificēt un nošķirt dažādu ražotāju produkciju. Tie apgalvoja, ka šo īpašo apstākļu dēļ individuālu maksājumu noteikšana nav praktiski īstenojama.

| (60) | Lai gan šo prasību izteica visi ražotāji eksportētāji, arī tie, kuru individuālā dempinga starpība ir mazāka par vidējo svērto starpību, un lai gan, iespējams, tiktu vienkāršots muitas iestāžu darbs, šī prasība būtu jānoraida. Ja vien nav iespējams citādi, iespējamos praktiskos sarežģījumus nevajadzētu izmantot kā attaisnojumu pamatregulas nosacījumu nepiemērošanai. Šajā gadījumā tas, ka uzņēmumi mijmaina, aizņemas ražojumu vai veic citas ar attiecīgo ražojumu saistītas darbības, nepadara individuālu maksājumu piemērošanu neiespējamu pamatregulas 9. panta 6. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(60)

Lai gan šo prasību izteica visi ražotāji eksportētāji, arī tie, kuru individuālā dempinga starpība ir mazāka par vidējo svērto starpību, un lai gan, iespējams, tiktu vienkāršots muitas iestāžu darbs, šī prasība būtu jānoraida. Ja vien nav iespējams citādi, iespējamos praktiskos sarežģījumus nevajadzētu izmantot kā attaisnojumu pamatregulas nosacījumu nepiemērošanai. Šajā gadījumā tas, ka uzņēmumi mijmaina, aizņemas ražojumu vai veic citas ar attiecīgo ražojumu saistītas darbības, nepadara individuālu maksājumu piemērošanu neiespējamu pamatregulas 9. panta 6. punkta izpratnē.

| (61) | Trīs uzņēmumi vēlējās, lai to nosaukumi tiek iekļauti to ražotāju eksportētāju sarakstā, kuri sadarbojās, lai uz tiem attiecinātu antidempinga maksājuma likmi, ko piemēros izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, nevis atlikušo likmi, ko piemēros “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(61)

Trīs uzņēmumi vēlējās, lai to nosaukumi tiek iekļauti to ražotāju eksportētāju sarakstā, kuri sadarbojās, lai uz tiem attiecinātu antidempinga maksājuma likmi, ko piemēros izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, nevis atlikušo likmi, ko piemēros “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (62) | Divi no šiem trim uzņēmumiem IP laikā jau ražoja biodīzeļdegvielu vai nu iekšzemes tirgum, vai arī saskaņā ar atlīdzības līgumu citu ražotāju eksportētāju vajadzībām, taču paši neeksportēja uz Savienību. Trešais uzņēmums IP laikā biodīzeļdegvielu neražoja, jo attiecīgajā periodā joprojām turpinājās tā ražotnes celtniecība. |
| --- | --- |

(62)

Divi no šiem trim uzņēmumiem IP laikā jau ražoja biodīzeļdegvielu vai nu iekšzemes tirgum, vai arī saskaņā ar atlīdzības līgumu citu ražotāju eksportētāju vajadzībām, taču paši neeksportēja uz Savienību. Trešais uzņēmums IP laikā biodīzeļdegvielu neražoja, jo attiecīgajā periodā joprojām turpinājās tā ražotnes celtniecība.

| (63) | Komisija uzskata, ka trīs minētie uzņēmumi neatbilst nosacījumiem, kas jāizpilda, lai uzņēmumu uzskatītu par ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās. Tas attiecas ne tikai uz uzņēmumu, kas IP laikā vispār neražoja biodīzeļdegvielu, bet arī uz uzņēmumiem, kuri sadarbojās izmeklēšanas laikā, iesniedzot atlases veidlapu, jo tajā tie bija skaidri norādījuši, ka ražo biodīzeļdegvielu iekšzemes tirgum vai trešām personām, taču neeksportē to uz Savienību savā vārdā. |
| --- | --- |

(63)

Komisija uzskata, ka trīs minētie uzņēmumi neatbilst nosacījumiem, kas jāizpilda, lai uzņēmumu uzskatītu par ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās. Tas attiecas ne tikai uz uzņēmumu, kas IP laikā vispār neražoja biodīzeļdegvielu, bet arī uz uzņēmumiem, kuri sadarbojās izmeklēšanas laikā, iesniedzot atlases veidlapu, jo tajā tie bija skaidri norādījuši, ka ražo biodīzeļdegvielu iekšzemes tirgum vai trešām personām, taču neeksportē to uz Savienību savā vārdā.

| (64) | Tāpēc šī prasība ir jānoraida, un attiecīgajiem trim uzņēmumiem būtu jāpiemēro “atlikušais” antidempinga maksājums. |
| --- | --- |

(64)

Tāpēc šī prasība ir jānoraida, un attiecīgajiem trim uzņēmumiem būtu jāpiemēro “atlikušais” antidempinga maksājums.

| (65) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītās normālās vērtības un eksporta cenas korekcijas un to, ka citas piezīmes netika saņemtas, pagaidu regulas 59. apsvēruma tabulu aizstāj ar šādu tabulu, un galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Louis Dreyfus Commodities S.A. | 46,7 % |
| Grupa Renova (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. un Vicentin S.A.I.C.) | 49,2 % |
| Grupa T6 (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.) | 41,9 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 46,8 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 49,2 % |

(65)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītās normālās vērtības un eksporta cenas korekcijas un to, ka citas piezīmes netika saņemtas, pagaidu regulas 59. apsvēruma tabulu aizstāj ar šādu tabulu, un galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

Uzņēmums

Dempinga starpība

Louis Dreyfus Commodities S.A.

46,7 %

Grupa Renova (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. un Vicentin S.A.I.C.)

49,2 %

Grupa T6 (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)

41,9 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

46,8 %

Visi pārējie uzņēmumi

49,2 %

3.   Indonēzija

3.1.   Normālā vērtība

| (66) | Kā norādīts iepriekš 28.–34. apsvērumā, Komisija ir secinājusi, ka DET sistēma Indonēzijā izkropļo valsts biodīzeļdegvielas ražotāju ražošanas izmaksas un tāpēc ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas nav pienācīgi atspoguļotas izmeklējamo Indonēzijas ražotāju glabātajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

(66)

Kā norādīts iepriekš 28.–34. apsvērumā, Komisija ir secinājusi, ka DET sistēma Indonēzijā izkropļo valsts biodīzeļdegvielas ražotāju ražošanas izmaksas un tāpēc ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas nav pienācīgi atspoguļotas izmeklējamo Indonēzijas ražotāju glabātajā dokumentācijā.

| (67) | Tāpēc Komisija nolēma pārskatīt pagaidu regulas 63. apsvērumu un neņemt vērā neapstrādātas palmu eļļas (CPO), kas ir galvenā biodīzeļdegvielas ražošanai iegādātā un izmantotā izejviela, faktiskās izmaksas, ko savā uzskaitē reģistrēja attiecīgie uzņēmumi, un tās aizstāt ar cenu, par kādu šie uzņēmumi būtu iegādājušies CPO, ja tās cena nebūtu izkropļota. |
| --- | --- |

(67)

Tāpēc Komisija nolēma pārskatīt pagaidu regulas 63. apsvērumu un neņemt vērā neapstrādātas palmu eļļas (CPO), kas ir galvenā biodīzeļdegvielas ražošanai iegādātā un izmantotā izejviela, faktiskās izmaksas, ko savā uzskaitē reģistrēja attiecīgie uzņēmumi, un tās aizstāt ar cenu, par kādu šie uzņēmumi būtu iegādājušies CPO, ja tās cena nebūtu izkropļota.

| (68) | Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka iekšzemē tirgotās CPO cena ir ievērojami mazāka par “starptautisko” atsauces cenu un to starpība ir gandrīz tikpat liela kā CPO piemērotais eksporta nodoklis. Tā kā DET sistēma ierobežo CPO eksporta iespējas, iekšzemes tirgū ir pieejams lielāks CPO daudzums, tādējādi radot spiedienu samazināt CPO iekšzemes cenas. Tas nozīmē, ka tirgus situācija ir īpaša. |
| --- | --- |

(68)

Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka iekšzemē tirgotās CPO cena ir ievērojami mazāka par “starptautisko” atsauces cenu un to starpība ir gandrīz tikpat liela kā CPO piemērotais eksporta nodoklis. Tā kā DET sistēma ierobežo CPO eksporta iespējas, iekšzemes tirgū ir pieejams lielāks CPO daudzums, tādējādi radot spiedienu samazināt CPO iekšzemes cenas. Tas nozīmē, ka tirgus situācija ir īpaša.

| (69) | IP laikā biodīzeļdegvielas eksportam piemērotā eksporta nodokļa likme bija 2–5 %. Šajā periodā CPO eksporta nodokļa likme bija 15–20 %, savukārt RBDPO eksporta nodoklis – 5–18,5 %. Dažādās tarifa likmes piemēro atbilstīgi attiecīgajam atsauces cenu diapazonam (kas atbilst starptautiskā tirgus tendencēm un nav saistīts ar kvalitātes atšķirībām). Palmu augļu eksportam piemēro fiksētu nodokļa likmi – 40 %. |
| --- | --- |

(69)

IP laikā biodīzeļdegvielas eksportam piemērotā eksporta nodokļa likme bija 2–5 %. Šajā periodā CPO eksporta nodokļa likme bija 15–20 %, savukārt RBDPO eksporta nodoklis – 5–18,5 %. Dažādās tarifa likmes piemēro atbilstīgi attiecīgajam atsauces cenu diapazonam (kas atbilst starptautiskā tirgus tendencēm un nav saistīts ar kvalitātes atšķirībām). Palmu augļu eksportam piemēro fiksētu nodokļa likmi – 40 %.

| (70) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ pagaidu regulas 63. apsvērumu pārskata un attiecīgo uzņēmumu reģistrētās galvenās izejvielas (CPO) izmaksas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu aizstāj ar Indonēzijas iestāžu publicēto CPO eksporta atsauces cenu (HPE) (11), kuras pamatā ir publicētās starptautiskās cenas (Roterdama, Malaizija un Indonēzija). Šī korekcija attiecas uz CPO, kas tika pirkta gan no saistītiem, gan nesaistītiem uzņēmumiem. Attiecīgā tiesību subjekta pašu ražotās CPO cena ir pieņemama tad, ja nav pierādījumu par to, ka šī cena būtu izkropļota. |
| --- | --- |

(70)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ pagaidu regulas 63. apsvērumu pārskata un attiecīgo uzņēmumu reģistrētās galvenās izejvielas (CPO) izmaksas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu aizstāj ar Indonēzijas iestāžu publicēto CPO eksporta atsauces cenu (HPE) (11), kuras pamatā ir publicētās starptautiskās cenas (Roterdama, Malaizija un Indonēzija). Šī korekcija attiecas uz CPO, kas tika pirkta gan no saistītiem, gan nesaistītiem uzņēmumiem. Attiecīgā tiesību subjekta pašu ražotās CPO cena ir pieņemama tad, ja nav pierādījumu par to, ka šī cena būtu izkropļota.

| (71) | Visi ražotāji eksportētāji no Indonēzijas, kā arī Indonēzijas valdība apgalvo, ka uzņēmumu reģistrēto CPO izmaksu aizstāšana ar CPO Indonēzijas atsauces cenu ir pretrunā gan PTO noteikumiem, gan pamatregulas 2. panta 5. punkta noteikumiem un tādējādi ir nelikumīga. Šajā saistībā Indonēzijas valdība apgalvoja, ka Komisija nepareizi rīkojusies, Indonēzijas Republiku uzskatot par valsti, kurā nav tirgus ekonomikas. Turpmāk izklāstīts šo uzņēmumu iesniegto argumentu apkopojums. Pirmkārt, Komisija nav minējusi nekādu iemeslu, kura dēļ būtu jāatkāpjas no faktiski reģistrētajām izmaksām, vai to, ka minētās izmaksas nepienācīgi atspoguļotu ar attiecīga ražojuma izgatavošanu saistītās izmaksas, bet ir vien minējusi, ka reģistrētās izmaksas ir nepamatoti zemas salīdzinājumā ar starptautiskajām cenām un tādēļ ir aizstājamas.
  Tas ir pretrunā PTO noteikumiem, saskaņā ar kuriem kritērijs, lai noteiktu, vai konkrētas izmaksas var izmantot ražošanas izmaksu aprēķināšanā, ir tas, vai izmaksas ir saistītas ar ražojuma izgatavošanu vai pārdošanu, un nevis tas, vai tās pienācīgi atspoguļo tirgus vērtību. Otrkārt, pat ja pamatregulas 2. panta 5. punktā šķietami ir pieļauta korekcija, šo pantu varētu piemērot vien tādos gadījumos, kad valsts tieši iejaucas tirgū, nosakot vai regulējot cenas nepamatoti zemā līmenī. Tomēr šajā konkrētajā gadījumā Komisija pieņem, ka CPO iekšzemes cena ir nepatiesi zema CPO uzliktā eksporta nodokļa un nevis valsts regulējuma dēļ. Pat ja tas būtu taisnība, šāda veida ietekme uz iekšzemes cenu uzskatāma tikai un vienīgi par nejaušību vai vienkārši par eksporta nodokļu sistēmas blakusiedarbību. Treškārt, Komisija nepamatoti atsaucas uz spriedumu Acron lietā, lai ar to pamatotu CPO korekcijas taisnīgumu. Šis spriedums pašlaik tiek apstrīdēts un tādēļ nav uzskatāms par precedentu. Jebkurā gadījumā faktiskie apstākļi Acron lietā bija atšķirīgi, jo pretēji CPO cenām Indonēzijā, kas tiek brīvi noteiktas tirgū, gāzes cenas regulē valsts. Visbeidzot, Indonēzijas valdība apgalvo, ka 2. panta 5. punkta korekcija tika veikta vienīgi tādēļ, lai palielinātu dempinga starpības, pamatojoties uz nodokļu atšķirībām. |
| --- | --- |

(71)

Visi ražotāji eksportētāji no Indonēzijas, kā arī Indonēzijas valdība apgalvo, ka uzņēmumu reģistrēto CPO izmaksu aizstāšana ar CPO Indonēzijas atsauces cenu ir pretrunā gan PTO noteikumiem, gan pamatregulas 2. panta 5. punkta noteikumiem un tādējādi ir nelikumīga. Šajā saistībā Indonēzijas valdība apgalvoja, ka Komisija nepareizi rīkojusies, Indonēzijas Republiku uzskatot par valsti, kurā nav tirgus ekonomikas. Turpmāk izklāstīts šo uzņēmumu iesniegto argumentu apkopojums. Pirmkārt, Komisija nav minējusi nekādu iemeslu, kura dēļ būtu jāatkāpjas no faktiski reģistrētajām izmaksām, vai to, ka minētās izmaksas nepienācīgi atspoguļotu ar attiecīga ražojuma izgatavošanu saistītās izmaksas, bet ir vien minējusi, ka reģistrētās izmaksas ir nepamatoti zemas salīdzinājumā ar starptautiskajām cenām un tādēļ ir aizstājamas.

Tas ir pretrunā PTO noteikumiem, saskaņā ar kuriem kritērijs, lai noteiktu, vai konkrētas izmaksas var izmantot ražošanas izmaksu aprēķināšanā, ir tas, vai izmaksas ir saistītas ar ražojuma izgatavošanu vai pārdošanu, un nevis tas, vai tās pienācīgi atspoguļo tirgus vērtību. Otrkārt, pat ja pamatregulas 2. panta 5. punktā šķietami ir pieļauta korekcija, šo pantu varētu piemērot vien tādos gadījumos, kad valsts tieši iejaucas tirgū, nosakot vai regulējot cenas nepamatoti zemā līmenī. Tomēr šajā konkrētajā gadījumā Komisija pieņem, ka CPO iekšzemes cena ir nepatiesi zema CPO uzliktā eksporta nodokļa un nevis valsts regulējuma dēļ. Pat ja tas būtu taisnība, šāda veida ietekme uz iekšzemes cenu uzskatāma tikai un vienīgi par nejaušību vai vienkārši par eksporta nodokļu sistēmas blakusiedarbību. Treškārt, Komisija nepamatoti atsaucas uz spriedumu Acron lietā, lai ar to pamatotu CPO korekcijas taisnīgumu. Šis spriedums pašlaik tiek apstrīdēts un tādēļ nav uzskatāms par precedentu. Jebkurā gadījumā faktiskie apstākļi Acron lietā bija atšķirīgi, jo pretēji CPO cenām Indonēzijā, kas tiek brīvi noteiktas tirgū, gāzes cenas regulē valsts. Visbeidzot, Indonēzijas valdība apgalvo, ka 2. panta 5. punkta korekcija tika veikta vienīgi tādēļ, lai palielinātu dempinga starpības, pamatojoties uz nodokļu atšķirībām.

| (72) | Apgalvojums, ka korekcijas veikšana, balstoties uz pamatregulas 2. panta 5. punktu, ir pretrunā PTO un/vai Savienības noteikumiem, ir jānoraida. PTO antidempinga nolīgums (ADN) ir transponēts pamatregulā, tādēļ uzskatāms, ka visi minētās regulas noteikumi, tostarp 2. panta 5. punkta noteikumi, ir saskaņā ar Savienības pienākumiem, kas ietverti ADN. Šajā ziņā jāatgādina, ka pamatregulas 2. panta 5. punkts ir vienādā mērā piemērojams gan attiecībā uz tirgus ekonomikas valstīm, gan attiecībā uz valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas. Kā minēts iepriekš 42. apsvērumā, Vispārējā tiesa Acron lietā noteica tiesību principu, saskaņā ar kuru izmaksas, kas saistītas ar izmeklējamā ražojuma izgatavošanu un nav pienācīgi atspoguļotas uzņēmumu dokumentācijā, nevar izmantot par pamatu normālās vērtības aprēķināšanā, un šādas izmaksas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu var aizstāt ar izmaksām, kas atspoguļo tirgus konjunktūras noteikto cenu. Fakts, ka Acron lieta skāra valsts regulētas cenas, nav interpretējams tādējādi, ka Komisijai būtu tiesības piemērot 2. panta 5. punktu tikai attiecībā uz citiem valsts iejaukšanās veidiem, kas tiešā vai netiešā veidā izkropļo konkrēto tirgu, samazinot cenas līdz nepatiesi zemam līmenim. Speciālistu grupa ziņojumā “Ķīna: broileri” nesen nonāca pie līdzīga secinājuma par ADN 2.2.1.1. panta skaidrojumu. Šajā lietā Komisija konstatēja, ka ar attiecīgā ražojuma izgatavošanu saistītās izmaksas nav pietiekami atspoguļotas attiecīgo uzņēmumu dokumentācijā, jo tās ir nepatiesi zemas Indonēzijas DET sistēmas dēļ. Tādēļ Komisija uzskata, ka ir pietiekams pamatojums veikt COP izmaksu korekciju atbilstoši pamatregulas 2. panta 5. punktam. Atbildot uz Indonēzijas valdības apgalvojumu, var teikt, ka 2. panta 5. punktā paredzētās korekcijas pamats ir konstatētā atšķirība starp iekšzemes un starptautiskām CPO cenām un nevis atšķirības nodokļu piemērošanā. |
| --- | --- |

(72)

Apgalvojums, ka korekcijas veikšana, balstoties uz pamatregulas 2. panta 5. punktu, ir pretrunā PTO un/vai Savienības noteikumiem, ir jānoraida. PTO antidempinga nolīgums (ADN) ir transponēts pamatregulā, tādēļ uzskatāms, ka visi minētās regulas noteikumi, tostarp 2. panta 5. punkta noteikumi, ir saskaņā ar Savienības pienākumiem, kas ietverti ADN. Šajā ziņā jāatgādina, ka pamatregulas 2. panta 5. punkts ir vienādā mērā piemērojams gan attiecībā uz tirgus ekonomikas valstīm, gan attiecībā uz valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas. Kā minēts iepriekš 42. apsvērumā, Vispārējā tiesa Acron lietā noteica tiesību principu, saskaņā ar kuru izmaksas, kas saistītas ar izmeklējamā ražojuma izgatavošanu un nav pienācīgi atspoguļotas uzņēmumu dokumentācijā, nevar izmantot par pamatu normālās vērtības aprēķināšanā, un šādas izmaksas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu var aizstāt ar izmaksām, kas atspoguļo tirgus konjunktūras noteikto cenu. Fakts, ka Acron lieta skāra valsts regulētas cenas, nav interpretējams tādējādi, ka Komisijai būtu tiesības piemērot 2. panta 5. punktu tikai attiecībā uz citiem valsts iejaukšanās veidiem, kas tiešā vai netiešā veidā izkropļo konkrēto tirgu, samazinot cenas līdz nepatiesi zemam līmenim. Speciālistu grupa ziņojumā “Ķīna: broileri” nesen nonāca pie līdzīga secinājuma par ADN 2.2.1.1. panta skaidrojumu. Šajā lietā Komisija konstatēja, ka ar attiecīgā ražojuma izgatavošanu saistītās izmaksas nav pietiekami atspoguļotas attiecīgo uzņēmumu dokumentācijā, jo tās ir nepatiesi zemas Indonēzijas DET sistēmas dēļ. Tādēļ Komisija uzskata, ka ir pietiekams pamatojums veikt COP izmaksu korekciju atbilstoši pamatregulas 2. panta 5. punktam. Atbildot uz Indonēzijas valdības apgalvojumu, var teikt, ka 2. panta 5. punktā paredzētās korekcijas pamats ir konstatētā atšķirība starp iekšzemes un starptautiskām CPO cenām un nevis atšķirības nodokļu piemērošanā.

| (73) | Divi ražotāji eksportētāji no Indonēzijas apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi to, ka Indonēzijas iekšzemes CPO cena būtu izkropļota. Minētie ražotāji eksportētāji iebilda, ka Komisijas pamata pieņēmums par to, ka DET ierobežo CPO eksporta iespējas, kā rezultātā iekšzemes tirgū ir pieejami lieli CPO apjomi, un tādējādi tiek pazeminātas iekšzemes CPO cenas, ir faktiski nepareizs, jo CPO tiek eksportēts lielos daudzumos (70 % no visa ražošanas apjoma). Jebkurā gadījumā, pat ja iekšzemes CPO tirgu varētu uzskatīt par izkropļotu DET dēļ, tikpat izkropļota būtu arī HPE cena, jo tā balstīta uz starptautiskajām eksporta cenām, kurās ietverts eksporta nodoklis. Tādēļ HPO cenu nevar izmantot par etaloncenu CPO izmaksu korekcijas veikšanai. |
| --- | --- |

(73)

Divi ražotāji eksportētāji no Indonēzijas apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi to, ka Indonēzijas iekšzemes CPO cena būtu izkropļota. Minētie ražotāji eksportētāji iebilda, ka Komisijas pamata pieņēmums par to, ka DET ierobežo CPO eksporta iespējas, kā rezultātā iekšzemes tirgū ir pieejami lieli CPO apjomi, un tādējādi tiek pazeminātas iekšzemes CPO cenas, ir faktiski nepareizs, jo CPO tiek eksportēts lielos daudzumos (70 % no visa ražošanas apjoma). Jebkurā gadījumā, pat ja iekšzemes CPO tirgu varētu uzskatīt par izkropļotu DET dēļ, tikpat izkropļota būtu arī HPE cena, jo tā balstīta uz starptautiskajām eksporta cenām, kurās ietverts eksporta nodoklis. Tādēļ HPO cenu nevar izmantot par etaloncenu CPO izmaksu korekcijas veikšanai.

| (74) | Neskarot faktu, ka CPO no Indonēzijas eksportē lielos daudzumos, izmeklēšanā ir konstatēts, ka CPO iekšzemes cena salīdzinājumā ar starptautiskajām cenām ir nepatiesi zema. Turklāt konstatētā cenu atšķirība aptuveni atbilst DET eksporta nodoklim. Tādēļ ir pamatots secinājums, ka zemo iekšzemes cenu līmeni ir izraisījis izkropļojums, ko rada DET. Turklāt preču, arī CPO, starptautiskās cenas nosaka, pamatojoties uz piedāvājumu un pieprasījumu, kas atspoguļo tirgus konjunktūras dinamiku. Nav darīti zināmi tādi pierādījumi, kas liecinātu, ka minēto tirgus konjunktūru būtu izkropļojusi ietekme, ko rada Indonēzijas DET. Tādēļ apgalvojums par to, ka HPE nebūtu piemērota etaloncena, tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(74)

Neskarot faktu, ka CPO no Indonēzijas eksportē lielos daudzumos, izmeklēšanā ir konstatēts, ka CPO iekšzemes cena salīdzinājumā ar starptautiskajām cenām ir nepatiesi zema. Turklāt konstatētā cenu atšķirība aptuveni atbilst DET eksporta nodoklim. Tādēļ ir pamatots secinājums, ka zemo iekšzemes cenu līmeni ir izraisījis izkropļojums, ko rada DET. Turklāt preču, arī CPO, starptautiskās cenas nosaka, pamatojoties uz piedāvājumu un pieprasījumu, kas atspoguļo tirgus konjunktūras dinamiku. Nav darīti zināmi tādi pierādījumi, kas liecinātu, ka minēto tirgus konjunktūru būtu izkropļojusi ietekme, ko rada Indonēzijas DET. Tādēļ apgalvojums par to, ka HPE nebūtu piemērota etaloncena, tiek noraidīts.

| (75) | Viens ražotājs eksportētājs, kura pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū netika atzīts par reprezentatīvu (pagaidu regulas 60. apsvērums), apgalvoja, ka Komisija kļūdaini veikusi reprezentativitātes pārbaudi, pamatojoties uz saistīto uzņēmumu individuālo pārdošanas apjomu, nevis visu grupā iekļauto uzņēmumu kopējo pārdošanas apjomu. Taču tas atzina, ka iespējamā kļūda neietekmēja provizorisko konstatējumu par attiecīgo uzņēmumu. Tiek atgādināts, ka attiecībā uz šo ražotāju eksportētāju visi saistītie uzņēmumi atsevišķi neatbilda reprezentativitātes pārbaudes kritērijiem. Tāpēc arī tad, ja šis apgalvojums būtu pamatots, būtu skaidrs, ka reprezentativitātes pārbaude, pamatojoties uz visu saistīto uzņēmumu kopējo pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, kā atzina ražotājs eksportētājs, nevarētu ietekmēt sākotnējos konstatējumus. Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 60.–62. apsvērums. |
| --- | --- |

(75)

Viens ražotājs eksportētājs, kura pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū netika atzīts par reprezentatīvu (pagaidu regulas 60. apsvērums), apgalvoja, ka Komisija kļūdaini veikusi reprezentativitātes pārbaudi, pamatojoties uz saistīto uzņēmumu individuālo pārdošanas apjomu, nevis visu grupā iekļauto uzņēmumu kopējo pārdošanas apjomu. Taču tas atzina, ka iespējamā kļūda neietekmēja provizorisko konstatējumu par attiecīgo uzņēmumu. Tiek atgādināts, ka attiecībā uz šo ražotāju eksportētāju visi saistītie uzņēmumi atsevišķi neatbilda reprezentativitātes pārbaudes kritērijiem. Tāpēc arī tad, ja šis apgalvojums būtu pamatots, būtu skaidrs, ka reprezentativitātes pārbaude, pamatojoties uz visu saistīto uzņēmumu kopējo pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, kā atzina ražotājs eksportētājs, nevarētu ietekmēt sākotnējos konstatējumus. Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 60.–62. apsvērums.

| (76) | Viena persona apgalvoja, ka saistībā ar pagaidu regulas 63. apsvērumu tai tika piemērotas pārmērīgas PVA izmaksas. Izskatot šo apgalvojumu, tika noskaidrots, ka, aprēķinot normālo vērtību, PVA izmaksas tika piemērotas gan iekšzemes, gan eksporta pārdošanas apjomam. Tāpēc tika veiktas vajadzīgās korekcijas un PVA izmaksas piemēroja tikai pārdošanai iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(76)

Viena persona apgalvoja, ka saistībā ar pagaidu regulas 63. apsvērumu tai tika piemērotas pārmērīgas PVA izmaksas. Izskatot šo apgalvojumu, tika noskaidrots, ka, aprēķinot normālo vērtību, PVA izmaksas tika piemērotas gan iekšzemes, gan eksporta pārdošanas apjomam. Tāpēc tika veiktas vajadzīgās korekcijas un PVA izmaksas piemēroja tikai pārdošanai iekšzemes tirgū.

| (77) | Viena persona apstrīdēja normālās vērtības aprēķinu, jo īpaši 2. panta 6. punktā paredzēto metodoloģiju, kas minēta pagaidu regulas 65. apsvērumā. Pamatregulas 2. panta 6. punktā ir paredzētas trīs alternatīvas metodoloģijas PVA izmaksu un peļņas noteikšanai gadījumā, ja nevar izmantot uzņēmuma faktiskos datus. Šī persona apgalvoja, ka attiecīgās trīs metodoloģijas jāizskata to izklāstīšanas secībā un tāpēc vispirms būtu jāapsver 2. panta 6. punkta a) apakšpunkta un 2. panta 6. punkta b) apakšpunkta piemērošana. |
| --- | --- |

(77)

Viena persona apstrīdēja normālās vērtības aprēķinu, jo īpaši 2. panta 6. punktā paredzēto metodoloģiju, kas minēta pagaidu regulas 65. apsvērumā. Pamatregulas 2. panta 6. punktā ir paredzētas trīs alternatīvas metodoloģijas PVA izmaksu un peļņas noteikšanai gadījumā, ja nevar izmantot uzņēmuma faktiskos datus. Šī persona apgalvoja, ka attiecīgās trīs metodoloģijas jāizskata to izklāstīšanas secībā un tāpēc vispirms būtu jāapsver 2. panta 6. punkta a) apakšpunkta un 2. panta 6. punkta b) apakšpunkta piemērošana.

| (78) | Tā kā šķiet, ka pagaidu regulā ir analizēta tikai 2. panta 6. punkta c) apakšpunktā paredzētā metodoloģija, turpmākajos apsvērumos izklāstīts, kāpēc šajā gadījumā nevar piemērot 2. panta 6. punkta a) un b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(78)

Tā kā šķiet, ka pagaidu regulā ir analizēta tikai 2. panta 6. punkta c) apakšpunktā paredzētā metodoloģija, turpmākajos apsvērumos izklāstīts, kāpēc šajā gadījumā nevar piemērot 2. panta 6. punkta a) un b) apakšpunktu.

| (79) | Pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu nevar piemērot tāpēc, ka izlasē iekļautajiem Indonēzijas (un Argentīnas) uzņēmumiem netika noteiktas faktiskas summas, jo tie nepārdeva ražojumu parastā tirdzniecības apritē. Tādējādi nav pieejami 2. panta 6. punkta a) apakšpunkta piemērošanai vajadzīgie dati par eksportētāju vai ražotāju (izlasē iekļauto) faktiskajām summām. |
| --- | --- |

(79)

Pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu nevar piemērot tāpēc, ka izlasē iekļautajiem Indonēzijas (un Argentīnas) uzņēmumiem netika noteiktas faktiskas summas, jo tie nepārdeva ražojumu parastā tirdzniecības apritē. Tādējādi nav pieejami 2. panta 6. punkta a) apakšpunkta piemērošanai vajadzīgie dati par eksportētāju vai ražotāju (izlasē iekļauto) faktiskajām summām.

| (80) | Pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunkts nav piemērojams, jo visi izlasē ietvertie Indonēzijas (un Argentīnas) uzņēmumi parastā tirdzniecības apritē nepārdod tās pašas vispārējās kategorijas ražojumus. |
| --- | --- |

(80)

Pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunkts nav piemērojams, jo visi izlasē ietvertie Indonēzijas (un Argentīnas) uzņēmumi parastā tirdzniecības apritē nepārdod tās pašas vispārējās kategorijas ražojumus.

| (81) | Saistībā ar 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu šī persona arī apgalvoja, ka pamatregula nav konsekventa ar PTO regulu, jo tās 2. panta 6. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka ražojumam jābūt pārdotam parastā tirdzniecības apritē. Tomēr, kā minēts iepriekš 72. apsvērumā, pamatregulā ir transponēts PTO Antidempinga nolīgums (ADN), un tādēļ uzskatāms, ka visi minētās regulas noteikumi, tostarp 2. panta 6. punkta noteikumi, ir saskaņā ar Savienības pienākumiem, kas ietverti ADN, un ka parastā tirdzniecības apritē veiktas pārdošanas elements pilnībā atbilst noteikumiem. |
| --- | --- |

(81)

Saistībā ar 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu šī persona arī apgalvoja, ka pamatregula nav konsekventa ar PTO regulu, jo tās 2. panta 6. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka ražojumam jābūt pārdotam parastā tirdzniecības apritē. Tomēr, kā minēts iepriekš 72. apsvērumā, pamatregulā ir transponēts PTO Antidempinga nolīgums (ADN), un tādēļ uzskatāms, ka visi minētās regulas noteikumi, tostarp 2. panta 6. punkta noteikumi, ir saskaņā ar Savienības pienākumiem, kas ietverti ADN, un ka parastā tirdzniecības apritē veiktas pārdošanas elements pilnībā atbilst noteikumiem.

| (82) | Tāpēc tiek apstiprināta 2. panta 6. punkta c) apakšpunkta piemērošana, izvēloties jebkādu citu pamatotu metodi peļņas apmēra noteikšanai. |
| --- | --- |

(82)

Tāpēc tiek apstiprināta 2. panta 6. punkta c) apakšpunkta piemērošana, izvēloties jebkādu citu pamatotu metodi peļņas apmēra noteikšanai.

| (83) | Vairākas personas arī uzskatīja, ka normālās vērtības aprēķināšanai izmantotais 15 % peļņas apmērs ir pārmērīgs. Tās apgalvoja, ka pagaidu regulā nav paskaidrots, kā Komisija aprēķināja 15 % peļņas apmēru, un tāpēc tās pieņēma, ka Komisija izmantoja kaitējuma aprēķināšanai izmantoto peļņas apmēru (15 %). Tās apgalvoja, ka vairākās citās lietās par patēriņa precēm Komisija izmantoja peļņas līmeņus 5 % diapazonā. Vairākas personas ierosināja izmantot ASV izcelsmes bioetanola lietā noteikto peļņas apmēru. Viena persona arī ierosināja, ka tās pārdotajam biodīzeļdegvielas un minerāldīzeļdegvielas maisījumam būtu jāpiemēro mazāks peļņas apmērs. Turklāt Indonēzijas valdība apgalvoja, ka, aizstājot CPO izmaksas atbilstoši pamatregulas 2. panta 5. punktam un vienlaikus izmantojot 15 % pelņas apmēru atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktam (kas atspoguļo peļņas apmēru tirgū bez izkropļojumiem), tiek veikta dubulta korekcija. |
| --- | --- |

(83)

Vairākas personas arī uzskatīja, ka normālās vērtības aprēķināšanai izmantotais 15 % peļņas apmērs ir pārmērīgs. Tās apgalvoja, ka pagaidu regulā nav paskaidrots, kā Komisija aprēķināja 15 % peļņas apmēru, un tāpēc tās pieņēma, ka Komisija izmantoja kaitējuma aprēķināšanai izmantoto peļņas apmēru (15 %). Tās apgalvoja, ka vairākās citās lietās par patēriņa precēm Komisija izmantoja peļņas līmeņus 5 % diapazonā. Vairākas personas ierosināja izmantot ASV izcelsmes bioetanola lietā noteikto peļņas apmēru. Viena persona arī ierosināja, ka tās pārdotajam biodīzeļdegvielas un minerāldīzeļdegvielas maisījumam būtu jāpiemēro mazāks peļņas apmērs. Turklāt Indonēzijas valdība apgalvoja, ka, aizstājot CPO izmaksas atbilstoši pamatregulas 2. panta 5. punktam un vienlaikus izmantojot 15 % pelņas apmēru atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktam (kas atspoguļo peļņas apmēru tirgū bez izkropļojumiem), tiek veikta dubulta korekcija.

| (84) | Pirmkārt, apgalvojums, ka Komisija, aprēķinot normālo vērtību, sistemātiski izmanto 5 % peļņas apmēru, nav pareizs. Katra situācija tiek izvērtēta individuāli, ņemot vērā attiecīgā gadījuma īpašos apstākļus. Piemēram, 2009. gada biodīzeļdegvielas procedūrā, kas attiecās uz Amerikas Savienotajām Valstīm, izmantoja dažādus peļņas līmeņus, un vidējā svērtā peļņa ievērojami pārsniedza 15 %. Otrkārt, tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas datiem īstermiņa un vidēja termiņa aizņēmuma likme Indonēzijā ir aptuveni 12 %, šķiet, ir pamatoti uzskatīt, ka uzņēmējdarbība iekšzemes biodīzeļdegvielas tirgū nodrošinās lielāku peļņas apmēru nekā līdzekļu aizņemšanās kapitāla izdevumu segšanai. Treškārt, neatkarīgi no tā, vai biodīzeļdegvielas un minerāldīzeļdegvielas maisījums ietilpst tajā pašā ražojumu vispārējā kategorijā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu šiem ražojumiem jābūt pārdotiem parastā tirdzniecības apritē, kā tas jau norādīts iepriekš 80. apsvērumā. Tā kā biodīzeļdegviela iekšzemes tirgū netiek pārdota parastā tirdzniecības apritē, mutatis mutandis netiek uzskatīts, ka biodīzeļdegvielas un minerāldīzeļdegvielas maisījumu pārdod parastā tirdzniecības apritē. Tāpēc, kā arī iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ peļņa 15 % apmērā ir pamatota summa, ko Indonēzijā var nopelnīt salīdzinoši jaunas, kapitālietilpīgas ražošanas nozares pārstāvji. Indonēzijas valdības arguments par dubulto korekciju nav pieņemams, jo izmaksu korekcija atbilstoši pamatregulas 2. panta 5. punktam un pamatota peļņa atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktam ir divas pilnīgi atšķirīgas lietas. Ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 65. apsvērums. |
| --- | --- |

(84)

Pirmkārt, apgalvojums, ka Komisija, aprēķinot normālo vērtību, sistemātiski izmanto 5 % peļņas apmēru, nav pareizs. Katra situācija tiek izvērtēta individuāli, ņemot vērā attiecīgā gadījuma īpašos apstākļus. Piemēram, 2009. gada biodīzeļdegvielas procedūrā, kas attiecās uz Amerikas Savienotajām Valstīm, izmantoja dažādus peļņas līmeņus, un vidējā svērtā peļņa ievērojami pārsniedza 15 %. Otrkārt, tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas datiem īstermiņa un vidēja termiņa aizņēmuma likme Indonēzijā ir aptuveni 12 %, šķiet, ir pamatoti uzskatīt, ka uzņēmējdarbība iekšzemes biodīzeļdegvielas tirgū nodrošinās lielāku peļņas apmēru nekā līdzekļu aizņemšanās kapitāla izdevumu segšanai. Treškārt, neatkarīgi no tā, vai biodīzeļdegvielas un minerāldīzeļdegvielas maisījums ietilpst tajā pašā ražojumu vispārējā kategorijā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu šiem ražojumiem jābūt pārdotiem parastā tirdzniecības apritē, kā tas jau norādīts iepriekš 80. apsvērumā. Tā kā biodīzeļdegviela iekšzemes tirgū netiek pārdota parastā tirdzniecības apritē, mutatis mutandis netiek uzskatīts, ka biodīzeļdegvielas un minerāldīzeļdegvielas maisījumu pārdod parastā tirdzniecības apritē. Tāpēc, kā arī iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ peļņa 15 % apmērā ir pamatota summa, ko Indonēzijā var nopelnīt salīdzinoši jaunas, kapitālietilpīgas ražošanas nozares pārstāvji. Indonēzijas valdības arguments par dubulto korekciju nav pieņemams, jo izmaksu korekcija atbilstoši pamatregulas 2. panta 5. punktam un pamatota peļņa atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktam ir divas pilnīgi atšķirīgas lietas. Ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 65. apsvērums.

| (85) | Viena persona apgalvoja, ka CPO HPE cena būtu jākoriģē uz leju, atņemot transportēšanas izmaksas, kuras tajā ir ietvertas, jo iekšzemes CPO cenas korekcija līdz CPO starptautiskās cenas līmenim tiek veikta ar mērķi iegūt neizkropļotu iekšzemes CPO cenu. |
| --- | --- |

(85)

Viena persona apgalvoja, ka CPO HPE cena būtu jākoriģē uz leju, atņemot transportēšanas izmaksas, kuras tajā ir ietvertas, jo iekšzemes CPO cenas korekcija līdz CPO starptautiskās cenas līmenim tiek veikta ar mērķi iegūt neizkropļotu iekšzemes CPO cenu.

| (86) | Minētais apgalvojums ir jānoraida. Komisija ir apsvērusi vairākas vispiemērotākās cenas alternatīvas, kas būtu izmantojamas par starptautisko atsauces cenu. Jāatgādina, ka arī Indonēzijas iestādes izmanto HPE cenu par etaloncenu, aprēķinot ikmēneša eksporta maksājumu. Tādēļ Indonēzijas iestāžu nosauktā HPE cena tika uzskatīta par vispiemērotāko starptautisko atsauces cenu, kas būtu izmantojama par etaloncenu, nosakot izmaksu izkropļojuma līmeni biodīzeļdegvielas ražošanā Indonēzijā. |
| --- | --- |

(86)

Minētais apgalvojums ir jānoraida. Komisija ir apsvērusi vairākas vispiemērotākās cenas alternatīvas, kas būtu izmantojamas par starptautisko atsauces cenu. Jāatgādina, ka arī Indonēzijas iestādes izmanto HPE cenu par etaloncenu, aprēķinot ikmēneša eksporta maksājumu. Tādēļ Indonēzijas iestāžu nosauktā HPE cena tika uzskatīta par vispiemērotāko starptautisko atsauces cenu, kas būtu izmantojama par etaloncenu, nosakot izmaksu izkropļojuma līmeni biodīzeļdegvielas ražošanā Indonēzijā.

| (87) | Divas personas iebilda, ka Komisija nav ņēmusi vērā to, ka biodīzeļdegviela bez CPO tiek ražota arī no citām izejvielām, piemēram, no palmu taukskābju destilāta (“PFAD”), pārstrādātas palmu eļļas (“RPO”) vai pārstrādāta palmu stearīna (“RST”). Tā kā nav ņemtas vērā visas izejvielas, ko personas izmantojušas biodīzeļdegvielas ražošanā, CPO korekcija (kā aprakstīts 70. apsvērumā) ir attiecināta uz nepareizām izmantotajām izejvielām, un tādēļ arī aprēķinātās normālās vērtības līmenis ir nepareizs. |
| --- | --- |

(87)

Divas personas iebilda, ka Komisija nav ņēmusi vērā to, ka biodīzeļdegviela bez CPO tiek ražota arī no citām izejvielām, piemēram, no palmu taukskābju destilāta (“PFAD”), pārstrādātas palmu eļļas (“RPO”) vai pārstrādāta palmu stearīna (“RST”). Tā kā nav ņemtas vērā visas izejvielas, ko personas izmantojušas biodīzeļdegvielas ražošanā, CPO korekcija (kā aprakstīts 70. apsvērumā) ir attiecināta uz nepareizām izmantotajām izejvielām, un tādēļ arī aprēķinātās normālās vērtības līmenis ir nepareizs.

| (88) | Šie apgalvojumi ir jānoraida. Jāuzsver, ka Komisija ir aizstājusi vienīgi tās izmaksas, kas radušās par CPO, kas iepirkta no saistītiem vai nesaistītiem ražotājiem biodīzeļdegvielas ražošanai. Kas attiecas uz citiem blakusproduktiem kā, piemēram, PFAD, RPO un RST, kas rodas iepirktās CPO ražošanas procesā un ko arī tālāk pārstrādā biodīzeļdegvielā, nekādas korekcijas nav veiktas. |
| --- | --- |

(88)

Šie apgalvojumi ir jānoraida. Jāuzsver, ka Komisija ir aizstājusi vienīgi tās izmaksas, kas radušās par CPO, kas iepirkta no saistītiem vai nesaistītiem ražotājiem biodīzeļdegvielas ražošanai. Kas attiecas uz citiem blakusproduktiem kā, piemēram, PFAD, RPO un RST, kas rodas iepirktās CPO ražošanas procesā un ko arī tālāk pārstrādā biodīzeļdegvielā, nekādas korekcijas nav veiktas.

| (89) | Trīs personas apgalvoja, ka Komisija nav ievērojusi to, ka to veiktie CPO iepirkumi no saistītiem uzņēmumiem būtu klasificējami kā uzņēmumā veikta ražošana un tādēļ korekcija atbilstoši 2. panta 5. punktam nebūtu piemērojama (kā paskaidrots iepriekš 70. apsvērumā). Personas apgalvo, ka darījumi uzņēmumu grupas ietvaros tika veikti, ievērojot godīgas konkurences nosacījumus, un tādēļ tie nebūtu koriģējami, izmantojot starptautisko cenu. Turklāt viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka aprēķinātā normālā vērtība IP laikā būtu jānosaka ik mēnesi. |
| --- | --- |

(89)

Trīs personas apgalvoja, ka Komisija nav ievērojusi to, ka to veiktie CPO iepirkumi no saistītiem uzņēmumiem būtu klasificējami kā uzņēmumā veikta ražošana un tādēļ korekcija atbilstoši 2. panta 5. punktam nebūtu piemērojama (kā paskaidrots iepriekš 70. apsvērumā). Personas apgalvo, ka darījumi uzņēmumu grupas ietvaros tika veikti, ievērojot godīgas konkurences nosacījumus, un tādēļ tie nebūtu koriģējami, izmantojot starptautisko cenu. Turklāt viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka aprēķinātā normālā vērtība IP laikā būtu jānosaka ik mēnesi.

| (90) | Tā kā iekšējā darījuma cenu nevar uzskatīt par ticamu, Komisijas standarta prakse šādos gadījumos ir pārbaudīt to, vai darījumos starp saistītām personām patiesi ir ievēroti godīgas konkurences nosacījumi. Lai to noteiktu, Komisija salīdzina saistīto uzņēmumu darījuma cenu ar attiecīgo tirgus cenu. Tā kā attiecīgā tirgus cena ir izkropļota, Komisija šādu salīdzinājumu nevar veikt. Tādēļ Komisijai šāda neuzticama cena ir jāaizstāj ar pamatotu cenu, ko parastos tirgus apstākļos izmantotu atbilstoši godīgas konkurences nosacījumiem. Šajā gadījumā – ar starptautisko cenu. Attiecībā uz apgalvojumu par aprēķinātās normālās vērtības noteikšanu katru mēnesi iesniegtā un pārbaudītā informācija nebija pietiekami detalizēta, lai pieļautu šādus aprēķinus. Tādēļ abi apgalvojumi tiek noraidīti. |
| --- | --- |

(90)

Tā kā iekšējā darījuma cenu nevar uzskatīt par ticamu, Komisijas standarta prakse šādos gadījumos ir pārbaudīt to, vai darījumos starp saistītām personām patiesi ir ievēroti godīgas konkurences nosacījumi. Lai to noteiktu, Komisija salīdzina saistīto uzņēmumu darījuma cenu ar attiecīgo tirgus cenu. Tā kā attiecīgā tirgus cena ir izkropļota, Komisija šādu salīdzinājumu nevar veikt. Tādēļ Komisijai šāda neuzticama cena ir jāaizstāj ar pamatotu cenu, ko parastos tirgus apstākļos izmantotu atbilstoši godīgas konkurences nosacījumiem. Šajā gadījumā – ar starptautisko cenu. Attiecībā uz apgalvojumu par aprēķinātās normālās vērtības noteikšanu katru mēnesi iesniegtā un pārbaudītā informācija nebija pietiekami detalizēta, lai pieļautu šādus aprēķinus. Tādēļ abi apgalvojumi tiek noraidīti.

| (91) | Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka atbilstoši pamatregulas 2. panta 5. punktam būtu jākoriģē arī tajā pašā tiesību subjektā pašu ražotās CPO izmaksas, jo arī tās skar DET izraisītais izkropļojums. |
| --- | --- |

(91)

Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka atbilstoši pamatregulas 2. panta 5. punktam būtu jākoriģē arī tajā pašā tiesību subjektā pašu ražotās CPO izmaksas, jo arī tās skar DET izraisītais izkropļojums.

| (92) | Minētais apgalvojums ir jānoraida. Lai gan izejvielas biodīzeļdegvielas ražošanas procesā patiesi tiek nodotas tālāk vairākos pārstrādes/ražošanas posmos, šo ražošanas posmu izmaksas var uzskatīt par ticamām, jo tās ir radušās viena tiesību subjekta ietvaros un jautājums par darījumiem, kuru cenas būtu apšaubāmas, kā aprakstīts iepriekš, šajā gadījumā nav aktuāls. |
| --- | --- |

(92)

Minētais apgalvojums ir jānoraida. Lai gan izejvielas biodīzeļdegvielas ražošanas procesā patiesi tiek nodotas tālāk vairākos pārstrādes/ražošanas posmos, šo ražošanas posmu izmaksas var uzskatīt par ticamām, jo tās ir radušās viena tiesību subjekta ietvaros un jautājums par darījumiem, kuru cenas būtu apšaubāmas, kā aprakstīts iepriekš, šajā gadījumā nav aktuāls.

| (93) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai būtu bijis jāatskaita no aprēķinātās normālās vērtības tā saucamās cenas pielaides. Minētais apgalvojums nav pieņemams. Aprēķinātā normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz izmaksām. Tādēļ nebūtu pamatoti atskaitīt pielaides, vadoties pēc apsvērumiem saistībā ar cenām. |
| --- | --- |

(93)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai būtu bijis jāatskaita no aprēķinātās normālās vērtības tā saucamās cenas pielaides. Minētais apgalvojums nav pieņemams. Aprēķinātā normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz izmaksām. Tādēļ nebūtu pamatoti atskaitīt pielaides, vadoties pēc apsvērumiem saistībā ar cenām.

3.2.   Eksporta cena

| (94) | Viena persona apstrīdēja noteikto eksporta cenu, apgalvojot, ka būtu jāņem vērā ar riska ierobežošanu saistītie ienākumi un zaudējumi, un pieņemot, ka ar biodīzeļdegvielu saistītās nodrošināšanās radītie ienākumi un zaudējumi ir nekonsekventi atspoguļoti uzskaitē. |
| --- | --- |

(94)

Viena persona apstrīdēja noteikto eksporta cenu, apgalvojot, ka būtu jāņem vērā ar riska ierobežošanu saistītie ienākumi un zaudējumi, un pieņemot, ka ar biodīzeļdegvielu saistītās nodrošināšanās radītie ienākumi un zaudējumi ir nekonsekventi atspoguļoti uzskaitē.

| (95) | Apgalvojums, ka būtu jāņem vērā ar riska ierobežošanu saistītie ienākumi un zaudējumi, ir jānoraida. Pamatregulas 2. panta 8. punktā skaidri norādīts, ka eksporta cena ir tā cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par preci, kuru eksportē pārdošanai, neatkarīgi no jebkādiem atsevišķiem – lai arī saistītiem – un no riska ierobežošanas darbībām izrietošiem ienākumiem vai zaudējumiem. Tāpēc ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas 66. un 67. apsvērumā paredzētā metodoloģija. |
| --- | --- |

(95)

Apgalvojums, ka būtu jāņem vērā ar riska ierobežošanu saistītie ienākumi un zaudējumi, ir jānoraida. Pamatregulas 2. panta 8. punktā skaidri norādīts, ka eksporta cena ir tā cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par preci, kuru eksportē pārdošanai, neatkarīgi no jebkādiem atsevišķiem – lai arī saistītiem – un no riska ierobežošanas darbībām izrietošiem ienākumiem vai zaudējumiem. Tāpēc ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas 66. un 67. apsvērumā paredzētā metodoloģija.

| (96) | Komisija atzīst, ka sākumposmā vienas personas ar biodīzeļdegvielu saistītās riska ierobežošanas radītie ienākumi un zaudējumi uzskaitē tika atspoguļoti nekonsekventi. Šis apgalvojums tiek pieņemts, un ir veiktas vajadzīgās korekcijas. |
| --- | --- |

(96)

Komisija atzīst, ka sākumposmā vienas personas ar biodīzeļdegvielu saistītās riska ierobežošanas radītie ienākumi un zaudējumi uzskaitē tika atspoguļoti nekonsekventi. Šis apgalvojums tiek pieņemts, un ir veiktas vajadzīgās korekcijas.

| (97) | Viena persona attiecībā uz pagaidu regulas 68. apsvērumu apgalvoja, ka 5 % peļņas apmērs, ko izmantoja saistītajiem tirdzniecības uzņēmumiem, kuri atrodas Savienībā, izraisīja pārmērīgu kapitāla ienesīgumu un ir lielāks par peļņu, ko par biodīzeļdegvielas pārdošanu parasti gūst nesaistītie tirgotāji. Šī persona apgalvo, ka parastais kapitāla ienesīgums ir peļņas apmērs 1,3–1,8 %. |
| --- | --- |

(97)

Viena persona attiecībā uz pagaidu regulas 68. apsvērumu apgalvoja, ka 5 % peļņas apmērs, ko izmantoja saistītajiem tirdzniecības uzņēmumiem, kuri atrodas Savienībā, izraisīja pārmērīgu kapitāla ienesīgumu un ir lielāks par peļņu, ko par biodīzeļdegvielas pārdošanu parasti gūst nesaistītie tirgotāji. Šī persona apgalvo, ka parastais kapitāla ienesīgums ir peļņas apmērs 1,3–1,8 %.

| (98) | Tā kā nesaistītie importētāji nesadarbojās un tirdzniecības uzņēmumi ir pakalpojumu uzņēmumi, kuri neveic būtiskus kapitālieguldījumus, iepriekš minētais pieņēmums par kapitāla ienesīgumu ir nebūtisks un Komisija to noraida, uzskatot, ka šajā gadījumā 5 % peļņas apmērs ir pamatots. Tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 68. apsvērums. |
| --- | --- |

(98)

Tā kā nesaistītie importētāji nesadarbojās un tirdzniecības uzņēmumi ir pakalpojumu uzņēmumi, kuri neveic būtiskus kapitālieguldījumus, iepriekš minētais pieņēmums par kapitāla ienesīgumu ir nebūtisks un Komisija to noraida, uzskatot, ka šajā gadījumā 5 % peļņas apmērs ir pamatots. Tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 68. apsvērums.

| (99) | Saistībā ar pagaidu regulas 69. apsvērumu viena persona apgalvoja, ka eksporta cenai būtu jāpieskaita uzcenojums par divkāršās uzskaites biodīzeļdegvielu, jo tas būtu saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(99)

Saistībā ar pagaidu regulas 69. apsvērumu viena persona apgalvoja, ka eksporta cenai būtu jāpieskaita uzcenojums par divkāršās uzskaites biodīzeļdegvielu, jo tas būtu saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem.

| (100) | Arī tad, ja Komisija šo apgalvojumu pieņemtu un pieskaitītu eksporta cenai uzcenojumus, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu tie no jauna būtu jāatņem, lai varētu salīdzināt eksporta cenu ar to pašu normālo vērtību, pienācīgi ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tā kā Indonēzijā divkāršās uzskaites biodīzeļdegvielai nepiemēro uzcenojumu, lielāka eksporta cena Itālijā nebūtu tieši salīdzināma. Tāpēc šī prasība tiek noraidīta, un ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 69. apsvērums. |
| --- | --- |

(100)

Arī tad, ja Komisija šo apgalvojumu pieņemtu un pieskaitītu eksporta cenai uzcenojumus, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu tie no jauna būtu jāatņem, lai varētu salīdzināt eksporta cenu ar to pašu normālo vērtību, pienācīgi ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tā kā Indonēzijā divkāršās uzskaites biodīzeļdegvielai nepiemēro uzcenojumu, lielāka eksporta cena Itālijā nebūtu tieši salīdzināma. Tāpēc šī prasība tiek noraidīta, un ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 69. apsvērums.

| (101) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas šī persona atkārtoja savu apgalvojumu. Tomēr netika iesniegti papildu argumenti, lai grozītu Komisijas izvērtējuma secinājumus. Tāpēc pagaidu regulas 69. apsvērums joprojām tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(101)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas šī persona atkārtoja savu apgalvojumu. Tomēr netika iesniegti papildu argumenti, lai grozītu Komisijas izvērtējuma secinājumus. Tāpēc pagaidu regulas 69. apsvērums joprojām tiek apstiprināts.

| (102) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairāki ražotāji eksportētāji vērsa Komisijas uzmanību uz iespējamām kļūdām dempinga aprēķinos. Šie apgalvojumi tika pārbaudīti, un attiecīgos gadījumos aprēķini tika koriģēti. |
| --- | --- |

(102)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairāki ražotāji eksportētāji vērsa Komisijas uzmanību uz iespējamām kļūdām dempinga aprēķinos. Šie apgalvojumi tika pārbaudīti, un attiecīgos gadījumos aprēķini tika koriģēti.

3.3.   Salīdzinājums

| (103) | Piezīmes par salīdzinājumu netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 70.–75. apsvērums. |
| --- | --- |

(103)

Piezīmes par salīdzinājumu netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 70.–75. apsvērums.

3.4.   Dempinga starpības

| (104) | Ņemot vērā iepriekš apsvērumos izklāstītās normālās vērtības un eksporta cenas korekcijas un tā kā citas piezīmes netika saņemtas, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| PT Ciliandra Perkasa, Džakarta | 8,8 % |
| PT Musim Mas, Medana | 18,3 % |
| PT Pelita Agung Agrindustri, Medana | 16,8 % |
| PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medana, un PT Wilmar Nabati Indonesia, Medana | 23,3 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 20,1 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 23,3 % |

(104)

Ņemot vērā iepriekš apsvērumos izklāstītās normālās vērtības un eksporta cenas korekcijas un tā kā citas piezīmes netika saņemtas, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

Uzņēmums

Dempinga starpība

PT Ciliandra Perkasa, Džakarta

8,8 %

PT Musim Mas, Medana

18,3 %

PT Pelita Agung Agrindustri, Medana

16,8 %

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medana, un PT Wilmar Nabati Indonesia, Medana

23,3 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

20,1 %

Visi pārējie uzņēmumi

23,3 %

E.   KAITĒJUMS

1.   Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare

| (105) | Pagaidu regulas 80.–82. apsvērumā definēta Savienības ražošanas nozare un apstiprināts, ka no Savienības ražošanas nozares definīcijas tika izslēgti trīs uzņēmumi, jo tie bija atkarīgi no importa, kas tika veikts no attiecīgajām valstīm, proti, tie no attiecīgajām valstīm importēja ievērojami vairāk biodīzeļdegvielas, nekā paši ražoja. |
| --- | --- |

(105)

Pagaidu regulas 80.–82. apsvērumā definēta Savienības ražošanas nozare un apstiprināts, ka no Savienības ražošanas nozares definīcijas tika izslēgti trīs uzņēmumi, jo tie bija atkarīgi no importa, kas tika veikts no attiecīgajām valstīm, proti, tie no attiecīgajām valstīm importēja ievērojami vairāk biodīzeļdegvielas, nekā paši ražoja.

| (106) | No Savienības ražošanas nozares definīcijas tika izslēgti vēl divi uzņēmumi, jo izmeklēšanas periodā tie neražoja biodīzeļdegvielu. |
| --- | --- |

(106)

No Savienības ražošanas nozares definīcijas tika izslēgti vēl divi uzņēmumi, jo izmeklēšanas periodā tie neražoja biodīzeļdegvielu.

| (107) | Pēc pagaidu regulas publicēšanas tika saņemtas piezīmes par to, ka no Savienības ražošanas nozares definīcijas būtu jāizslēdz arī citi uzņēmumi, jo tie importē biodīzeļdegvielu no attiecīgajām valstīm un ir saistīti ar Argentīnas un Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem, tādējādi pasargājot sevi no dempinga nelabvēlīgās ietekmes. |
| --- | --- |

(107)

Pēc pagaidu regulas publicēšanas tika saņemtas piezīmes par to, ka no Savienības ražošanas nozares definīcijas būtu jāizslēdz arī citi uzņēmumi, jo tie importē biodīzeļdegvielu no attiecīgajām valstīm un ir saistīti ar Argentīnas un Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem, tādējādi pasargājot sevi no dempinga nelabvēlīgās ietekmes.

| (108) | Šīs piezīmes ir noraidītas. Izvērtējot apgalvojumu attiecībā uz saistību starp ražotājiem eksportētājiem un Savienības ražošanas nozari, tika konstatēts, ka kontrolakciju sabiedrībai piederēja gan Argentīnas ražotāja eksportētāja akcijas, gan Savienības ražotāja akcijas. |
| --- | --- |

(108)

Šīs piezīmes ir noraidītas. Izvērtējot apgalvojumu attiecībā uz saistību starp ražotājiem eksportētājiem un Savienības ražošanas nozari, tika konstatēts, ka kontrolakciju sabiedrībai piederēja gan Argentīnas ražotāja eksportētāja akcijas, gan Savienības ražotāja akcijas.

| (109) | Pirmkārt, tika konstatēts, ka šie uzņēmumi atklāti un savstarpēji konkurē par vieniem un tiem pašiem klientiem Savienības tirgū, un tas liecina, ka to saistība nekādi neietekmēja ne Argentīnas ražotāja eksportētāja, nedz arī Savienības ražotāja uzņēmējdarbības praksi. |
| --- | --- |

(109)

Pirmkārt, tika konstatēts, ka šie uzņēmumi atklāti un savstarpēji konkurē par vieniem un tiem pašiem klientiem Savienības tirgū, un tas liecina, ka to saistība nekādi neietekmēja ne Argentīnas ražotāja eksportētāja, nedz arī Savienības ražotāja uzņēmējdarbības praksi.

| (110) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona pieprasīja informāciju saistībā ar Komisijas secinājumu, ka Argentīnas ražotāji un Savienības ražošanas nozare Eiropas tirgū konkurē par vieniem un tiem pašiem klientiem. Izmeklēšana attiecībā uz Savienības ražotājiem un izmeklēšana attiecībā uz Argentīnas ražotājiem šo faktu apliecināja, un netika saņemti pierādījumi, kas pamatotu pieņēmumu par to, ka Argentīnas eksportētāji un Savienības ražotāji būtu vienojušies par savstarpēju nekonkurēšanu biodīzeļdegvielas pārdošanā galalietotājiem. Galalietotāju skaits ir salīdzinoši neliels, un tie galvenokārt ir lielas naftas pārstrādes rūpnīcas, kas iepērk gan no Savienības ražotājiem, gan no importētājiem. |
| --- | --- |

(110)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona pieprasīja informāciju saistībā ar Komisijas secinājumu, ka Argentīnas ražotāji un Savienības ražošanas nozare Eiropas tirgū konkurē par vieniem un tiem pašiem klientiem. Izmeklēšana attiecībā uz Savienības ražotājiem un izmeklēšana attiecībā uz Argentīnas ražotājiem šo faktu apliecināja, un netika saņemti pierādījumi, kas pamatotu pieņēmumu par to, ka Argentīnas eksportētāji un Savienības ražotāji būtu vienojušies par savstarpēju nekonkurēšanu biodīzeļdegvielas pārdošanā galalietotājiem. Galalietotāju skaits ir salīdzinoši neliels, un tie galvenokārt ir lielas naftas pārstrādes rūpnīcas, kas iepērk gan no Savienības ražotājiem, gan no importētājiem.

| (111) | Otrkārt, tika konstatēts, ka Savienības ražotāja, kas minēts iepriekš 108. apsvērumā, galvenās intereses ir saistītas ar Savienību, jo īpaši tā ražošanas un saistītās pārdošanas darbības, kā arī pētniecības pasākumi. Tāpēc tika secināts, ka attiecīgā saistība nav iemesls šā uzņēmuma izslēgšanai no Savienības ražošanas nozares definīcijas saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(111)

Otrkārt, tika konstatēts, ka Savienības ražotāja, kas minēts iepriekš 108. apsvērumā, galvenās intereses ir saistītas ar Savienību, jo īpaši tā ražošanas un saistītās pārdošanas darbības, kā arī pētniecības pasākumi. Tāpēc tika secināts, ka attiecīgā saistība nav iemesls šā uzņēmuma izslēgšanai no Savienības ražošanas nozares definīcijas saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

| (112) | Tas, ka atsevišķi Savienības ražošanas nozares pārstāvji importējuši biodīzeļdegvielu no attiecīgajām valstīm, nav pietiekams iemesls, lai mainītu Savienības ražošanas nozares definīciju. Kā paskaidrots pagaidu regulā, Savienības ražošanas nozares pārstāvji no attiecīgajām valstīm importēja pašaizsardzības nolūkā. Turklāt tika konstatēts, ka atsevišķiem tādiem Savienības ražotājiem, kuri importēja no attiecīgajām valstīm, interešu centrs bija Savienībā – šo uzņēmumu saražotais apjoms pārsniedza importēto, un to pētniecības darbības tika veiktas Savienībā. |
| --- | --- |

(112)

Tas, ka atsevišķi Savienības ražošanas nozares pārstāvji importējuši biodīzeļdegvielu no attiecīgajām valstīm, nav pietiekams iemesls, lai mainītu Savienības ražošanas nozares definīciju. Kā paskaidrots pagaidu regulā, Savienības ražošanas nozares pārstāvji no attiecīgajām valstīm importēja pašaizsardzības nolūkā. Turklāt tika konstatēts, ka atsevišķiem tādiem Savienības ražotājiem, kuri importēja no attiecīgajām valstīm, interešu centrs bija Savienībā – šo uzņēmumu saražotais apjoms pārsniedza importēto, un to pētniecības darbības tika veiktas Savienībā.

| (113) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares definīcijā būtu jāiekļauj arī tādi uzņēmumi, kuri iegādājās biodīzeļdegvielu un to sajauca ar minerāldīzeļdegvielu, jo arī šie maisījumi bija attiecīgais ražojums. Šis apgalvojums tiek noraidīts. Attiecīgais ražojums ir biodīzeļdegviela tīrā veidā vai maisījumā. Tāpēc attiecīgā ražojuma ražotāji ir biodīzeļdegvielas ražotāji, nevis uzņēmumi, kuri sajauc biodīzeļdegvielu ar minerāldīzeļdegvielu. |
| --- | --- |

(113)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares definīcijā būtu jāiekļauj arī tādi uzņēmumi, kuri iegādājās biodīzeļdegvielu un to sajauca ar minerāldīzeļdegvielu, jo arī šie maisījumi bija attiecīgais ražojums. Šis apgalvojums tiek noraidīts. Attiecīgais ražojums ir biodīzeļdegviela tīrā veidā vai maisījumā. Tāpēc attiecīgā ražojuma ražotāji ir biodīzeļdegvielas ražotāji, nevis uzņēmumi, kuri sajauc biodīzeļdegvielu ar minerāldīzeļdegvielu.

| (114) | Tāpēc tiek apstiprināta pagaidu regulas 80.–82. apsvērumā sniegtā Savienības ražošanas nozares definīcija un 83. apsvērumā noteiktais produkcijas apjoms IP laikā. |
| --- | --- |

(114)

Tāpēc tiek apstiprināta pagaidu regulas 80.–82. apsvērumā sniegtā Savienības ražošanas nozares definīcija un 83. apsvērumā noteiktais produkcijas apjoms IP laikā.

2.   Patēriņš Savienībā

| (115) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozare nedaudz koriģēja 2009. gada pārdošanas apjomu, tādējādi pielāgojot attiecīgā gada patēriņu Savienībā. Šī korekcija nemaina tendenci un pagaidu regulā izdarītos secinājumus par datiem. Turpmāk ir dota koriģēta 1. tabula. Piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 84.–86. apsvērums.









  Patēriņš Savienībā | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnas | 11 151 172 | 11 538 511 | 11 159 706 | 11 728 400 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 103 | 100 | 105 |
| Informācijas avots: Eurostat, Savienības ražošanas nozares dati. |

(115)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozare nedaudz koriģēja 2009. gada pārdošanas apjomu, tādējādi pielāgojot attiecīgā gada patēriņu Savienībā. Šī korekcija nemaina tendenci un pagaidu regulā izdarītos secinājumus par datiem. Turpmāk ir dota koriģēta 1. tabula. Piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 84.–86. apsvērums.

Patēriņš Savienībā

2009. g.

2010. g.

2011. g.

IP

Tonnas

11 151 172

11 538 511

11 159 706

11 728 400

Indekss (2009. gads = 100)

100

103

100

105

Informācijas avots: Eurostat, Savienības ražošanas nozares dati.

3.   Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvais novērtējums

| (116) | Pagaidu regulas 88.–90. apsvērumā Komisija konstatēja, ka ir izpildīti Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes importa kumulatīvā novērtējuma priekšnosacījumi. Viena ieinteresētā persona apstrīdēja šo secinājumu, apgalvojot, ka Indonēzijas izcelsmes PME nekonkurēja ar Savienībā ražoto biodīzeļdegvielu tādu pašu iemeslu dēļ kā Argentīnas izcelsmes SME un ka PME bija lētāks par Savienībā ražoto biodīzeļdegvielu, jo izejviela (vai “izejmateriāls”) bija lētāka par Savienībā pieejamo izejmateriālu. |
| --- | --- |

(116)

Pagaidu regulas 88.–90. apsvērumā Komisija konstatēja, ka ir izpildīti Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes importa kumulatīvā novērtējuma priekšnosacījumi. Viena ieinteresētā persona apstrīdēja šo secinājumu, apgalvojot, ka Indonēzijas izcelsmes PME nekonkurēja ar Savienībā ražoto biodīzeļdegvielu tādu pašu iemeslu dēļ kā Argentīnas izcelsmes SME un ka PME bija lētāks par Savienībā ražoto biodīzeļdegvielu, jo izejviela (vai “izejmateriāls”) bija lētāka par Savienībā pieejamo izejmateriālu.

| (117) | Minētie argumenti tiek noraidīti. Gan SME, gan PME importē Savienībā, turklāt tos arī ražo Savienībā un pirms pārdošanas vai sajaukšanas ar minerāldīzeļdegvielu sajauc ar RME un citām Savienībā ražotām biodīzeļdegvielām. Maisījumu izgatavotāji galīgā ražojuma izgatavošanai visu gadu var iegādāties no dažādiem izejmateriāliem iegūtu un dažādas izcelsmes biodīzeļdegvielu, pamatojoties uz tirgus noteikumiem un klimatiskajiem apstākļiem. Vasaras mēnešos tiek pārdots lielāks PME apjoms, bet ziemas mēnešos – mazāks, tomēr tas konkurē ar RME un Savienībā ražotu biodīzeļdegvielu, kā arī ar Argentīnas izcelsmes SME. |
| --- | --- |

(117)

Minētie argumenti tiek noraidīti. Gan SME, gan PME importē Savienībā, turklāt tos arī ražo Savienībā un pirms pārdošanas vai sajaukšanas ar minerāldīzeļdegvielu sajauc ar RME un citām Savienībā ražotām biodīzeļdegvielām. Maisījumu izgatavotāji galīgā ražojuma izgatavošanai visu gadu var iegādāties no dažādiem izejmateriāliem iegūtu un dažādas izcelsmes biodīzeļdegvielu, pamatojoties uz tirgus noteikumiem un klimatiskajiem apstākļiem. Vasaras mēnešos tiek pārdots lielāks PME apjoms, bet ziemas mēnešos – mazāks, tomēr tas konkurē ar RME un Savienībā ražotu biodīzeļdegvielu, kā arī ar Argentīnas izcelsmes SME.

| (118) | Tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 90. apsvērums. |
| --- | --- |

(118)

Tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 90. apsvērums.

4.   Attiecīgo valstu izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms, cena un tirgus daļa

| (119) | Viena ieinteresētā persona apstrīdēja pagaidu regulas 2. tabulā sniegtos importa datus, norādot, ka Indonēzijas izcelsmes importa apjoms bija daudz mazāks, nekā norādīts tabulā. Pagaidu regulas 2. tabulas importa datu pamatā ir Eurostat dati, kuri tika rūpīgi pārbaudīti un atzīti par pareiziem, kā arī atbilstīgiem Indonēzijas eksportētāju savāktajiem datiem. Biodīzeļdegviela ir salīdzinoši jauns ražojums, un tās importam piemērojamie muitas kodi pēdējo gadu laikā ir mainījušies. Tāpēc, izgūstot Eurostat datus, lai pārliecinātos par datu precizitāti, jāizmanto attiecīgajā laikā piemērojamie kodi. Tas nozīmē, ka ieinteresētās personas izgūtie dati ir nepilnīgi un tajos norādīts mazāks importa apjoms nekā 2. tabulā sniegtajā pilnīgajā datu kopā. |
| --- | --- |

(119)

Viena ieinteresētā persona apstrīdēja pagaidu regulas 2. tabulā sniegtos importa datus, norādot, ka Indonēzijas izcelsmes importa apjoms bija daudz mazāks, nekā norādīts tabulā. Pagaidu regulas 2. tabulas importa datu pamatā ir Eurostat dati, kuri tika rūpīgi pārbaudīti un atzīti par pareiziem, kā arī atbilstīgiem Indonēzijas eksportētāju savāktajiem datiem. Biodīzeļdegviela ir salīdzinoši jauns ražojums, un tās importam piemērojamie muitas kodi pēdējo gadu laikā ir mainījušies. Tāpēc, izgūstot Eurostat datus, lai pārliecinātos par datu precizitāti, jāizmanto attiecīgajā laikā piemērojamie kodi. Tas nozīmē, ka ieinteresētās personas izgūtie dati ir nepilnīgi un tajos norādīts mazāks importa apjoms nekā 2. tabulā sniegtajā pilnīgajā datu kopā.

| (120) | Tā kā 1. tabulā norādītais patēriņš Savienībā tika nedaudz koriģēts, nedaudz mainījās arī 2. tabulā redzamā Argentīnas tirgus daļa 2009. gadā, savukārt Indonēzijas dati nemainījās. Tas neietekmē ar datiem saistītās tendences un secinājumus. Turpmāk tabulā ir labota tirgus daļa. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no Argentīnas | | | | |
| Tirgus daļa | 7,7 % | 10,2 % | 12,7 % | 10,8 % |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 135 | 167 | 141 |
| Informācijas avots: Eurostat. |

(120)

Tā kā 1. tabulā norādītais patēriņš Savienībā tika nedaudz koriģēts, nedaudz mainījās arī 2. tabulā redzamā Argentīnas tirgus daļa 2009. gadā, savukārt Indonēzijas dati nemainījās. Tas neietekmē ar datiem saistītās tendences un secinājumus. Turpmāk tabulā ir labota tirgus daļa.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

IP

Imports no Argentīnas

Tirgus daļa

7,7 %

10,2 %

12,7 %

10,8 %

Indekss (2009. gads = 100)

100

135

167

141

Informācijas avots: Eurostat.

5.   Cenu samazinājums

| (121) | Kā izklāstīts pagaidu regulas 94.–96. apsvērumā, lai noteiktu cenu samazinājumu, Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes produktu importa cenu, izmantojot izlasē iekļauto uzņēmumu datus, salīdzināja ar attiecīgo Savienības ražošanas nozares ražojumu pārdošanas cenu. Šajā salīdzinājumā no cenu samazinājuma aprēķina izslēdza biodīzeļdegvielu, ko Savienības ražošanas nozare importēja tālākpārdošanai. |
| --- | --- |

(121)

Kā izklāstīts pagaidu regulas 94.–96. apsvērumā, lai noteiktu cenu samazinājumu, Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes produktu importa cenu, izmantojot izlasē iekļauto uzņēmumu datus, salīdzināja ar attiecīgo Savienības ražošanas nozares ražojumu pārdošanas cenu. Šajā salīdzinājumā no cenu samazinājuma aprēķina izslēdza biodīzeļdegvielu, ko Savienības ražošanas nozare importēja tālākpārdošanai.

| (122) | Ieinteresētās personas norādīja, ka izmantotā metodoloģija, t. i., zemākās filtrējamības temperatūras (“CFPP”) salīdzinājums, atšķīrās no metodes, ko piemēroja iepriekšējā antidempinga izmeklēšanā, kura attiecās uz ASV izcelsmes biodīzeļdegvielu un kurā salīdzināja izejmateriālus. |
| --- | --- |

(122)

Ieinteresētās personas norādīja, ka izmantotā metodoloģija, t. i., zemākās filtrējamības temperatūras (“CFPP”) salīdzinājums, atšķīrās no metodes, ko piemēroja iepriekšējā antidempinga izmeklēšanā, kura attiecās uz ASV izcelsmes biodīzeļdegvielu un kurā salīdzināja izejmateriālus.

| (123) | Atšķirībā no Argentīnas un Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem Savienības ražošanas nozare nepārdod no viena izejmateriāla iegūtu biodīzeļdegvielu, bet, lai iegūtu pārdodamo galīgo biodīzeļdegvielu, sajauc vairākus izejmateriālus. Galapatērētājs nezina un neuztraucas par iegādātā ražojuma sastāvu, ja vien tā zemākā filtrējamības temperatūra atbilst prasītajai. Patērētājam būtiska ir zemākā filtrējamības temperatūra, nevis izmantotie izejmateriāli. Ņemot to vērā, tika secināts, ka šajā procedūrā ir pareizi salīdzināt cenu, pamatojoties uz zemāko filtrējamības temperatūru. |
| --- | --- |

(123)

Atšķirībā no Argentīnas un Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem Savienības ražošanas nozare nepārdod no viena izejmateriāla iegūtu biodīzeļdegvielu, bet, lai iegūtu pārdodamo galīgo biodīzeļdegvielu, sajauc vairākus izejmateriālus. Galapatērētājs nezina un neuztraucas par iegādātā ražojuma sastāvu, ja vien tā zemākā filtrējamības temperatūra atbilst prasītajai. Patērētājam būtiska ir zemākā filtrējamības temperatūra, nevis izmantotie izejmateriāli. Ņemot to vērā, tika secināts, ka šajā procedūrā ir pareizi salīdzināt cenu, pamatojoties uz zemāko filtrējamības temperatūru.

| (124) | Lai salīdzinātu no Indonēzijas importētos ražojumus, kuru zemākā filtrējamības temperatūra ir 13 °C un augstāka, ar Savienībā ražotiem un sajauktiem ražojumiem, kuru zemākā filtrējamības temperatūra bija 0 °C, tiem Indonēzijas izcelsmes ražojumiem, kuriem zemākā filtrējamības temperatūra bija 13 °C vai augstāka, importa cenu koriģēja atbilstīgi cenas starpībai starp tiem Savienības ražošanas nozares pārdotiem ražojumiem, kuru zemākā filtrējamības temperatūra bija 13 °C, un tiem Savienības ražošanas nozares pārdotiem ražojumiem, kuru zemākā filtrējamības temperatūra bija 0 °C. Viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs norādīja, ka, tā kā Savienības ražošanas nozare ražojumus, kuru zemākā filtrējamības temperatūra ir 13 °C, vienā darījumā pārdeva nelielā daudzumā, šīs cenas būtu jāsalīdzina ar cenām, kas noteiktas līdzvērtīga apjoma darījumiem ar ražojumiem, kuru zemākā filtrējamības temperatūra ir 0 °C. Pārbaudot līdzvērtīga apjoma darījumus ar tādiem ražojumiem, kuru zemākā filtrējamības temperatūra bija 0 °C, tika konstatēts, ka cenas starpība atbilst starpībai, kas izmantota visiem ar šo ražojumu saistītajiem darījumiem, un cenas atšķirības bija gan lielākas, gan mazākas par vidējo cenas starpību. Tāpēc pagaidu regulas 97. apsvērumā konstatētais cenas samazinājuma līmenis netika mainīts. |
| --- | --- |

(124)

Lai salīdzinātu no Indonēzijas importētos ražojumus, kuru zemākā filtrējamības temperatūra ir 13 °C un augstāka, ar Savienībā ražotiem un sajauktiem ražojumiem, kuru zemākā filtrējamības temperatūra bija 0 °C, tiem Indonēzijas izcelsmes ražojumiem, kuriem zemākā filtrējamības temperatūra bija 13 °C vai augstāka, importa cenu koriģēja atbilstīgi cenas starpībai starp tiem Savienības ražošanas nozares pārdotiem ražojumiem, kuru zemākā filtrējamības temperatūra bija 13 °C, un tiem Savienības ražošanas nozares pārdotiem ražojumiem, kuru zemākā filtrējamības temperatūra bija 0 °C. Viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs norādīja, ka, tā kā Savienības ražošanas nozare ražojumus, kuru zemākā filtrējamības temperatūra ir 13 °C, vienā darījumā pārdeva nelielā daudzumā, šīs cenas būtu jāsalīdzina ar cenām, kas noteiktas līdzvērtīga apjoma darījumiem ar ražojumiem, kuru zemākā filtrējamības temperatūra ir 0 °C. Pārbaudot līdzvērtīga apjoma darījumus ar tādiem ražojumiem, kuru zemākā filtrējamības temperatūra bija 0 °C, tika konstatēts, ka cenas starpība atbilst starpībai, kas izmantota visiem ar šo ražojumu saistītajiem darījumiem, un cenas atšķirības bija gan lielākas, gan mazākas par vidējo cenas starpību. Tāpēc pagaidu regulas 97. apsvērumā konstatētais cenas samazinājuma līmenis netika mainīts.

| (125) | Viens ražotājs eksportētājs no Indonēzijas pieprasīja Komisijai izpaust pilnu ražojuma kontroles numuru (“PCN”) attiecībā uz maisījumiem, ko pārdod Savienības ražošanas nozare, proti, Savienības ražošanas nozares katra pārdotās pašu produkcijas izejmateriāla procentuālo īpatsvaru. Ņemot vērā to, ka kaitējuma noteikšanas nolūkos salīdzinājums tika veikts vienīgi attiecībā uz CFPP, šis pieprasījums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(125)

Viens ražotājs eksportētājs no Indonēzijas pieprasīja Komisijai izpaust pilnu ražojuma kontroles numuru (“PCN”) attiecībā uz maisījumiem, ko pārdod Savienības ražošanas nozare, proti, Savienības ražošanas nozares katra pārdotās pašu produkcijas izejmateriāla procentuālo īpatsvaru. Ņemot vērā to, ka kaitējuma noteikšanas nolūkos salīdzinājums tika veikts vienīgi attiecībā uz CFPP, šis pieprasījums tika noraidīts.

| (126) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka atšķīrās Atjaunojamo energoresursu direktīvas kritērijiem atbilstīgās biodīzeļdegvielas (“AED sertificēta”) un šiem kritērijiem neatbilstīgās biodīzeļdegvielas cena. Tā apgalvoja, ka, tā kā no Indonēzijas importētie ražojumi nebija AED sertificēti un tā kā reģistrētā AED sertificētās biodīzeļdegvielas cena bija lielāka, būtu jāveic attiecīgas korekcijas. |
| --- | --- |

(126)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka atšķīrās Atjaunojamo energoresursu direktīvas kritērijiem atbilstīgās biodīzeļdegvielas (“AED sertificēta”) un šiem kritērijiem neatbilstīgās biodīzeļdegvielas cena. Tā apgalvoja, ka, tā kā no Indonēzijas importētie ražojumi nebija AED sertificēti un tā kā reģistrētā AED sertificētās biodīzeļdegvielas cena bija lielāka, būtu jāveic attiecīgas korekcijas.

| (127) | Minētais apgalvojums tika noraidīts. Gandrīz visi ražojumi, ko IP laikā importēja no Indonēzijas, bija AED sertificēti. Turklāt dalībvalstis AED noteikto ilgtspējības kritēriju savos tiesību aktos īstenoja tikai 2012. gadā, tāpēc lielākajā IP posmā tam, vai biodīzeļdegviela bija vai nebija AED sertificēta, nebija nozīmes. |
| --- | --- |

(127)

Minētais apgalvojums tika noraidīts. Gandrīz visi ražojumi, ko IP laikā importēja no Indonēzijas, bija AED sertificēti. Turklāt dalībvalstis AED noteikto ilgtspējības kritēriju savos tiesību aktos īstenoja tikai 2012. gadā, tāpēc lielākajā IP posmā tam, vai biodīzeļdegviela bija vai nebija AED sertificēta, nebija nozīmes.

| (128) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs izteica piezīmi par cenu samazinājuma aprēķiniem un apgalvoja, ka PME imports no Indonēzijas būtu jāsalīdzina ar visu Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu. Faktiski cenu samazinājums tika aprēķināts, salīdzinot Indonēzijas PME cenas ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām par visiem ražojumiem, kuru zemākā filtrējamības temperatūra bija 0 °C, un tad Indonēzijas PME importa cenai pieskaitot starpību starp cenu par Savienības ražošanas nozares pārdotajiem ražojumiem, kuru zemākā filtrējamības temperatūra bija 0 °C, un cenu par Savienības ražošanas nozares pārdotajiem ražojumiem, kuru zemākā filtrējamības temperatūra bija 13 °C. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. Tās pašas ieinteresētās personas apgalvojums, ka kaitējuma aprēķinos ietverts importētais ražojums, neatbilst faktiem un tādēļ tiek noraidīts. Jebkurā gadījumā importētā biodīzeļdegviela tika sajaukta ar Savienībā ražoto biodīzeļdegvielu un pārdota par to pašu cenu kā maisījumi, kas nesaturēja importēto biodīzeļdegvielu. |
| --- | --- |

(128)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs izteica piezīmi par cenu samazinājuma aprēķiniem un apgalvoja, ka PME imports no Indonēzijas būtu jāsalīdzina ar visu Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu. Faktiski cenu samazinājums tika aprēķināts, salīdzinot Indonēzijas PME cenas ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām par visiem ražojumiem, kuru zemākā filtrējamības temperatūra bija 0 °C, un tad Indonēzijas PME importa cenai pieskaitot starpību starp cenu par Savienības ražošanas nozares pārdotajiem ražojumiem, kuru zemākā filtrējamības temperatūra bija 0 °C, un cenu par Savienības ražošanas nozares pārdotajiem ražojumiem, kuru zemākā filtrējamības temperatūra bija 13 °C. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. Tās pašas ieinteresētās personas apgalvojums, ka kaitējuma aprēķinos ietverts importētais ražojums, neatbilst faktiem un tādēļ tiek noraidīts. Jebkurā gadījumā importētā biodīzeļdegviela tika sajaukta ar Savienībā ražoto biodīzeļdegvielu un pārdota par to pašu cenu kā maisījumi, kas nesaturēja importēto biodīzeļdegvielu.

| (129) | Viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs turklāt apstrīdēja pēcimportēšanas izmaksu aprēķinus. Tomēr tika apstiprinātas minētās izmaksas, ko veido faktiskās biodīzeļdegvielas importēšanas izmaksas, no kurām atņemtas piegādes izmaksas līdz galasaņēmējam, un nekādas izmaiņas nav nepieciešamas. |
| --- | --- |

(129)

Viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs turklāt apstrīdēja pēcimportēšanas izmaksu aprēķinus. Tomēr tika apstiprinātas minētās izmaksas, ko veido faktiskās biodīzeļdegvielas importēšanas izmaksas, no kurām atņemtas piegādes izmaksas līdz galasaņēmējam, un nekādas izmaiņas nav nepieciešamas.

6.   Makroekonomiskie rādītāji

| (130) | Kā izklāstīts pagaidu regulas 101. apsvērumā, pamatojoties uz saņemtajiem datiem, kas attiecās uz par visu Savienības ražošanas nozari, tika analizēti šādi makroekonomiskie rādītāji: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(130)

Kā izklāstīts pagaidu regulas 101. apsvērumā, pamatojoties uz saņemtajiem datiem, kas attiecās uz par visu Savienības ražošanas nozari, tika analizēti šādi makroekonomiskie rādītāji: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

| (131) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozare norādīja, ka pagaidu regulas 4. tabulā izmantotajos datos par jaudu iekļauta jauda, kas nebija izmantota, taču nebūtu bijusi pieejama biodīzeļdegvielas ražošanai IP laikā vai iepriekšējos gados. Ražotāji šo jaudu atsevišķi norādīja kā “dīkstāves jaudu”, kas nebūtu jāuzskata par izmantošanai pieejamo jaudu. Tāpēc 4. tabulā norādītais jaudas izmantojums bija neprecīzs. Rūpīgi pārskatot no jauna iesniegtos datus, apgalvojums tika apstiprināts un 4. tabulā sniegtie dati tika koriģēti. Pagaidu regulā norādītais jaudas izmantojuma rādītājs bija 43–41 %, un to mainīja uz 46–55 %. Savienības ražošanas nozare arī koriģēja 2009. gada ražošanas apjoma datus, kā redzams turpmākajā tabulā. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (tonnas) | 18 856 000 | 18 583 000 | 16 017 000 | 16 329 500 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 99 | 85 | 87 |
| Ražošanas apjoms (tonnas) | 8 729 493 | 9 367 183 | 8 536 884 | 9 052 871 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 107 | 98 | 104 |
| Jaudas izmantojums | 46 % | 50 % | 53 % | 55 % |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 109 | 115 | 120 |

(131)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozare norādīja, ka pagaidu regulas 4. tabulā izmantotajos datos par jaudu iekļauta jauda, kas nebija izmantota, taču nebūtu bijusi pieejama biodīzeļdegvielas ražošanai IP laikā vai iepriekšējos gados. Ražotāji šo jaudu atsevišķi norādīja kā “dīkstāves jaudu”, kas nebūtu jāuzskata par izmantošanai pieejamo jaudu. Tāpēc 4. tabulā norādītais jaudas izmantojums bija neprecīzs. Rūpīgi pārskatot no jauna iesniegtos datus, apgalvojums tika apstiprināts un 4. tabulā sniegtie dati tika koriģēti. Pagaidu regulā norādītais jaudas izmantojuma rādītājs bija 43–41 %, un to mainīja uz 46–55 %. Savienības ražošanas nozare arī koriģēja 2009. gada ražošanas apjoma datus, kā redzams turpmākajā tabulā.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

IP

Ražošanas jauda (tonnas)

18 856 000

18 583 000

16 017 000

16 329 500

Indekss (2009. gads = 100)

100

99

85

87

Ražošanas apjoms (tonnas)

8 729 493

9 367 183

8 536 884

9 052 871

Indekss (2009. gads = 100)

100

107

98

104

Jaudas izmantojums

46 %

50 %

53 %

55 %

Indekss (2009. gads = 100)

100

109

115

120

| (132) | Pagaidu regulas 103. apsvērumā analizēti iepriekšējie dati par jaudas izmantojumu un norādīts, ka ražošanas apjoms pieauga, savukārt jauda saglabājās nemainīga. Pēc datu pārskatīšanas ražošanas apjoms turpināja pieaugt, taču attiecīgā perioda izmantojamā jauda samazinājās. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare, ņemot vērā no Argentīnas un Indonēzijas veiktā importa apjoma pieaugumu un reaģējot uz norisēm tirgū, samazināja pieejamo jaudu. Pārskatītie dati tagad vairāk atbilst Savienības ražošanas nozares un Savienības ražotāju publiskajiem paziņojumiem par to, ka attiecīgajā periodā vairākās ražotnēs tika pārtraukta ražošana un ka nodrošinātā jauda nebija tūlītēji pieejama izmantošanai vai ka to varētu izmantot tikai tad, ja veiktu ievērojamus atkārtotus ieguldījumus. |
| --- | --- |

(132)

Pagaidu regulas 103. apsvērumā analizēti iepriekšējie dati par jaudas izmantojumu un norādīts, ka ražošanas apjoms pieauga, savukārt jauda saglabājās nemainīga. Pēc datu pārskatīšanas ražošanas apjoms turpināja pieaugt, taču attiecīgā perioda izmantojamā jauda samazinājās. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare, ņemot vērā no Argentīnas un Indonēzijas veiktā importa apjoma pieaugumu un reaģējot uz norisēm tirgū, samazināja pieejamo jaudu. Pārskatītie dati tagad vairāk atbilst Savienības ražošanas nozares un Savienības ražotāju publiskajiem paziņojumiem par to, ka attiecīgajā periodā vairākās ražotnēs tika pārtraukta ražošana un ka nodrošinātā jauda nebija tūlītēji pieejama izmantošanai vai ka to varētu izmantot tikai tad, ja veiktu ievērojamus atkārtotus ieguldījumus.

| (133) | Vairākas ieinteresētās personas apšaubīja pārskatītos jaudas un jaudas izmantojuma datus. Tomēr neviena ieinteresētā persona nepiedāvāja alternatīvas. Pārskatīšana tika balstīta uz aktualizētajiem jaudas datiem, ko nodrošināja sūdzības iesniedzējs un kas attiecās uz visu Savienības ražošanas nozari. Pārskatītie dati tika salīdzināti ar atklātībā pieejamiem datiem saistībā it īpaši ar dīkstāves jaudu, kā arī ar to ražotāju jaudu, kuri pārtrauca darbību finansiālu grūtību dēļ. Kā paskaidrots iepriekš 6. iedaļā “Makroekonomiskie rādītāji”, pārskatītie dati sniedz precīzāku datu kopu attiecībā uz jaudu, kas attiecīgajā periodā pieejama biodīzeļdegvielas ražošanai, nekā sākotnēji pieejamā un pagaidu regulā publicētā datu kopa. |
| --- | --- |

(133)

Vairākas ieinteresētās personas apšaubīja pārskatītos jaudas un jaudas izmantojuma datus. Tomēr neviena ieinteresētā persona nepiedāvāja alternatīvas. Pārskatīšana tika balstīta uz aktualizētajiem jaudas datiem, ko nodrošināja sūdzības iesniedzējs un kas attiecās uz visu Savienības ražošanas nozari. Pārskatītie dati tika salīdzināti ar atklātībā pieejamiem datiem saistībā it īpaši ar dīkstāves jaudu, kā arī ar to ražotāju jaudu, kuri pārtrauca darbību finansiālu grūtību dēļ. Kā paskaidrots iepriekš 6. iedaļā “Makroekonomiskie rādītāji”, pārskatītie dati sniedz precīzāku datu kopu attiecībā uz jaudu, kas attiecīgajā periodā pieejama biodīzeļdegvielas ražošanai, nekā sākotnēji pieejamā un pagaidu regulā publicētā datu kopa.

| (134) | Viena ieinteresētā persona paziņoja, ka Savienības ražošanas nozarei nebija nodarīts kaitējums, jo ražošanas apjoms pieauga atbilstīgi patēriņam. Šis arguments tiek noraidīts, jo par kaitējuma esību skaidri liecina citi būtiski kaitējuma rādītāji, jo īpaši tirgus daļa, kas tika zaudēta no attiecīgajām valstīm veiktā importa dēļ, un rentabilitātes samazināšanās tendence, kas izraisīja zaudējumus. |
| --- | --- |

(134)

Viena ieinteresētā persona paziņoja, ka Savienības ražošanas nozarei nebija nodarīts kaitējums, jo ražošanas apjoms pieauga atbilstīgi patēriņam. Šis arguments tiek noraidīts, jo par kaitējuma esību skaidri liecina citi būtiski kaitējuma rādītāji, jo īpaši tirgus daļa, kas tika zaudēta no attiecīgajām valstīm veiktā importa dēļ, un rentabilitātes samazināšanās tendence, kas izraisīja zaudējumus.

| (135) | Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts kaitējums, ja salīdzina tendences tikai laikposmā no 2011. gada līdz IP, nevis laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). Tā kā IP attiecas uz pusi no 2011. gada, 2011. gada un IP salīdzinājums nav precīzs. Turklāt, lai salīdzinājums būtu jēgpilns, jāpārbauda pietiekami ilga perioda tendences, kuras jāņem vērā, novērtējot kaitējumu, un šajā gadījumā tā tika darīts. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(135)

Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts kaitējums, ja salīdzina tendences tikai laikposmā no 2011. gada līdz IP, nevis laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). Tā kā IP attiecas uz pusi no 2011. gada, 2011. gada un IP salīdzinājums nav precīzs. Turklāt, lai salīdzinājums būtu jēgpilns, jāpārbauda pietiekami ilga perioda tendences, kuras jāņem vērā, novērtējot kaitējumu, un šajā gadījumā tā tika darīts. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (136) | Šī ieinteresētā persona arī norādīja, ka Komisija pagaidu regulā nebija publicējusi Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu, un pieprasīja šo rādītāju publicēt. Tomēr visi pamatregulas 3. panta 5. punktā minētie būtiskie faktori tika pārbaudīti, un tādējādi bija iespējams sagatavot pilnīgu kaitējuma novērtējumu. Datus par pārdošanas apjomu sniedza un apstiprināja izlasē iekļautie uzņēmumi, kuri pārstāvēja visu Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(136)

Šī ieinteresētā persona arī norādīja, ka Komisija pagaidu regulā nebija publicējusi Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu, un pieprasīja šo rādītāju publicēt. Tomēr visi pamatregulas 3. panta 5. punktā minētie būtiskie faktori tika pārbaudīti, un tādējādi bija iespējams sagatavot pilnīgu kaitējuma novērtējumu. Datus par pārdošanas apjomu sniedza un apstiprināja izlasē iekļautie uzņēmumi, kuri pārstāvēja visu Savienības ražošanas nozari.

| (137) | Šī ieinteresētā persona arī norādīja, ka, tā kā Savienības ražošanas nozare varēja palielināt nodarbinātības līmeni, izmeklēšanas periodā tā netika nelabvēlīgi ietekmēta. |
| --- | --- |

(137)

Šī ieinteresētā persona arī norādīja, ka, tā kā Savienības ražošanas nozare varēja palielināt nodarbinātības līmeni, izmeklēšanas periodā tā netika nelabvēlīgi ietekmēta.

| (138) | Tomēr, kā paskaidrots pagaidu regulas 106. apsvērumā, nodarbinātības līmenis šajā kapitālietilpīgajā nozarē ir salīdzinoši zems. Tāpēc nelielas skaitļu pārmaiņas var ievērojami mainīt indeksētos datus. Kā liecina citi rādītāji, kopējā nodarbinātības līmeņa pieaugums nemazina Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(138)

Tomēr, kā paskaidrots pagaidu regulas 106. apsvērumā, nodarbinātības līmenis šajā kapitālietilpīgajā nozarē ir salīdzinoši zems. Tāpēc nelielas skaitļu pārmaiņas var ievērojami mainīt indeksētos datus. Kā liecina citi rādītāji, kopējā nodarbinātības līmeņa pieaugums nemazina Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (139) | Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 103.–110. apsvērums. |
| --- | --- |

(139)

Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 103.–110. apsvērums.

7.   Mikroekonomiskie rādītāji

| (140) | Kā izklāstīts pagaidu regulas 102. apsvērumā, pamatojoties uz pārbaudītajiem Savienības ražotāju datiem, tika analizēti šādi mikroekonomiskie rādītāji: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(140)

Kā izklāstīts pagaidu regulas 102. apsvērumā, pamatojoties uz pārbaudītajiem Savienības ražotāju datiem, tika analizēti šādi mikroekonomiskie rādītāji: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

| (141) | Atbilstīgas piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 111.–117. apsvērums. |
| --- | --- |

(141)

Atbilstīgas piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 111.–117. apsvērums.

8.   Secinājums par kaitējumu

| (142) | Vairākas personas apstrīdēja pagaidu regulā izteikto secinājumu par kaitējumu, jo atsevišķi rādītāji laikposmā no 2011. gada līdz IP, šķiet, uzlabojās. Lai gan laikposmā no 2011. gada līdz IP atsevišķi rādītāji tiešām palielinājās (piemēram, ražošanas un pārdošanas apjoms), ražošanas nozare šajā periodā nespēja novirzīt izmaksu pieaugumu, kā tas jau norādīts pagaidu regulas 111. apsvērumā. Tāpēc nozares stāvoklis turpināja pasliktināties un zaudējumi no 0,2 % 2011. gadā pieauga līdz 2,5 % IP laikā. Tāpēc tiek uzskatīts, ka arī tad, ja kaitējuma analīzē ņemtu vērā tikai laikposmu no 2011. gada līdz IP, būtu jākonstatē, ka ražošanas nozarei tika radīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(142)

Vairākas personas apstrīdēja pagaidu regulā izteikto secinājumu par kaitējumu, jo atsevišķi rādītāji laikposmā no 2011. gada līdz IP, šķiet, uzlabojās. Lai gan laikposmā no 2011. gada līdz IP atsevišķi rādītāji tiešām palielinājās (piemēram, ražošanas un pārdošanas apjoms), ražošanas nozare šajā periodā nespēja novirzīt izmaksu pieaugumu, kā tas jau norādīts pagaidu regulas 111. apsvērumā. Tāpēc nozares stāvoklis turpināja pasliktināties un zaudējumi no 0,2 % 2011. gadā pieauga līdz 2,5 % IP laikā. Tāpēc tiek uzskatīts, ka arī tad, ja kaitējuma analīzē ņemtu vērā tikai laikposmu no 2011. gada līdz IP, būtu jākonstatē, ka ražošanas nozarei tika radīts būtisks kaitējums.

| (143) | Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 118.–120. apsvērums. |
| --- | --- |

(143)

Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 118.–120. apsvērums.

F.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (144) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka imports no Argentīnas nevarēja būt kaitējuma cēlonis, jo tā apjoms no 2010. gada līdz IP beigām nemainījās, bet no 2011. gada līdz IP beigām nedaudz samazinājās. |
| --- | --- |

(144)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka imports no Argentīnas nevarēja būt kaitējuma cēlonis, jo tā apjoms no 2010. gada līdz IP beigām nemainījās, bet no 2011. gada līdz IP beigām nedaudz samazinājās.

| (145) | Šie dati ņemti no pagaidu regulas 2. tabulas un ir precīzi. Tomēr Komisijas veiktā analīze attiecas uz laikposmu no attiecīgā perioda sākuma līdz IP beigām, un šajā laikposmā importa apjoms pieauga par 48 %, bet tirgus daļa – par 41 %. Turklāt, kā paskaidrots pagaidu regulas 90. apsvērumā, tika ņemts vērā imports ne tikai no Argentīnas, bet arī no Indonēzijas. |
| --- | --- |

(145)

Šie dati ņemti no pagaidu regulas 2. tabulas un ir precīzi. Tomēr Komisijas veiktā analīze attiecas uz laikposmu no attiecīgā perioda sākuma līdz IP beigām, un šajā laikposmā importa apjoms pieauga par 48 %, bet tirgus daļa – par 41 %. Turklāt, kā paskaidrots pagaidu regulas 90. apsvērumā, tika ņemts vērā imports ne tikai no Argentīnas, bet arī no Indonēzijas.

| (146) | Atsaucoties uz gada cenu salīdzinājumu, šī ieinteresētā persona norādīja, ka no Argentīnas importēto ražojumu cenas palielinājās ātrāk nekā Savienības ražošanas nozares ražojumu pārdošanas cenas. Taču no Argentīnas importēto ražojumu cenas joprojām bija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām, un, iespējams, tāpēc Savienības cenas nevarēja pieaugt tik ātri. |
| --- | --- |

(146)

Atsaucoties uz gada cenu salīdzinājumu, šī ieinteresētā persona norādīja, ka no Argentīnas importēto ražojumu cenas palielinājās ātrāk nekā Savienības ražošanas nozares ražojumu pārdošanas cenas. Taču no Argentīnas importēto ražojumu cenas joprojām bija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām, un, iespējams, tāpēc Savienības cenas nevarēja pieaugt tik ātri.

| (147) | Citas piezīmes par ietekmi, ko radīja imports par dempinga cenām, netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 123.–128. apsvērums. |
| --- | --- |

(147)

Citas piezīmes par ietekmi, ko radīja imports par dempinga cenām, netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 123.–128. apsvērums.

2.   Citu faktoru ietekme

2.1.   Imports no trešām valstīm, kas nav attiecīgās valstis

| (148) | Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 129. apsvērumā izteiktais secinājums par to, ka imports no citām valstīm neradīja kaitējumu. |
| --- | --- |

(148)

Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 129. apsvērumā izteiktais secinājums par to, ka imports no citām valstīm neradīja kaitējumu.

2.2.   Imports, kas no attiecīgajām valstīm netika veikts par dempinga cenām

| (149) | Piemērojot pamatregulas 2. panta 5. punktu, kā norādīts iepriekš 38. un 70. apsvērumā, netika konstatēts, ka no attiecīgajām valstīm bijis arī imports, kas nav par dempinga cenām. Tāpēc tiek attiecīgi pārskatīts pagaidu regulas 130. apsvērums. |
| --- | --- |

(149)

Piemērojot pamatregulas 2. panta 5. punktu, kā norādīts iepriekš 38. un 70. apsvērumā, netika konstatēts, ka no attiecīgajām valstīm bijis arī imports, kas nav par dempinga cenām. Tāpēc tiek attiecīgi pārskatīts pagaidu regulas 130. apsvērums.

2.3.   Citi Savienības ražotāji

| (150) | Piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 131. apsvērums. |
| --- | --- |

(150)

Piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 131. apsvērums.

2.4.   Savienības ražošanas nozares veiktais imports

| (151) | Kā izklāstīts pagaidu regulas 132.–136. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā no attiecīgajām valstīm importēja ievērojamus biodīzeļdegvielas daudzumus – līdz pat 60 % no visa importa, kas IP laikā veikts no šīm valstīm. |
| --- | --- |

(151)

Kā izklāstīts pagaidu regulas 132.–136. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā no attiecīgajām valstīm importēja ievērojamus biodīzeļdegvielas daudzumus – līdz pat 60 % no visa importa, kas IP laikā veikts no šīm valstīm.

| (152) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka biodīzeļdegvielas importēšana, ko nebūt neveica pašaizsardzības nolūkā, ietilpa Savienības ražošanas nozares “rūpīgi izstrādātā ilgtermiņa stratēģijā” ieguldījumiem biodīzeļdegvielā un tās iegādei no Argentīnas. |
| --- | --- |

(152)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka biodīzeļdegvielas importēšana, ko nebūt neveica pašaizsardzības nolūkā, ietilpa Savienības ražošanas nozares “rūpīgi izstrādātā ilgtermiņa stratēģijā” ieguldījumiem biodīzeļdegvielā un tās iegādei no Argentīnas.

| (153) | Tā arī apgalvo, ka importēt sojas eļļu uz Savienību un tur to pārstrādāt biodīzeļdegvielā nekad nav bijis ekonomiski pamatoti un ka ekonomiski izdevīgi ir tikai pārstrādāt sojas eļļu Argentīnā un eksportēt iegūto biodīzeļdegvielu. |
| --- | --- |

(153)

Tā arī apgalvo, ka importēt sojas eļļu uz Savienību un tur to pārstrādāt biodīzeļdegvielā nekad nav bijis ekonomiski pamatoti un ka ekonomiski izdevīgi ir tikai pārstrādāt sojas eļļu Argentīnā un eksportēt iegūto biodīzeļdegvielu.

| (154) | Šie apgalvojumi būtu jānoraida. Par šādu “ilgtermiņa stratēģiju” nav iesniegti pierādījumi, un Savienības ražošanas nozare šādas stratēģijas esību noliedz. Turklāt, ja Savienības ražošanas nozares stratēģijā būtu paredzēts papildināt biodīzeļdegvielas produkcijas apjomu, to ražojot Argentīnā un importējot gatavo ražojumu, būtu bezjēdzīgi un neloģiski pēc tam iesniegt sūdzību par šādu importu. |
| --- | --- |

(154)

Šie apgalvojumi būtu jānoraida. Par šādu “ilgtermiņa stratēģiju” nav iesniegti pierādījumi, un Savienības ražošanas nozare šādas stratēģijas esību noliedz. Turklāt, ja Savienības ražošanas nozares stratēģijā būtu paredzēts papildināt biodīzeļdegvielas produkcijas apjomu, to ražojot Argentīnā un importējot gatavo ražojumu, būtu bezjēdzīgi un neloģiski pēc tam iesniegt sūdzību par šādu importu.

| (155) | Viena ieinteresētā persona atkārtoja, ka biodīzeļdegvielas imports, ko Savienības ražošanas nozare veikusi pašaizsardzības nolūkā, patiesībā bija daļa no ilgtermiņa komerciālas stratēģijas. Šis pieņēmums, kas nebija pamatots, tiek noraidīts. Šādas stratēģijas pastāvēšana nav pierādīta, ir izteikti tikai pieņēmumi. Turklāt tas šķiet neloģiski, ka attiecīgie Savienības ražotāji atbalstītu sūdzības iesniedzēju un dažos gadījumos būtu palielinājuši savu jaudu Savienībā, lai gan tiem vienlaikus būtu bijusi stratēģija, kuras mērķis ir nosegt ražošanas vajadzības ar importa palīdzību. |
| --- | --- |

(155)

Viena ieinteresētā persona atkārtoja, ka biodīzeļdegvielas imports, ko Savienības ražošanas nozare veikusi pašaizsardzības nolūkā, patiesībā bija daļa no ilgtermiņa komerciālas stratēģijas. Šis pieņēmums, kas nebija pamatots, tiek noraidīts. Šādas stratēģijas pastāvēšana nav pierādīta, ir izteikti tikai pieņēmumi. Turklāt tas šķiet neloģiski, ka attiecīgie Savienības ražotāji atbalstītu sūdzības iesniedzēju un dažos gadījumos būtu palielinājuši savu jaudu Savienībā, lai gan tiem vienlaikus būtu bijusi stratēģija, kuras mērķis ir nosegt ražošanas vajadzības ar importa palīdzību.

| (156) | Tā pati ieinteresētā persona arī iebilda, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa būtu jāaprēķina, ietverot tās importu, kas veikts pašaizsardzības nolūkā. Šis iebildums tika noraidīts, jo tirgus daļas aprēķiniem jāatspoguļo Savienības ražošanas nozares pašas ražoto preču pārdošanas apjoms un nevis tās tirdzniecības darbības ar gatavo ražojumu, kas veiktas laikā, kad pieaug importa par dempinga cenām apjoms. |
| --- | --- |

(156)

Tā pati ieinteresētā persona arī iebilda, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa būtu jāaprēķina, ietverot tās importu, kas veikts pašaizsardzības nolūkā. Šis iebildums tika noraidīts, jo tirgus daļas aprēķiniem jāatspoguļo Savienības ražošanas nozares pašas ražoto preču pārdošanas apjoms un nevis tās tirdzniecības darbības ar gatavo ražojumu, kas veiktas laikā, kad pieaug importa par dempinga cenām apjoms.

| (157) | Savienības ražošanas nozare arī ir parādījusi, ka iepriekšējos gados sojas eļļas – un palmu eļļas – importēšana pārstrādei biodīzeļdegvielā bija ekonomiski dzīvotspējīga. Attiecīgā ieinteresētā persona neiesniedza pierādījumus par pretējo. Gatavā ražojuma importēšana ir ekonomiski izdevīga tikai tāpēc, ka pastāv diferencētā eksporta nodokļa izkropļojošā ietekme, kuras dēļ lētāk ir eksportēt biodīzeļdegvielu, nevis izejvielas. |
| --- | --- |

(157)

Savienības ražošanas nozare arī ir parādījusi, ka iepriekšējos gados sojas eļļas – un palmu eļļas – importēšana pārstrādei biodīzeļdegvielā bija ekonomiski dzīvotspējīga. Attiecīgā ieinteresētā persona neiesniedza pierādījumus par pretējo. Gatavā ražojuma importēšana ir ekonomiski izdevīga tikai tāpēc, ka pastāv diferencētā eksporta nodokļa izkropļojošā ietekme, kuras dēļ lētāk ir eksportēt biodīzeļdegvielu, nevis izejvielas.

| (158) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka šis imports radīja kaitējumu, jo tikai Savienības ražošanas nozarei bija pieejama jauda, kas vajadzīga, lai sajauktu no Argentīnas importēto SME un no Indonēzijas importēto PME ar Savienībā ražotu biodīzeļdegvielu tālākpārdošanai biodīzeļdegvielas pārstrādātājiem. Šis pieņēmums ir nepareizs. Sajaukšana ir vienkārša darbība, ko uzglabāšanas tvertnēs var veikt daudzi tirdzniecības uzņēmumi. Netika iesniegti pierādījumi par to, ka šādus maisījumus varētu sagatavot tikai Savienības ražotāji, tāpēc šis pieņēmums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(158)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka šis imports radīja kaitējumu, jo tikai Savienības ražošanas nozarei bija pieejama jauda, kas vajadzīga, lai sajauktu no Argentīnas importēto SME un no Indonēzijas importēto PME ar Savienībā ražotu biodīzeļdegvielu tālākpārdošanai biodīzeļdegvielas pārstrādātājiem. Šis pieņēmums ir nepareizs. Sajaukšana ir vienkārša darbība, ko uzglabāšanas tvertnēs var veikt daudzi tirdzniecības uzņēmumi. Netika iesniegti pierādījumi par to, ka šādus maisījumus varētu sagatavot tikai Savienības ražotāji, tāpēc šis pieņēmums tika noraidīts.

| (159) | Viens ražotājs eksportētājs no Indonēzijas vēl arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares imports nav veikts pašaizsardzības nolūkā, un salīdzināja datus par 2011. kalendāra gadu un par IP, kas ietver tā paša gada sešus mēnešus. Tādēļ, ja nav iespējams IP sadalīt divās daļās, minētais salīdzinājums ir neprecīzs. Tādēļ šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(159)

Viens ražotājs eksportētājs no Indonēzijas vēl arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares imports nav veikts pašaizsardzības nolūkā, un salīdzināja datus par 2011. kalendāra gadu un par IP, kas ietver tā paša gada sešus mēnešus. Tādēļ, ja nav iespējams IP sadalīt divās daļās, minētais salīdzinājums ir neprecīzs. Tādēļ šis arguments tiek noraidīts.

| (160) | Citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares veikto eksportu netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 132.–136. apsvērums. |
| --- | --- |

(160)

Citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares veikto eksportu netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 132.–136. apsvērums.

2.5.   Savienības ražošanas nozares jauda

| (161) | Pagaidu regulas 137.–140. apsvērumā norādīts, ka Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums visā attiecīgajā periodā saglabājās zems, taču, lai gan šajā periodā pasliktinājās izlasē iekļauto uzņēmumu stāvoklis, attiecīgi nesamazinājās to jaudas izmantojums. |
| --- | --- |

(161)

Pagaidu regulas 137.–140. apsvērumā norādīts, ka Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums visā attiecīgajā periodā saglabājās zems, taču, lai gan šajā periodā pasliktinājās izlasē iekļauto uzņēmumu stāvoklis, attiecīgi nesamazinājās to jaudas izmantojums.

| (162) | Tāpēc sākotnēji tika secināts, ka zemais jaudas izmantojuma līmenis, kas bija pastāvīgs, nebija Savienībai nodarītā kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(162)

Tāpēc sākotnēji tika secināts, ka zemais jaudas izmantojuma līmenis, kas bija pastāvīgs, nebija Savienībai nodarītā kaitējuma cēlonis.

| (163) | Viena ieinteresētā persona komentēja pagaidu regulā izklāstītos datus, norādot, ka arī tad, ja nebūtu bijis importa, Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums IP laikā būtu bijis tikai 53 %. Tā arī pieminēja ražošanas jaudas pieaugumu no 2009. gada līdz IP beigām, kura dēļ attiecīgajā periodā samazinājās jaudas izmantojums. |
| --- | --- |

(163)

Viena ieinteresētā persona komentēja pagaidu regulā izklāstītos datus, norādot, ka arī tad, ja nebūtu bijis importa, Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums IP laikā būtu bijis tikai 53 %. Tā arī pieminēja ražošanas jaudas pieaugumu no 2009. gada līdz IP beigām, kura dēļ attiecīgajā periodā samazinājās jaudas izmantojums.

| (164) | Tomēr ieinteresētā persona neiesniedza pierādījumus, kas apliecinātu, ka zemais jaudas izmantojuma līmenis būtu izraisījis tik lielu kaitējumu, lai ietekmētu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos. Pastāvīgās izmaksas ir tikai neliela daļa (aptuveni 5 %) no kopējām ražošanas izmaksām, tāpēc zemais jaudas izmantojuma līmenis bija tikai viens no kaitējuma faktoriem, un tas nebija izšķirīgs. Viens no zemā jaudas izmantojuma līmeņa iemesliem ir arī tas, ka Savienības ražošanas nozare īpašu tirgus apstākļu dēļ pati importēja gatavo ražojumu. |
| --- | --- |

(164)

Tomēr ieinteresētā persona neiesniedza pierādījumus, kas apliecinātu, ka zemais jaudas izmantojuma līmenis būtu izraisījis tik lielu kaitējumu, lai ietekmētu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos. Pastāvīgās izmaksas ir tikai neliela daļa (aptuveni 5 %) no kopējām ražošanas izmaksām, tāpēc zemais jaudas izmantojuma līmenis bija tikai viens no kaitējuma faktoriem, un tas nebija izšķirīgs. Viens no zemā jaudas izmantojuma līmeņa iemesliem ir arī tas, ka Savienības ražošanas nozare īpašu tirgus apstākļu dēļ pati importēja gatavo ražojumu.

| (165) | Turklāt pēc tam, kad tika iekļauti pārskatītie dati par jaudu un tās izmantojumu, Savienības ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā samazinājās, bet jaudas izmantojums no 46 % pieauga līdz 55 %. Tas liecina, ka, ja importa par dempinga cenām nebūtu, Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums ievērojami pārsniegtu minētos 53 %. |
| --- | --- |

(165)

Turklāt pēc tam, kad tika iekļauti pārskatītie dati par jaudu un tās izmantojumu, Savienības ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā samazinājās, bet jaudas izmantojums no 46 % pieauga līdz 55 %. Tas liecina, ka, ja importa par dempinga cenām nebūtu, Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums ievērojami pārsniegtu minētos 53 %.

| (166) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas izteica šaubas par secinājumu, ka jaudas izmantošanas zemais līmenis nav bijis noteicošais faktors, kas izraisījis kaitējumu. Tika izteikts pieņēmums, ka fiksētās izmaksas biodīzeļdegvielas nozarē ir daudz lielākas nekā iepriekš minētā nelielā izmaksu daļa. Tomēr tās neiesniedza pierādījumus, kas pamatotu šo pieņēmumu, tādēļ tas tika noraidīts. Jebkurā gadījumā fiksētās izmaksas nav nekādā veidā saistītas ar jaudas izmantojuma likmēm. Izlasē iekļauto uzņēmumu pārbaudē konstatēja, ka fiksēto izmaksu īpatsvars no ražošanas izmaksām IP laikā bija robežās no 3 % līdz 10 %. |
| --- | --- |

(166)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas izteica šaubas par secinājumu, ka jaudas izmantošanas zemais līmenis nav bijis noteicošais faktors, kas izraisījis kaitējumu. Tika izteikts pieņēmums, ka fiksētās izmaksas biodīzeļdegvielas nozarē ir daudz lielākas nekā iepriekš minētā nelielā izmaksu daļa. Tomēr tās neiesniedza pierādījumus, kas pamatotu šo pieņēmumu, tādēļ tas tika noraidīts. Jebkurā gadījumā fiksētās izmaksas nav nekādā veidā saistītas ar jaudas izmantojuma likmēm. Izlasē iekļauto uzņēmumu pārbaudē konstatēja, ka fiksēto izmaksu īpatsvars no ražošanas izmaksām IP laikā bija robežās no 3 % līdz 10 %.

| (167) | Šajā ziņā tika arī izteikts pieņēmums, ka Savienības ražošanas nozares jaudas pārpalikums bijis tik liels, ka pat bez importa tā nebūtu spējusi gūt pietiekamu rentabilitāti. Šis pieņēmums netika pamatots ar pierādījumiem, un tas, kas Savienības ražošanas nozare 2009. gadā, kad jaudas izmantojums bija neliels, darbojās rentabli, liecina, ka bez importa par dempinga cenām tās rentabilitāte būtu bijusi vēl augstāka. |
| --- | --- |

(167)

Šajā ziņā tika arī izteikts pieņēmums, ka Savienības ražošanas nozares jaudas pārpalikums bijis tik liels, ka pat bez importa tā nebūtu spējusi gūt pietiekamu rentabilitāti. Šis pieņēmums netika pamatots ar pierādījumiem, un tas, kas Savienības ražošanas nozare 2009. gadā, kad jaudas izmantojums bija neliels, darbojās rentabli, liecina, ka bez importa par dempinga cenām tās rentabilitāte būtu bijusi vēl augstāka.

| (168) | Turklāt bija iebildumi par to, ka Savienības ražošanas nozares jaudas samazinājums jau pats par sevi radīja kaitējumu, jo radās izmaksas par rūpnīcu slēgšanu un jaudas samazinājums to rūpnīcu dēļ, kas pārstāja darboties. Šis pieņēmums netika pamatots, un netika iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka izmaksas par jaudas samazināšanu vai veselu rūpnīcu vai uzņēmumu slēgšanu būtu ievērojamas. |
| --- | --- |

(168)

Turklāt bija iebildumi par to, ka Savienības ražošanas nozares jaudas samazinājums jau pats par sevi radīja kaitējumu, jo radās izmaksas par rūpnīcu slēgšanu un jaudas samazinājums to rūpnīcu dēļ, kas pārstāja darboties. Šis pieņēmums netika pamatots, un netika iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka izmaksas par jaudas samazināšanu vai veselu rūpnīcu vai uzņēmumu slēgšanu būtu ievērojamas.

| (169) | Visbeidzot, attiecībā uz jaudu tika izteikts pieņēmums, ka attiecīgajā periodā palielināt biodīzeļdegvielas ražošanas jaudu būtu bezatbildīgs uzņēmējdarbības lēmums. Nav iesniegti pierādījumi, kas pamatotu šo pieņēmumu. Turklāt tas, ka daži uzņēmumi spēja palielināt ražošanas jaudu laikā, kad palielinājās Argentīnas un Indonēzijas biodīzeļdegvielas par dempinga cenām importa apjoms, liecina, ka tirgū bija pieprasījums pēc to konkrētajiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(169)

Visbeidzot, attiecībā uz jaudu tika izteikts pieņēmums, ka attiecīgajā periodā palielināt biodīzeļdegvielas ražošanas jaudu būtu bezatbildīgs uzņēmējdarbības lēmums. Nav iesniegti pierādījumi, kas pamatotu šo pieņēmumu. Turklāt tas, ka daži uzņēmumi spēja palielināt ražošanas jaudu laikā, kad palielinājās Argentīnas un Indonēzijas biodīzeļdegvielas par dempinga cenām importa apjoms, liecina, ka tirgū bija pieprasījums pēc to konkrētajiem ražojumiem.

| (170) | Pārskatītie makroekonomiskie rādītāji arī liecina, ka uzņēmumi šajā periodā sāka likvidēt izmantošanai pieejamo jaudu un, tuvojoties IP beigām, sāka slēgt ražotnes, kuras vairs nebija dzīvotspējīgas. Arī uzņēmumu līmeņa jaudas pieaugumi galvenokārt izskaidrojami ar tā dēvētajām “otrās paaudzes” biodīzeļdegvielas ražotnēm, kurās biodīzeļdegvielu ražo no eļļas atkritumiem vai hidrogenētas augu eļļas (“HVO”). Tāpēc Savienības ražošanas nozare īstenoja un joprojām īsteno jaudas racionalizēšanas procesu, lai izpildītu Savienības prasības. |
| --- | --- |

(170)

Pārskatītie makroekonomiskie rādītāji arī liecina, ka uzņēmumi šajā periodā sāka likvidēt izmantošanai pieejamo jaudu un, tuvojoties IP beigām, sāka slēgt ražotnes, kuras vairs nebija dzīvotspējīgas. Arī uzņēmumu līmeņa jaudas pieaugumi galvenokārt izskaidrojami ar tā dēvētajām “otrās paaudzes” biodīzeļdegvielas ražotnēm, kurās biodīzeļdegvielu ražo no eļļas atkritumiem vai hidrogenētas augu eļļas (“HVO”). Tāpēc Savienības ražošanas nozare īstenoja un joprojām īsteno jaudas racionalizēšanas procesu, lai izpildītu Savienības prasības.

| (171) | Citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares jaudu netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 137.–140. apsvērums. |
| --- | --- |

(171)

Citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares jaudu netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 137.–140. apsvērums.

2.6.   Nepietiekama piekļuve izejvielām un vertikālā integrācija

| (172) | Jaunas piezīmes par piekļuvi izejvielām netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 141.un 142. apsvērums. |
| --- | --- |

(172)

Jaunas piezīmes par piekļuvi izejvielām netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 141.un 142. apsvērums.

2.7.   Divkāršā uzskaite

| (173) | Pagaidu regulas 143.–146. apsvērumā izskatīts apgalvojums par to, ka “divkāršās uzskaites” sistēma – no eļļas atkritumiem iegūtas biodīzeļdegvielas divkārtēja uzskaite attiecībā uz sajaukšanas pilnvarām atsevišķās dalībvalstīs – radīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vai vismaz tiem Savienības ražotājiem, kuri biodīzeļdegvielu ražo no neapstrādātas eļļas. |
| --- | --- |

(173)

Pagaidu regulas 143.–146. apsvērumā izskatīts apgalvojums par to, ka “divkāršās uzskaites” sistēma – no eļļas atkritumiem iegūtas biodīzeļdegvielas divkārtēja uzskaite attiecībā uz sajaukšanas pilnvarām atsevišķās dalībvalstīs – radīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vai vismaz tiem Savienības ražotājiem, kuri biodīzeļdegvielu ražo no neapstrādātas eļļas.

| (174) | Viena ieinteresētā persona atsaucās uz kāda Savienības ražotāja izteiktu piezīmi par to, ka 2011. gadā tā pārdošanas apjoms kritās tāpēc, ka citi ražotāji ražoja divkāršajai uzskaitei atbilstīgu biodīzeļdegvielu. |
| --- | --- |

(174)

Viena ieinteresētā persona atsaucās uz kāda Savienības ražotāja izteiktu piezīmi par to, ka 2011. gadā tā pārdošanas apjoms kritās tāpēc, ka citi ražotāji ražoja divkāršajai uzskaitei atbilstīgu biodīzeļdegvielu.

| (175) | Tomēr nelabvēlīgā ietekme uz šo ražotāju bija ierobežota, īslaicīga un tikai daļēji attiecās uz izmeklēšanas periodu, jo divkāršās uzskaites shēmu tajā dalībvalstī, kurā atrodas attiecīgais uzņēmums, pieņēma tikai 2011. gada septembrī. Tā kā izlasē iekļauto uzņēmumu finanšu rezultāti pasliktinājās pēc 2011. gada septembra un šis uzņēmums bija iekļauts izlasē, divkāršo uzskaiti nevar uzskatīt par kaitējuma cēloni. |
| --- | --- |

(175)

Tomēr nelabvēlīgā ietekme uz šo ražotāju bija ierobežota, īslaicīga un tikai daļēji attiecās uz izmeklēšanas periodu, jo divkāršās uzskaites shēmu tajā dalībvalstī, kurā atrodas attiecīgais uzņēmums, pieņēma tikai 2011. gada septembrī. Tā kā izlasē iekļauto uzņēmumu finanšu rezultāti pasliktinājās pēc 2011. gada septembra un šis uzņēmums bija iekļauts izlasē, divkāršo uzskaiti nevar uzskatīt par kaitējuma cēloni.

| (176) | Tā kā Savienības ražošanas nozari veido gan tādi uzņēmumi, kuri ražo biodīzeļdegvielu no eļļas atkritumiem un izmanto atsevišķās dalībvalstīs ieviesto divkāršo uzskaiti, gan arī tādi, kuri biodīzeļdegvielu ražo no neapstrādātām eļļām, pieprasījuma pārmaiņas ietekmē Savienības ražošanas nozari. Divkāršās uzskaites biodīzeļdegvielas ražošanai vajadzīgo lietotu eļļu pieejamais daudzums ir ierobežots, tāpēc ir sarežģīti ievērojami palielināt divkāršās uzskaites biodīzeļdegvielas ražošanas apjomu. Tāpēc joprojām pastāv liels pieprasījums pēc pirmās paaudzes biodīzeļdegvielas. Izmeklēšanas periodā netika konstatēts ievērojams divkāršajai uzskaitei atbilstīgas biodīzeļdegvielas importa apjoms, un tas liecina par to, ka divkāršā uzskaite novirza pieprasījumu Savienības ražošanas nozarē un nerada importa pieprasījumu. Ieinteresētā persona neiesniedza Komisijai datus, kuri liecinātu, ka no neapstrādātas eļļas iegūtās biodīzeļdegvielas cena attiecīgajā periodā samazinājās divkāršās uzskaites biodīzeļdegvielas dēļ. Patiesībā fakti liecina, ka divkāršās uzskaites biodīzeļdegviela ir nedaudz dārgāka par neapstrādātas eļļas biodīzeļdegvielu, kuras cena ir saistīta ar minerāldīzeļdegvielu. |
| --- | --- |

(176)

Tā kā Savienības ražošanas nozari veido gan tādi uzņēmumi, kuri ražo biodīzeļdegvielu no eļļas atkritumiem un izmanto atsevišķās dalībvalstīs ieviesto divkāršo uzskaiti, gan arī tādi, kuri biodīzeļdegvielu ražo no neapstrādātām eļļām, pieprasījuma pārmaiņas ietekmē Savienības ražošanas nozari. Divkāršās uzskaites biodīzeļdegvielas ražošanai vajadzīgo lietotu eļļu pieejamais daudzums ir ierobežots, tāpēc ir sarežģīti ievērojami palielināt divkāršās uzskaites biodīzeļdegvielas ražošanas apjomu. Tāpēc joprojām pastāv liels pieprasījums pēc pirmās paaudzes biodīzeļdegvielas. Izmeklēšanas periodā netika konstatēts ievērojams divkāršajai uzskaitei atbilstīgas biodīzeļdegvielas importa apjoms, un tas liecina par to, ka divkāršā uzskaite novirza pieprasījumu Savienības ražošanas nozarē un nerada importa pieprasījumu. Ieinteresētā persona neiesniedza Komisijai datus, kuri liecinātu, ka no neapstrādātas eļļas iegūtās biodīzeļdegvielas cena attiecīgajā periodā samazinājās divkāršās uzskaites biodīzeļdegvielas dēļ. Patiesībā fakti liecina, ka divkāršās uzskaites biodīzeļdegviela ir nedaudz dārgāka par neapstrādātas eļļas biodīzeļdegvielu, kuras cena ir saistīta ar minerāldīzeļdegvielu.

| (177) | Savienības ražošanas nozares, ko veido abi ražotāju tipi, stāvokļa pasliktināšanos nevar saistīt ar divkāršās uzskaites sistēmu, kuru īsteno atsevišķās dalībvalstīs. Pagaidu regulas 145. apsvērumā minēts, ka pasliktinājās arī to izlasē iekļauto uzņēmumu stāvoklis, kuri ražo divkāršās uzskaites biodīzeļdegvielu, un tas liecina, ka importa par dempinga cenām radītais kaitējums skar visu nozari. |
| --- | --- |

(177)

Savienības ražošanas nozares, ko veido abi ražotāju tipi, stāvokļa pasliktināšanos nevar saistīt ar divkāršās uzskaites sistēmu, kuru īsteno atsevišķās dalībvalstīs. Pagaidu regulas 145. apsvērumā minēts, ka pasliktinājās arī to izlasē iekļauto uzņēmumu stāvoklis, kuri ražo divkāršās uzskaites biodīzeļdegvielu, un tas liecina, ka importa par dempinga cenām radītais kaitējums skar visu nozari.

| (178) | Vairākas ieinteresētās personas pēc galīgās informācijas izpaušanas iebilda, ka divkāršās uzskaites dīzeļdegvielas apjoms ir novērtēts ar zemu. Tomēr Savienības tirgū pieejamās divkāršās uzskaites biodīzeļdegvielas apjomi bija ierobežoti salīdzinājumā ar biodīzeļdegvielas kopējo pārdošanas apjomu izmeklēšanas periodā. Turklāt, ja dalībvalstī tiek piemērota divkāršā uzskaite, biodīzeļdegviela, kas atbilst divkāršās uzskaites nosacījumiem, tiek ražota Savienībā un tādējādi pieprasījums ir Savienības ražošanas nozares ietvaros. Netika iesniegti jauni pierādījumi, kas liktu mainīt minēto secinājumu. |
| --- | --- |

(178)

Vairākas ieinteresētās personas pēc galīgās informācijas izpaušanas iebilda, ka divkāršās uzskaites dīzeļdegvielas apjoms ir novērtēts ar zemu. Tomēr Savienības tirgū pieejamās divkāršās uzskaites biodīzeļdegvielas apjomi bija ierobežoti salīdzinājumā ar biodīzeļdegvielas kopējo pārdošanas apjomu izmeklēšanas periodā. Turklāt, ja dalībvalstī tiek piemērota divkāršā uzskaite, biodīzeļdegviela, kas atbilst divkāršās uzskaites nosacījumiem, tiek ražota Savienībā un tādējādi pieprasījums ir Savienības ražošanas nozares ietvaros. Netika iesniegti jauni pierādījumi, kas liktu mainīt minēto secinājumu.

| (179) | Jaunas piezīmes par regulējuma faktoriem netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 143.–146. apsvērums. |
| --- | --- |

(179)

Jaunas piezīmes par regulējuma faktoriem netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 143.–146. apsvērums.

2.8.   Citi regulējuma faktori

| (180) | Pagaidu regulas 147.–153. apsvērumā izskatīti ieinteresēto personu pieņēmumi par to, ka dalībvalstīs piemērotie ierobežojumi, piemēram, kvotu sistēmas un nodokļu režīmi, izstrādāti tā, lai ierobežotu importu no attiecīgajām valstīm, proti, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo īpaši atsevišķās dalībvalstīs, nevar būt radījis imports. |
| --- | --- |

(180)

Pagaidu regulas 147.–153. apsvērumā izskatīti ieinteresēto personu pieņēmumi par to, ka dalībvalstīs piemērotie ierobežojumi, piemēram, kvotu sistēmas un nodokļu režīmi, izstrādāti tā, lai ierobežotu importu no attiecīgajām valstīm, proti, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo īpaši atsevišķās dalībvalstīs, nevar būt radījis imports.

| (181) | Sākotnēji šie argumenti tika noraidīti, inter alia tāpēc, ka imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm tiek veikts uz lielāko daļu dalībvalstu. Turklāt pēc šo ražojumu importēšanas uz kādu no dalībvalstīm tos var pārvest un pārdot arī citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(181)

Sākotnēji šie argumenti tika noraidīti, inter alia tāpēc, ka imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm tiek veikts uz lielāko daļu dalībvalstu. Turklāt pēc šo ražojumu importēšanas uz kādu no dalībvalstīm tos var pārvest un pārdot arī citās dalībvalstīs.

| (182) | Viena ieinteresētā persona norādīja, ka 2011. gadā Francijas muitas iestādēs muitots pavisam neliels Argentīnas izcelsmes biodīzeļdegvielas daudzums un ka arī Vācijā šajā periodā importēts tikai neliels attiecīgā ražojuma apjoms. |
| --- | --- |

(182)

Viena ieinteresētā persona norādīja, ka 2011. gadā Francijas muitas iestādēs muitots pavisam neliels Argentīnas izcelsmes biodīzeļdegvielas daudzums un ka arī Vācijā šajā periodā importēts tikai neliels attiecīgā ražojuma apjoms.

| (183) | Pirmkārt, kā paskaidrots iepriekš, vienā dalībvalstī muitotu biodīzeļdegvielu var pārdot citā dalībvalstī, tāpēc minētie dati nav uzticami. Otrkārt, izlasē iekļautie Francijas un Vācijas uzņēmumi varēja pierādīt, ka starp to produkcijas un no attiecīgajām valstīm importēto ražojumu cenām pastāv konkurence, kā arī parādīt no tās izrietošo radīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(183)

Pirmkārt, kā paskaidrots iepriekš, vienā dalībvalstī muitotu biodīzeļdegvielu var pārdot citā dalībvalstī, tāpēc minētie dati nav uzticami. Otrkārt, izlasē iekļautie Francijas un Vācijas uzņēmumi varēja pierādīt, ka starp to produkcijas un no attiecīgajām valstīm importēto ražojumu cenām pastāv konkurence, kā arī parādīt no tās izrietošo radīto kaitējumu.

| (184) | Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgajā periodā vairākās dalībvalstīs atcēla biodīzeļdegvielas ražošanas nozares interesēs izstrādātās shēmas, tādējādi samazinot biodīzeļdegvielas uzņēmumu ieņēmumus un radot tiem kaitējumu. Tās konkrēti atsaucās uz nodokļu atvieglojumu un videi nekaitīgo degvielu nodokļu pakāpenisko atcelšanu attiecīgi Francijā un Vācijā. |
| --- | --- |

(184)

Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgajā periodā vairākās dalībvalstīs atcēla biodīzeļdegvielas ražošanas nozares interesēs izstrādātās shēmas, tādējādi samazinot biodīzeļdegvielas uzņēmumu ieņēmumus un radot tiem kaitējumu. Tās konkrēti atsaucās uz nodokļu atvieglojumu un videi nekaitīgo degvielu nodokļu pakāpenisko atcelšanu attiecīgi Francijā un Vācijā.

| (185) | Tomēr nepastāv acīmredzama saistība starp laiku, kad notika šīs pārmaiņas, un Savienības ražošanas finanšu rezultātu pasliktināšanos. Daudzi atvieglojumi bija vērsti uz biodīzeļdegvielas lietotājiem, nevis ražotājiem, un IP laikā vairums atvieglojumu joprojām bija spēkā. Nav iesniegti pierādījumi par to, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis būtu dalībvalstu politikas pārmaiņas un obligātas sajaukšanas prasību piemērošana. |
| --- | --- |

(185)

Tomēr nepastāv acīmredzama saistība starp laiku, kad notika šīs pārmaiņas, un Savienības ražošanas finanšu rezultātu pasliktināšanos. Daudzi atvieglojumi bija vērsti uz biodīzeļdegvielas lietotājiem, nevis ražotājiem, un IP laikā vairums atvieglojumu joprojām bija spēkā. Nav iesniegti pierādījumi par to, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis būtu dalībvalstu politikas pārmaiņas un obligātas sajaukšanas prasību piemērošana.

| (186) | Viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs norādīja uz notiekošo Konkurences ĢD izmeklēšanu attiecībā uz iespējamu izkropļotu cenu nosaukšanu informācijas nodošanas laikā par naftas un biodegvielu produktu cenām informācijas aģentūras Platts vajadzībām un pieprasīja apsvērt minētās izmeklēšanas priekšmetu kā iespējamu kaitējuma iemeslu. Šis apgalvojums tika noraidīts, jo izmeklēšana vēl turpinās un konstatējumi nav publiskoti. |
| --- | --- |

(186)

Viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs norādīja uz notiekošo Konkurences ĢD izmeklēšanu attiecībā uz iespējamu izkropļotu cenu nosaukšanu informācijas nodošanas laikā par naftas un biodegvielu produktu cenām informācijas aģentūras Platts vajadzībām un pieprasīja apsvērt minētās izmeklēšanas priekšmetu kā iespējamu kaitējuma iemeslu. Šis apgalvojums tika noraidīts, jo izmeklēšana vēl turpinās un konstatējumi nav publiskoti.

| (187) | Jaunas piezīmes par dalībvalstu politiku netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 147.–153. apsvērums. |
| --- | --- |

(187)

Jaunas piezīmes par dalībvalstu politiku netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 147.–153. apsvērums.

3.   Secinājums par cēloņsakarību

| (188) | Attiecīgo ražojumu no attiecīgajām valstīm IP laikā importēja par dempinga cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Periods, kad palielinājās imports par dempinga cenām, neapstrīdami sakrīt ar periodu, kad pasliktinājās Savienības ražošanas nozares stāvoklis. Imports par dempinga cenām tieši konkurēja ar Savienības ražošanas nozares produkciju, un tādējādi Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā zaudēja rentabilitāti un tirgus daļu. Lai gan ir iespējams, ka Savienības ražošanas nozares rezultātus zināmā mērā ietekmēja pārējie iepriekš minētie faktori, tas nemaina to, ka imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(188)

Attiecīgo ražojumu no attiecīgajām valstīm IP laikā importēja par dempinga cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Periods, kad palielinājās imports par dempinga cenām, neapstrīdami sakrīt ar periodu, kad pasliktinājās Savienības ražošanas nozares stāvoklis. Imports par dempinga cenām tieši konkurēja ar Savienības ražošanas nozares produkciju, un tādējādi Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā zaudēja rentabilitāti un tirgus daļu. Lai gan ir iespējams, ka Savienības ražošanas nozares rezultātus zināmā mērā ietekmēja pārējie iepriekš minētie faktori, tas nemaina to, ka imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (189) | Netika iesniegti jauni pierādījumi, lai mainītu secinājumu par to, ka citu faktoru, kas aplūkoti atsevišķi vai kopā, radītā ietekme nebija tik liela, lai ietekmētu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Citas piezīmes attiecībā uz secinājumu par cēloņsakarību netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 154.–157. apsvērums. |
| --- | --- |

(189)

Netika iesniegti jauni pierādījumi, lai mainītu secinājumu par to, ka citu faktoru, kas aplūkoti atsevišķi vai kopā, radītā ietekme nebija tik liela, lai ietekmētu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Citas piezīmes attiecībā uz secinājumu par cēloņsakarību netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 154.–157. apsvērums.

G.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (190) | Piezīmes par Savienības ražošanas nozares interesēm netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 159.–161. apsvērums. |
| --- | --- |

(190)

Piezīmes par Savienības ražošanas nozares interesēm netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 159.–161. apsvērums.

2.   Nesaistītu importētāju un tirgotāju intereses

| (191) | Viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ierosinātie maksājumi nelabvēlīgi ietekmēs importētājus un tirgotājus, taču neiesniedza pierādījumus. Patiesībā ar šo argumentu tika apgalvots pretējais, proti, ka šo maksājumu varētu novirzīt lietotājiem un patērētājiem, nosakot augstākas cenas un tādējādi, visticamāk, neietekmējot importētājus un tirgotājus. |
| --- | --- |

(191)

Viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ierosinātie maksājumi nelabvēlīgi ietekmēs importētājus un tirgotājus, taču neiesniedza pierādījumus. Patiesībā ar šo argumentu tika apgalvots pretējais, proti, ka šo maksājumu varētu novirzīt lietotājiem un patērētājiem, nosakot augstākas cenas un tādējādi, visticamāk, neietekmējot importētājus un tirgotājus.

| (192) | Biodīzeļdegvielas importētāji vai tirgotāji pēc informācijas par pagaidu pasākumiem publicēšanas piezīmes neiesniedza. |
| --- | --- |

(192)

Biodīzeļdegvielas importētāji vai tirgotāji pēc informācijas par pagaidu pasākumiem publicēšanas piezīmes neiesniedza.

| (193) | Jaunas papildu piezīmes par nesaistīto importētāju/tirgotāju interesēm netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 162. un 163. apsvērums. |
| --- | --- |

(193)

Jaunas papildu piezīmes par nesaistīto importētāju/tirgotāju interesēm netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 162. un 163. apsvērums.

3.   Lietotāju un patērētāju intereses

| (194) | Viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ierosināto maksājumu dēļ palielināsies biodīzeļdegvielas cena un tādējādi mazināsies patērētāju motivācija iegādāties ar biodegvielu darbināmus transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

(194)

Viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ierosināto maksājumu dēļ palielināsies biodīzeļdegvielas cena un tādējādi mazināsies patērētāju motivācija iegādāties ar biodegvielu darbināmus transportlīdzekļus.

| (195) | Minētais apgalvojums tiek noraidīts. Galvenais biodīzeļdegvielas lietojums ir tās iejaukšana minerāldīzeļdegvielā pārdošanai patērētājiem, lai tiem nebūtu jāiegādājas speciāls transportlīdzeklis, ko var darbināt tikai ar tīrām biodegvielām. |
| --- | --- |

(195)

Minētais apgalvojums tiek noraidīts. Galvenais biodīzeļdegvielas lietojums ir tās iejaukšana minerāldīzeļdegvielā pārdošanai patērētājiem, lai tiem nebūtu jāiegādājas speciāls transportlīdzeklis, ko var darbināt tikai ar tīrām biodegvielām.

| (196) | Lai gan, ja biodīzeļdegvielu importētu no Argentīnas vai Indonēzijas, šā elementa cena pieaugtu, ja biodīzeļdegvielas daļa patērētājiem pārdotajā dīzeļdegvielā būtu neliela, arī cenas pieaugums būtu neliels un patērētāji to īpaši nemanītu (kā izklāstīts pagaidu regulā). |
| --- | --- |

(196)

Lai gan, ja biodīzeļdegvielu importētu no Argentīnas vai Indonēzijas, šā elementa cena pieaugtu, ja biodīzeļdegvielas daļa patērētājiem pārdotajā dīzeļdegvielā būtu neliela, arī cenas pieaugums būtu neliels un patērētāji to īpaši nemanītu (kā izklāstīts pagaidu regulā).

| (197) | Iespējamā pasākumu ietekme uz dīzeļdegvielas galīgo patērētāja cenu, kas varētu būt maza, kā paskaidrots iepriekš, netraucē Atjaunojamo energoresursu direktīvas (“AED”) mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(197)

Iespējamā pasākumu ietekme uz dīzeļdegvielas galīgo patērētāja cenu, kas varētu būt maza, kā paskaidrots iepriekš, netraucē Atjaunojamo energoresursu direktīvas (“AED”) mērķu sasniegšanu.

| (198) | Lietotāji, patērētāji un to intereses pārstāvošas grupas vai apvienības neiesniedza piezīmes par pagaidu regulu. |
| --- | --- |

(198)

Lietotāji, patērētāji un to intereses pārstāvošas grupas vai apvienības neiesniedza piezīmes par pagaidu regulu.

| (199) | Papildu piezīmes par lietotāju interesēm netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 164.–166. apsvērums. |
| --- | --- |

(199)

Papildu piezīmes par lietotāju interesēm netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 164.–166. apsvērums.

4.   Izejvielu piegādātāju intereses

| (200) | Piezīmes par izejvielu piegādātāju interesēm netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 167.–169. apsvērums. |
| --- | --- |

(200)

Piezīmes par izejvielu piegādātāju interesēm netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 167.–169. apsvērums.

5.   Secinājums par Savienības interesēm

| (201) | Netika saņemtas tādas piezīmes, kuru dēļ būtu jāmaina pagaidu regulā izklāstītā Savienības interešu analīze, līdz ar to pasākumu īstenošana joprojām ir Savienības interesēs. Tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 170. un 171. apsvērums. |
| --- | --- |

(201)

Netika saņemtas tādas piezīmes, kuru dēļ būtu jāmaina pagaidu regulā izklāstītā Savienības interešu analīze, līdz ar to pasākumu īstenošana joprojām ir Savienības interesēs. Tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 170. un 171. apsvērums.

H.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (202) | Vairākas ieinteresētās personas iebilda pret pagaidu regulas 175. apsvērumā noteikto Savienības ražošanas nozares mērķa peļņu (t. i., 15 %), norādot, ka tik liela Savienības biodīzeļdegvielas nozares peļņa nebūtu reāla. |
| --- | --- |

(202)

Vairākas ieinteresētās personas iebilda pret pagaidu regulas 175. apsvērumā noteikto Savienības ražošanas nozares mērķa peļņu (t. i., 15 %), norādot, ka tik liela Savienības biodīzeļdegvielas nozares peļņa nebūtu reāla.

| (203) | Taču lielākā daļa attiecīgo ieinteresēto personu ierosināja aizstāt 15 % mērķa peļņu ar datiem par citiem laikposmiem vai citu izmeklēšanu datiem, nepaskaidrojot, kāpēc kāds periods vai izmeklēšana būtu piemērotāka par citu laikposmu vai izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(203)

Taču lielākā daļa attiecīgo ieinteresēto personu ierosināja aizstāt 15 % mērķa peļņu ar datiem par citiem laikposmiem vai citu izmeklēšanu datiem, nepaskaidrojot, kāpēc kāds periods vai izmeklēšana būtu piemērotāka par citu laikposmu vai izmeklēšanu.

| (204) | Kā paskaidrots pagaidu regulā, 15 % peļņas apmērs bija procentos no apgrozījuma izteikta peļņa, ko Savienības ražošanas nozare guva 2004.–2006. gadā, kad nebija importa par dempinga cenām. Tas bija pēdējais periods, kad peļņu guva apstākļos, kuros nebija importa par dempinga cenām, jo kopš 2006. gada tas Savienības tirgū tika veikts pastāvīgi, vispirms no ASV, pēc tam no Argentīnas un Indonēzijas. |
| --- | --- |

(204)

Kā paskaidrots pagaidu regulā, 15 % peļņas apmērs bija procentos no apgrozījuma izteikta peļņa, ko Savienības ražošanas nozare guva 2004.–2006. gadā, kad nebija importa par dempinga cenām. Tas bija pēdējais periods, kad peļņu guva apstākļos, kuros nebija importa par dempinga cenām, jo kopš 2006. gada tas Savienības tirgū tika veikts pastāvīgi, vispirms no ASV, pēc tam no Argentīnas un Indonēzijas.

| (205) | Tomēr kopš 2004.–2006. gada Savienības biodīzeļdegvielas tirgus daudzējādā ziņā ir ievērojami nobriedis. Laikposmā no 2004. gada līdz 2006. gadam importa par dempinga cenām tirgus daļa bija nenozīmīga un arī cita veida importa apmērs bija mazs. IP laikā importa par dempinga cenām tirgus daļa bija 19 %. Laikposmā no 2004. gada līdz 2006. gadam Savienības ražošanas nozari veidoja 40 uzņēmumi, bet tagad tajā darbojas vairāk nekā 200 uzņēmumu, tādējādi ir pieaudzis arī konkurences līmenis. |
| --- | --- |

(205)

Tomēr kopš 2004.–2006. gada Savienības biodīzeļdegvielas tirgus daudzējādā ziņā ir ievērojami nobriedis. Laikposmā no 2004. gada līdz 2006. gadam importa par dempinga cenām tirgus daļa bija nenozīmīga un arī cita veida importa apmērs bija mazs. IP laikā importa par dempinga cenām tirgus daļa bija 19 %. Laikposmā no 2004. gada līdz 2006. gadam Savienības ražošanas nozari veidoja 40 uzņēmumi, bet tagad tajā darbojas vairāk nekā 200 uzņēmumu, tādējādi ir pieaudzis arī konkurences līmenis.

| (206) | No 2004. gada līdz 2006. gadam ievērojami pieauga patēriņš – no 2 miljoniem metrisko tonnu līdz 5 miljoniem metrisko tonnu, savukārt attiecīgajā periodā patēriņš palielinājās tikai nedaudz, bet jaudas izmantojums, kas 2004.–2006. gadā bija 90 %, IP laikā bija 55 %. |
| --- | --- |

(206)

No 2004. gada līdz 2006. gadam ievērojami pieauga patēriņš – no 2 miljoniem metrisko tonnu līdz 5 miljoniem metrisko tonnu, savukārt attiecīgajā periodā patēriņš palielinājās tikai nedaudz, bet jaudas izmantojums, kas 2004.–2006. gadā bija 90 %, IP laikā bija 55 %.

| (207) | Tāpēc būtu pamatoti ņemt vērā iepriekš aprakstītās tirgus norises un attiecīgi pielāgot mērķa peļņu, lai atspoguļotu to peļņu, ko Savienības ražošanas nozare varētu gūt pašreizējos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(207)

Tāpēc būtu pamatoti ņemt vērā iepriekš aprakstītās tirgus norises un attiecīgi pielāgot mērķa peļņu, lai atspoguļotu to peļņu, ko Savienības ražošanas nozare varētu gūt pašreizējos tirgus apstākļos.

| (208) | Tāpēc tika aprēķināta un izteikta euro šo trīs gadu laikā gūtā faktiskā peļņa par pārdoto metrisko tonnu, nevis izmantota peļņas procentuālā vērtība. Katra gada summa tika koriģēta ar 2011. gada cenām, un pēc tam tika aprēķināta vidējā vērtība. Procentos no apgrozījuma izteikta Savienības ražošanas nozares mērķa peļņa IP laikā ir 11,0 %. |
| --- | --- |

(208)

Tāpēc tika aprēķināta un izteikta euro šo trīs gadu laikā gūtā faktiskā peļņa par pārdoto metrisko tonnu, nevis izmantota peļņas procentuālā vērtība. Katra gada summa tika koriģēta ar 2011. gada cenām, un pēc tam tika aprēķināta vidējā vērtība. Procentos no apgrozījuma izteikta Savienības ražošanas nozares mērķa peļņa IP laikā ir 11,0 %.

| (209) | Tāpēc uz šā pamata tika pārrēķināta kaitējuma novēršanas starpība. |
| --- | --- |

(209)

Tāpēc uz šā pamata tika pārrēķināta kaitējuma novēršanas starpība.

| (210) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas attiecībā uz kaitējuma starpības aprēķiniem viena ieinteresētā persona iebilda, ka 5,1 % no importa nodokļa, kas piemērojams ES importētajai RBD palmu eļļai, būtu jāatskaita no Savienības ražotāju ražošanas izmaksām. Šis arguments tiek noraidīts, jo šis maksājums ir izmaksas, kas Savienības ražotājiem rodas, importējot palmu eļļu, un tādēļ tas ir vērā ņemams. |
| --- | --- |

(210)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas attiecībā uz kaitējuma starpības aprēķiniem viena ieinteresētā persona iebilda, ka 5,1 % no importa nodokļa, kas piemērojams ES importētajai RBD palmu eļļai, būtu jāatskaita no Savienības ražotāju ražošanas izmaksām. Šis arguments tiek noraidīts, jo šis maksājums ir izmaksas, kas Savienības ražotājiem rodas, importējot palmu eļļu, un tādēļ tas ir vērā ņemams.

| (211) | Viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs apstrīdēja Savienības ražošanas nozares mērķa peļņas aprēķinus un to, ka izmantoti 2004. līdz 2006. gada dati, un pēc tam ieteica mērķa peļņas aprēķiniem izmantot vienīgi 2004. gada datus. Tomēr iepriekšējā izmeklēšanā par importu no Amerikas Savienotajām Valstīm tika konstatēts, ka vidēji trīs gadu perioda izmantošana dod precīzāku rezultātu nekā vienīgi 2004. gada izmantošana. Netika iesniegti citi argumenti, kas liktu izdarīt atšķirīgu secinājumu. |
| --- | --- |

(211)

Viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs apstrīdēja Savienības ražošanas nozares mērķa peļņas aprēķinus un to, ka izmantoti 2004. līdz 2006. gada dati, un pēc tam ieteica mērķa peļņas aprēķiniem izmantot vienīgi 2004. gada datus. Tomēr iepriekšējā izmeklēšanā par importu no Amerikas Savienotajām Valstīm tika konstatēts, ka vidēji trīs gadu perioda izmantošana dod precīzāku rezultātu nekā vienīgi 2004. gada izmantošana. Netika iesniegti citi argumenti, kas liktu izdarīt atšķirīgu secinājumu.

| (212) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzēji iebilda, ka jāsaglabā sākotnējā posmā ierosinātais 15 % peļņas apjoms. Tomēr sūdzības iesniedzēju izteiktais arguments nav saistīts ar nolūku, kura dēļ ir nosakāma mērķa peļņa, proti, peļņa, ko gūtu Savienības ražošanas nozare, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(212)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzēji iebilda, ka jāsaglabā sākotnējā posmā ierosinātais 15 % peļņas apjoms. Tomēr sūdzības iesniedzēju izteiktais arguments nav saistīts ar nolūku, kura dēļ ir nosakāma mērķa peļņa, proti, peļņa, ko gūtu Savienības ražošanas nozare, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

| (213) | Citas piezīmes par kaitējuma novēršanas starpību netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas 176. un 177. apsvērumā aprakstītā metodoloģija. |
| --- | --- |

(213)

Citas piezīmes par kaitējuma novēršanas starpību netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas 176. un 177. apsvērumā aprakstītā metodoloģija.

2.   Galīgie pasākumi

| (214) | Ņemot vērā izdarītos secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, kā arī saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu attiecīgā ražojuma importam piemērojamie galīgie antidempinga pasākumi būtu jānosaka mazākās dempinga un kaitējuma starpības apmērā, ievērojot noteikumu par mazāko maksājumu. |
| --- | --- |

(214)

Ņemot vērā izdarītos secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, kā arī saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu attiecīgā ražojuma importam piemērojamie galīgie antidempinga pasākumi būtu jānosaka mazākās dempinga un kaitējuma starpības apmērā, ievērojot noteikumu par mazāko maksājumu.

| (215) | Antidempinga maksājumu likmes noteiktas, salīdzinot kaitējuma novēršanas starpību un dempinga starpību. Tāpēc galīgās antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms muitas nodokļu nomaksas, ir šādas:









  Valsts | Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma starpība | Antidempinga maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentīna | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenosairesa | 41,9 % | 22,0 % | 22,0 %
  (EUR 216,64) |
| | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenosairesa | 46,7 % | 24,9 % | 24,9 %
  (EUR 239,35) |
| | Molinos Río de la Plata S.A., Buenosairesa; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Baijablanka; Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda | 49,2 % | 25,7 % | 25,7 %
  (EUR 245,67) |
| | Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 46,8 % | 24,6 % | 24,6 %
  (EUR 237,05) |
| | Visi pārējie uzņēmumi | 49,2 % | 25,7 % | 25,7 %
  (EUR 245,67) |
| Indonēzija | PT Ciliandra Perkasa, Džakarta | 8,8 % | 19,7 % | 8,8 %
  (EUR 76,94) |
| | PT Musim Mas, Medana | 18,3 % | 16,9 % | 16,9 %
  (EUR 151,32) |
| | PT Pelita Agung Agrindustri, Medana | 16,8 % | 20,5 % | 16,8 %
  (EUR 145,14) |
| | PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medana; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medana | 23,3 % | 20,0 % | 20,0 %
  (EUR 174,91) |
| | Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 20,1 % | 18,9 % | 18,9 %
  (EUR 166,95) |
| | Visi pārējie uzņēmumi | 23,3 % | 20,5 % | 20,5 %
  (EUR 178,85) |

(215)

Antidempinga maksājumu likmes noteiktas, salīdzinot kaitējuma novēršanas starpību un dempinga starpību. Tāpēc galīgās antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms muitas nodokļu nomaksas, ir šādas:

Valsts

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kaitējuma starpība

Antidempinga maksājuma likme

Argentīna

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenosairesa

41,9 %

22,0 %

22,0 %

(EUR 216,64)

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenosairesa

46,7 %

24,9 %

24,9 %

(EUR 239,35)

Molinos Río de la Plata S.A., Buenosairesa; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Baijablanka; Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda

49,2 %

25,7 %

25,7 %

(EUR 245,67)

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

46,8 %

24,6 %

24,6 %

(EUR 237,05)

Visi pārējie uzņēmumi

49,2 %

25,7 %

25,7 %

(EUR 245,67)

Indonēzija

PT Ciliandra Perkasa, Džakarta

8,8 %

19,7 %

8,8 %

(EUR 76,94)

PT Musim Mas, Medana

18,3 %

16,9 %

16,9 %

(EUR 151,32)

PT Pelita Agung Agrindustri, Medana

16,8 %

20,5 %

16,8 %

(EUR 145,14)

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medana; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medana

23,3 %

20,0 %

20,0 %

(EUR 174,91)

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

20,1 %

18,9 %

18,9 %

(EUR 166,95)

Visi pārējie uzņēmumi

23,3 %

20,5 %

20,5 %

(EUR 178,85)

| (216) | Tomēr, tā kā antidempinga maksājumu piemēros arī maisījumiem, kuru sastāvā ir biodīzeļdegviela (proporcionāli biodīzeļdegvielas svara saturam), kā arī tīrai biodīzeļdegvielai, lai dalībvalstu muitas dienesti maksājumu noteiktu pareizi, būtu precīzāk un lietderīgāk to izteikt kā fiksētu summu euro par neto tonnu un piemērot to tīrai importētai biodīzeļdegvielai vai biodīzeļdegvielas daļai maisījumos. |
| --- | --- |

(216)

Tomēr, tā kā antidempinga maksājumu piemēros arī maisījumiem, kuru sastāvā ir biodīzeļdegviela (proporcionāli biodīzeļdegvielas svara saturam), kā arī tīrai biodīzeļdegvielai, lai dalībvalstu muitas dienesti maksājumu noteiktu pareizi, būtu precīzāk un lietderīgāk to izteikt kā fiksētu summu euro par neto tonnu un piemērot to tīrai importētai biodīzeļdegvielai vai biodīzeļdegvielas daļai maisījumos.

| (217) | Pagaidu regulas 183. apsvērumā norādīts, ka biodīzeļdegvielas imports no attiecīgajām valstīm ir jāreģistrē, lai vajadzības gadījumā ne vēlāk kā 90 dienas pirms pagaidu pasākumu noteikšanas būtu iespējams iekasēt vajadzīgos maksājumus. |
| --- | --- |

(217)

Pagaidu regulas 183. apsvērumā norādīts, ka biodīzeļdegvielas imports no attiecīgajām valstīm ir jāreģistrē, lai vajadzības gadījumā ne vēlāk kā 90 dienas pirms pagaidu pasākumu noteikšanas būtu iespējams iekasēt vajadzīgos maksājumus.

| (218) | Maksājumus par reģistrētajiem produktiem iespējams iekasēt tikai tad, ja ir izpildīti pamatregulas 10. panta 4. punkta noteikumi. Pārbaudot statistiku par importa apjomu pēc reģistrācijas, tika secināts, ka pirms pagaidu pasākumu noteikšanas tas nevis būtiski pieauga, bet gan ievērojami samazinājās. Tādējādi attiecīgie noteikumi nav izpildīti, un maksājumi par reģistrēto importu netiks iekasēti. |
| --- | --- |

(218)

Maksājumus par reģistrētajiem produktiem iespējams iekasēt tikai tad, ja ir izpildīti pamatregulas 10. panta 4. punkta noteikumi. Pārbaudot statistiku par importa apjomu pēc reģistrācijas, tika secināts, ka pirms pagaidu pasākumu noteikšanas tas nevis būtiski pieauga, bet gan ievērojami samazinājās. Tādējādi attiecīgie noteikumi nav izpildīti, un maksājumi par reģistrēto importu netiks iekasēti.

| (219) | Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tiek piemērotas tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kuru ražo minētie uzņēmumi, tātad konkrēti nosaukti tiesību subjekti. Importētajam attiecīgajam ražojumam, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, tostarp tiesību subjekts, kas ir saistīts ar konkrēti minētajiem, nevar piemērot šīs likmes, un uz to attiecas maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(219)

Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tiek piemērotas tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kuru ražo minētie uzņēmumi, tātad konkrēti nosaukti tiesību subjekti. Importētajam attiecīgajam ražojumam, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, tostarp tiesību subjekts, kas ir saistīts ar konkrēti minētajiem, nevar piemērot šīs likmes, un uz to attiecas maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (220) | Visas prasības piemērot atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc pārmaiņām tiesību subjekta nosaukumā vai jaunas ražotnes vai tirdzniecības nodaļas izveides) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai (12), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, tādu pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, kura saistīta, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražotnēs vai tirdzniecības nodaļās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro atsevišķās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(220)

Visas prasības piemērot atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc pārmaiņām tiesību subjekta nosaukumā vai jaunas ražotnes vai tirdzniecības nodaļas izveides) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai (12), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, tādu pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, kura saistīta, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražotnēs vai tirdzniecības nodaļās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro atsevišķās maksājuma likmes.

| (221) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam un tādu summu galīgo iekasēšanu, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu. |
| --- | --- |

(221)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam un tādu summu galīgo iekasēšanu, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu.

| (222) | Ieinteresēto personu mutiskās un rakstiskās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(222)

Ieinteresēto personu mutiskās un rakstiskās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

3.   Saistības

| (223) | Divi Indonēzijas ražotāji eksportētāji piedāvāja līdzīgas cenu saistības atbilstoši pamatregulas 8. panta 1. punktam. Jānorāda, ka izejvielu cenu būtisko atšķirību dēļ attiecīgais ražojums nav piemērots fiksētām cenu saistībām. Šajā saistībā abi uzņēmumi ierosināja regulāri indeksēt minimālās importa cenas (MIP) attiecībā uz neapstrādātas palmu eļļas (CPO) cenu svārstībām, piemērojot šīm izejvielu izmaksām koeficientu. |
| --- | --- |

(223)

Divi Indonēzijas ražotāji eksportētāji piedāvāja līdzīgas cenu saistības atbilstoši pamatregulas 8. panta 1. punktam. Jānorāda, ka izejvielu cenu būtisko atšķirību dēļ attiecīgais ražojums nav piemērots fiksētām cenu saistībām. Šajā saistībā abi uzņēmumi ierosināja regulāri indeksēt minimālās importa cenas (MIP) attiecībā uz neapstrādātas palmu eļļas (CPO) cenu svārstībām, piemērojot šīm izejvielu izmaksām koeficientu.

| (224) | Saistībā ar divu ražotāju eksportētāju piedāvājumiem jānorāda, ka jēgpilnas indeksētas MIP noteikšanā būtu jāņem vērā vairāki papildu parametri, kam ir būtiska nozīme un kas raksturo biodīzeļdegvielas tirgus nestabilitāti. Biodīzeļdegvielas tirgus ir ļoti nestabils, un biodīzeļdegvielas uzņēmējdarbību ietekmē dažādi papildu faktori kā, piemēram, biodīzeļdegvielas tirdzniecības sistēmas sarežģītā uzbūve, benzīna un biodīzeļdegvielas cenu atšķirības, svārstības un attīstība augu eļļu tirgos un dažādu augu eļļu veidu savstarpēja atkarība, kā arī USD/EUR valūtas maiņas likme. Minēto faktoru dēļ katru dienu būtu jāveic ļoti sarežģīta un daudzkārtēja indeksācija, lai tā būtu izmantojama. Tādēļ indeksācija, kas attiecināta tikai uz CPO cenām un veikta reizi mēnesī, ir uzskatāma par nepiemērotu un nenodrošinās gaidīto rezultātu. |
| --- | --- |

(224)

Saistībā ar divu ražotāju eksportētāju piedāvājumiem jānorāda, ka jēgpilnas indeksētas MIP noteikšanā būtu jāņem vērā vairāki papildu parametri, kam ir būtiska nozīme un kas raksturo biodīzeļdegvielas tirgus nestabilitāti. Biodīzeļdegvielas tirgus ir ļoti nestabils, un biodīzeļdegvielas uzņēmējdarbību ietekmē dažādi papildu faktori kā, piemēram, biodīzeļdegvielas tirdzniecības sistēmas sarežģītā uzbūve, benzīna un biodīzeļdegvielas cenu atšķirības, svārstības un attīstība augu eļļu tirgos un dažādu augu eļļu veidu savstarpēja atkarība, kā arī USD/EUR valūtas maiņas likme. Minēto faktoru dēļ katru dienu būtu jāveic ļoti sarežģīta un daudzkārtēja indeksācija, lai tā būtu izmantojama. Tādēļ indeksācija, kas attiecināta tikai uz CPO cenām un veikta reizi mēnesī, ir uzskatāma par nepiemērotu un nenodrošinās gaidīto rezultātu.

| (225) | Turklāt tika konstatēts nozīmīgs šķērskompensācijas risks attiecībā uz minētajiem Indonēzijas ražotājiem un to pircējiem, jo uz Savienību bez biodīzeļdegvielas tiek eksportēti arī citi ražojumi un šajā uzņēmējdarbībā parasta prakse ir biodīzeļdegvielas, CPO vai citu ražojumu aizdevumi un mijmaiņa uzņēmumu starpā. |
| --- | --- |

(225)

Turklāt tika konstatēts nozīmīgs šķērskompensācijas risks attiecībā uz minētajiem Indonēzijas ražotājiem un to pircējiem, jo uz Savienību bez biodīzeļdegvielas tiek eksportēti arī citi ražojumi un šajā uzņēmējdarbībā parasta prakse ir biodīzeļdegvielas, CPO vai citu ražojumu aizdevumi un mijmaiņa uzņēmumu starpā.

| (226) | Tādēļ iepriekš minēto iemeslu dēļ saistību efektīva īstenošana un uzraudzība ir apgrūtināta vai pat neiespējama. Tādēļ iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ minētos saistību piedāvājumus nav iespējams pieņemt. |
| --- | --- |

(226)

Tādēļ iepriekš minēto iemeslu dēļ saistību efektīva īstenošana un uzraudzība ir apgrūtināta vai pat neiespējama. Tādēļ iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ minētos saistību piedāvājumus nav iespējams pieņemt.

4.   Pagaidu antidempinga maksājumu galīgā iekasēšana

| (227) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka pagaidu posmā dempinga starpību aprēķinos ieviesušās dažas kļūdas un ka bez šīm kļūdām dempinga starpības būtu de minimis līmenī. Tādēļ ieinteresētā persona pieprasīja neiekasēt pagaidu antidempinga maksājumus. Šis apgalvojums ir jānoraida, jo galīgais antidempinga maksājums nepārprotami ir lielāks nekā pagaidu maksājums. |
| --- | --- |

(227)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka pagaidu posmā dempinga starpību aprēķinos ieviesušās dažas kļūdas un ka bez šīm kļūdām dempinga starpības būtu de minimis līmenī. Tādēļ ieinteresētā persona pieprasīja neiekasēt pagaidu antidempinga maksājumus. Šis apgalvojums ir jānoraida, jo galīgais antidempinga maksājums nepārprotami ir lielāks nekā pagaidu maksājums.

| (228) | Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību un Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma līmeni, būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas, piemērojot pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, |
| --- | --- |

(228)

Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību un Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma līmeni, būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas, piemērojot pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu importētiem Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteriem un/vai parafīna gāzeļļām, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, tīrā veidā vai maisījumā un ko pašreiz klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (Taric kodi 1516209821, 1516209829 un 1516209830), ex 1518 00 91 (Taric kodi 1518009121, 1518009129 un 1518009130), ex 1518 00 95 (Taric kodi 1518009510), ex 1518 00 99 (Taric kodi 1518009921, 1518009929 un 1518009930), ex 2710 19 43 (Taric kodi 2710194321, 2710194329 un 2710194330), ex 2710 19 46 (Taric kodi 2710194621, 2710194629 un 2710194630), ex 2710 19 47 (Taric kodi 2710194721, 2710194729 un 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (Taric kodi 3824909701, 3824909703 un 3824909704), 3826 00 10 un ex 3826 00 90 (Taric kodi 3826009011, 3826009019 un 3826009030).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā aprakstītajam ražojumam, kuru ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda:

| Valsts | Uzņēmums | Maksājuma likme euro par neto tonnu | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentīna | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenosairesa | 216,64 | B782 |
| | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenosairesa | 239,35 | B783 |
| | Molinos Río de la Plata S.A., Buenosairesa; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Baijablanka; Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda | 245,67 | B784 |
| | Citi uzņēmumi, kas sadarbojās:

  Cargill S.A.C.I., Buenosairesa; Unitec Bio S.A., Buenosairesa; Viluco S.A., Tukumana | 237,05 | B785 |
| | Visi pārējie uzņēmumi | 245,67 | B999 |
| Indonēzija | PT Ciliandra Perkasa, Džakarta | 76,94 | B786 |
| | PT Musim Mas, Medana | 151,32 | B787 |
| | PT Pelita Agung Agrindustri, Medana | 145,14 | B788 |
| | PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medana; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medana | 174,91 | B789 |
| | Citi uzņēmumi, kas sadarbojās:

  PT Cermerlang Energi Perkasa, Džakarta | 166,95 | B790 |
| | Visi pārējie uzņēmumi | 178,85 | B999 |

Valsts

Uzņēmums

Maksājuma likme euro par neto tonnu

Taric papildu kods

Argentīna

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenosairesa

216,64

B782

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenosairesa

239,35

B783

Molinos Río de la Plata S.A., Buenosairesa; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Baijablanka; Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda

245,67

B784

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās:

Cargill S.A.C.I., Buenosairesa; Unitec Bio S.A., Buenosairesa; Viluco S.A., Tukumana

237,05

B785

Visi pārējie uzņēmumi

245,67

B999

Indonēzija

PT Ciliandra Perkasa, Džakarta

76,94

B786

PT Musim Mas, Medana

151,32

B787

PT Pelita Agung Agrindustri, Medana

145,14

B788

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medana; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medana

174,91

B789

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās:

PT Cermerlang Energi Perkasa, Džakarta

166,95

B790

Visi pārējie uzņēmumi

178,85

B999

3.   Maisījumiem antidempinga maksājumu piemēro proporcionāli kopējam nefosilas izcelsmes sintēzes un/vai destilācijas procesā iegūtu taukskābju monoalkilesteru un parafīna gāzeļļu svaram (biodīzeļdegvielas saturam) maisījumā.

4.   Ja preces pirms laišanas brīvā apgrozībā ir bojātas un tāpēc muitas vērtības noteikšanai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (13) 145. pantu faktiski maksātā vai maksājamā cena ir noteikta atbilstoši proporcijai, antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta iepriekš minētajos apmēros, procentuāli samazina atbilstoši faktiski samaksātās vai maksājamās cenas proporcijai.

5.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Tiek galīgi iekasētas summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem, kuri paredzēti Regulā (ES) Nr. 490/2013 par Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu.

3. pants

Ja kāds jauns Argentīnas vai Indonēzijas ražotājs eksportētājs iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:

| — | tas izmeklēšanas periodā (no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam) neeksportēja 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu uz Savienību, |
| --- | --- |

—

tas izmeklēšanas periodā (no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam) neeksportēja 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu uz Savienību,

| — | tas nav saistīts ar Argentīnas vai Indonēzijas ražotāju vai eksportētāju, uz kuru attiecas šajā regulā paredzētie pasākumi, |
| --- | --- |

—

tas nav saistīts ar Argentīnas vai Indonēzijas ražotāju vai eksportētāju, uz kuru attiecas šajā regulā paredzētie pasākumi,

| — | tas eksportēja uz Savienību attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda, kas ir pasākumu noteikšanas pamatā, vai tas ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības par ievērojama daudzuma eksportēšanu uz Savienību, |
| --- | --- |

—

tas eksportēja uz Savienību attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda, kas ir pasākumu noteikšanas pamatā, vai tas ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības par ievērojama daudzuma eksportēšanu uz Savienību,

šīs regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, pievienojot izlasē neiekļauto ražotāju, kas sadarbojās, sarakstam jauno ražotāju eksportētāju un tādējādi piemērojot tam attiecīgās valsts vidējo svērto maksājuma likmi.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 19. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 141, 28.5.2013., 6. lpp.

2

(3)  OV C 260, 29.8.2012., 8. lpp.

3

(4)  Skatīt, piemēram, 2013. gada 7. februāra spriedumu lietā T-235/08 Acron OAO un Dorogobuzh OAO/Padome.

4

Acron OAO

Dorogobuzh OAO

(5)  Lauksaimniecības, lopkopības un zivsaimniecības ministrijas Rezolūcija Nr. 331/2001.

5

(6)  Galvenais tirgus, ko ņem vērā, lai noteiktu sojas un sojas eļļas starptautisko cenu, ir Čikāgas Tirdzniecības padome.

6

(7)  FAS teorētisko vērtību aprēķina, no oficiālās FOB vērtības atņemot visas ar eksporta procesu saistītās izmaksas.

7

FAS

FOB

(8)  http://64.76.123.202/site/agricultura/precios_fob_-_exportaciones/index.php

8

(9)  2013. gada 7. februāra spriedums lietā T-235/08 Acron OAO un Dorogobuzh OAO/Padome.

9

Acron OAO

Dorogobuzh OAO

(10)  Speciālistu grupas ziņojums “Ķīna – antidempinga un kompensācijas muitas nodokļi, ko piemēro Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes broileru ražojumiem” (WT/DS427/R, pieņemts 2013. gada 25. septembrī), 7.164. punkts.

10

(11)  HPE cenu kopš 2011. gada septembra katru mēnesi nosaka Indonēzijas iestādes, ņemot vērā trīs dažādu avotu – i) CIF Roterdamā, ii) CIF Malaizijā un iii) Indonēzijas preču biržas tirgus – informāciju par vidējām iepriekšējā mēneša cenām. HPE cenu nosaka, izmantojot tos pašus informācijas avotus, taču pamatojoties uz FOB noteikumiem. IP periodā pirms 2011. gada septembra (2011. gada jūlijā–augustā) par etaloncenu CPO HPE noteikšanai izmantoja tikai Roterdamas cenu.

11

HPE

CIF

CIF

HPE

FOB

CPO HPE

(12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

12

(13)  Komisijas Regula (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

13

---

| 26.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/27

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1195/2013

(2013. gada 22. novembris),

ar ko apstiprina darbīgo vielu nātrija sudraba tiosulfātu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu un 78. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunktu Padomes Direktīva 91/414/EEK (2) attiecībā uz apstiprinājuma procedūru un nosacījumiem jāpiemēro darbīgajām vielām, par kurām lēmums pieņemts saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 3. punktu pirms 2011. gada 14. jūnija. Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumi attiecībā uz nātrija sudraba tiosulfātu, kas Komisijas Lēmumā 2003/850/EK (3) saukts par sudraba tiosulfātu, ir izpildīti ar Komisijas Lēmumu 2003/850/EK. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunktu Padomes Direktīva 91/414/EEK (2) attiecībā uz apstiprinājuma procedūru un nosacījumiem jāpiemēro darbīgajām vielām, par kurām lēmums pieņemts saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 3. punktu pirms 2011. gada 14. jūnija. Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumi attiecībā uz nātrija sudraba tiosulfātu, kas Komisijas Lēmumā 2003/850/EK (3) saukts par sudraba tiosulfātu, ir izpildīti ar Komisijas Lēmumu 2003/850/EK.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu Nīderlande 2003. gada 27. janvārī saņēma pieteikumu no Enhold B.V par darbīgās vielas nātrija sudraba tiosulfāta iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Ar Lēmumu 2003/850/EK tika apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga, proti, principā to var uzskatīt par atbilstošu Direktīvas 91/414/EEK II un III pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu Nīderlande 2003. gada 27. janvārī saņēma pieteikumu no Enhold B.V par darbīgās vielas nātrija sudraba tiosulfāta iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Ar Lēmumu 2003/850/EK tika apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga, proti, principā to var uzskatīt par atbilstošu Direktīvas 91/414/EEK II un III pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām.

| (3) | Attiecībā uz lietojuma veidiem, kurus ierosinājis pieteikuma iesniedzējs, šīs darbīgās vielas iedarbība uz cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. un 4. punkta noteikumiem. Izraudzītā ziņotāja dalībvalsts 2005. gada 4. jūlijā iesniedza novērtējuma ziņojuma projektu. Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 188/2011 (4) 11. panta 6. punktu 2012. gada 1. februārī pieteikuma iesniedzējam tika lūgs sniegt papildu informāciju. Papildu informācijas novērtējumu Nīderlande iesniedza 2012. gada novembrī kā atjauninātu novērtējuma ziņojuma projektu. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz lietojuma veidiem, kurus ierosinājis pieteikuma iesniedzējs, šīs darbīgās vielas iedarbība uz cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. un 4. punkta noteikumiem. Izraudzītā ziņotāja dalībvalsts 2005. gada 4. jūlijā iesniedza novērtējuma ziņojuma projektu. Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 188/2011 (4) 11. panta 6. punktu 2012. gada 1. februārī pieteikuma iesniedzējam tika lūgs sniegt papildu informāciju. Papildu informācijas novērtējumu Nīderlande iesniedza 2012. gada novembrī kā atjauninātu novērtējuma ziņojuma projektu.

| (4) | Šo novērtējuma ziņojuma projektu izskatīja dalībvalstis un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “iestāde”). Iestāde secinājumu par darbīgās vielas nātrija sudraba tiosulfāta pesticīdu riska novērtējumu (5)2013. gada 1. martā iesniedza Komisijai. Dalībvalstis un Komisija novērtējuma ziņojuma projektu un iestādes secinājumu izskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2013. gada 3. oktobrī tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par nātrija sudraba tiosulfātu. |
| --- | --- |

(4)

Šo novērtējuma ziņojuma projektu izskatīja dalībvalstis un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “iestāde”). Iestāde secinājumu par darbīgās vielas nātrija sudraba tiosulfāta pesticīdu riska novērtējumu (5)2013. gada 1. martā iesniedza Komisijai. Dalībvalstis un Komisija novērtējuma ziņojuma projektu un iestādes secinājumu izskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2013. gada 3. oktobrī tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par nātrija sudraba tiosulfātu.

| (5) | Dažādajās veiktajās pārbaudēs tika konstatēts, ka nātrija sudraba tiosulfātu saturoši augu aizsardzības līdzekļi kopumā ir uzskatāmi par atbilstošiem Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 5. panta 3. punktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietošanas veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tādēļ ir lietderīgi nātrija sudraba tiosulfātu apstiprināt. |
| --- | --- |

(5)

Dažādajās veiktajās pārbaudēs tika konstatēts, ka nātrija sudraba tiosulfātu saturoši augu aizsardzības līdzekļi kopumā ir uzskatāmi par atbilstošiem Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 5. panta 3. punktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietošanas veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tādēļ ir lietderīgi nātrija sudraba tiosulfātu apstiprināt.

| (6) | Pirms apstiprināšanas būtu jāatvēl pietiekami ilgs periods, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties no apstiprinājuma izrietošo jauno prasību izpildei. |
| --- | --- |

(6)

Pirms apstiprināšanas būtu jāatvēl pietiekami ilgs periods, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties no apstiprinājuma izrietošo jauno prasību izpildei.

| (7) | Neskarot saistības, kas apstiprināšanas rezultātā noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, un ņemot vērā īpašo situāciju, ko radījusi pāreja no Direktīvas 91/414/EEK uz Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tomēr būtu jāpiemēro turpmāk minētie nosacījumi. Pēc apstiprināšanas dalībvalstīm būtu jāatvēl seši mēneši, lai pārskatītu nātrija sudraba tiosulfātu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas. Dalībvalstīm atļaujas attiecīgi būtu jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc. Atkāpjoties no iepriekš minētā termiņa, būtu jāparedz ilgāks laiks, lai iesniegtu un novērtētu visus III pielikumā minētos dokumentus par katru augu aizsardzības līdzekli katram paredzētajam lietojuma veidam un saskaņā ar vienotajiem principiem, kā noteikts Direktīvā 91/414/EEK. |
| --- | --- |

(7)

Neskarot saistības, kas apstiprināšanas rezultātā noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, un ņemot vērā īpašo situāciju, ko radījusi pāreja no Direktīvas 91/414/EEK uz Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tomēr būtu jāpiemēro turpmāk minētie nosacījumi. Pēc apstiprināšanas dalībvalstīm būtu jāatvēl seši mēneši, lai pārskatītu nātrija sudraba tiosulfātu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas. Dalībvalstīm atļaujas attiecīgi būtu jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc. Atkāpjoties no iepriekš minētā termiņa, būtu jāparedz ilgāks laiks, lai iesniegtu un novērtētu visus III pielikumā minētos dokumentus par katru augu aizsardzības līdzekli katram paredzētajam lietojuma veidam un saskaņā ar vienotajiem principiem, kā noteikts Direktīvā 91/414/EEK.

| (8) | Kā liecina pieredze, kas gūta, Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot darbīgās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3600/92 (6), var rasties grūtības, interpretējot spēkā esošu atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākiem sarežģījumiem, būtu jāprecizē dalībvalstu pienākumi, galvenokārt pienākums pārbaudīt, vai atļaujas turētājam ir piekļuve dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šāds precizējums, salīdzinot ar līdz šim pieņemtajām direktīvām par grozījumiem minētās direktīvas I pielikumā vai regulās, ar ko apstiprina darbīgās vielas, neparedz jaunus pienākumus nedz dalībvalstīm, nedz atļauju turētājiem. |
| --- | --- |

(8)

Kā liecina pieredze, kas gūta, Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot darbīgās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3600/92 (6), var rasties grūtības, interpretējot spēkā esošu atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākiem sarežģījumiem, būtu jāprecizē dalībvalstu pienākumi, galvenokārt pienākums pārbaudīt, vai atļaujas turētājam ir piekļuve dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šāds precizējums, salīdzinot ar līdz šim pieņemtajām direktīvām par grozījumiem minētās direktīvas I pielikumā vai regulās, ar ko apstiprina darbīgās vielas, neparedz jaunus pienākumus nedz dalībvalstīm, nedz atļauju turētājiem.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu būtu attiecīgi jāgroza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (7) pielikums. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu būtu attiecīgi jāgroza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (7) pielikums.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas apstiprināšana

Darbīgo vielu nātrija sudraba tiosulfātu, kā aprakstīts I pielikumā, apstiprina atbilstīgi minētajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Augu aizsardzības līdzekļu atkārtota novērtēšana

1.   Dalībvalstis saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 līdz 2014. gada 31. oktobrim vajadzības gadījumā groza vai atsauc spēkā esošās atļaujas darbīgo vielu nātrija sudraba tiosulfātu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem.

Tās līdz minētajai dienai īpaši pārbauda, vai ir izpildīti šīs regulas I pielikuma nosacījumi, izņemot tos, kas norādīti minētā pielikuma ailes “Īpaši noteikumi” B daļā, un vai atļaujas turētājam saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 13. panta 1.–4. punkta un Regulas (EK) Nr. 1107/2009 62. panta nosacījumiem ir tāda dokumentācija vai piekļuve tādai dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, katru atļauto augu aizsardzības līdzekli, kas satur nātrija sudraba tiosulfātu kā vienīgo darbīgo vielu vai vienu no vairākām darbīgajām vielām, kuras visas vēlākais līdz 2014. gada 30. aprīlim ir iekļautas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumā, dalībvalstis atkārtoti novērtē saskaņā ar vienotajiem principiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā, pamatojoties uz dokumentāciju, kas atbilst Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma prasībām, un ņemot vērā šīs regulas I pielikuma ailes “Īpaši noteikumi” B daļu. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, tās nosaka, vai līdzeklis atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

Pēc tam, kad tas ir noteikts, dalībvalstis rīkojas šādi:

| a) | ja nātrija sudraba tiosulfāts ir vienīgā darbīgā viela – vajadzības gadījumā groza vai atsauc atļauju vēlākais līdz 2015. gada 31. oktobrim, vai |
| --- | --- |

a)

ja nātrija sudraba tiosulfāts ir vienīgā darbīgā viela – vajadzības gadījumā groza vai atsauc atļauju vēlākais līdz 2015. gada 31. oktobrim, vai

| b) | ja līdzeklis satur nātrija sudraba tiosulfātu kā vienu no vairākām darbīgajām vielām, atļauju vajadzības gadījumā groza vai atsauc līdz 2015. gada 31. oktobrim vai līdz datumam, kas šādai grozīšanai vai atsaukšanai paredzēts attiecīgajā tiesību aktā vai aktos, ar kuriem attiecīgā viela vai vielas tikušas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā vai ar kuriem minētā viela vai vielas ir apstiprinātas, izvēloties vēlāko no šiem datumiem. |
| --- | --- |

b)

ja līdzeklis satur nātrija sudraba tiosulfātu kā vienu no vairākām darbīgajām vielām, atļauju vajadzības gadījumā groza vai atsauc līdz 2015. gada 31. oktobrim vai līdz datumam, kas šādai grozīšanai vai atsaukšanai paredzēts attiecīgajā tiesību aktā vai aktos, ar kuriem attiecīgā viela vai vielas tikušas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā vai ar kuriem minētā viela vai vielas ir apstiprinātas, izvēloties vēlāko no šiem datumiem.

3. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

4. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. maija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 22. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

2

(3)  Commission Decision 2003/850/EC of 4 December 2003 recognising in principle the completeness of the dossiers submitted for detailed examination in view of the possible inclusion of BAS 670H and silver thiosulphate in Annex I to Council Directive 91/414/EEC concerning the placing of plant protection products on the market (OV L 322, 9.12.2003., 28. lpp.).

3

Commission Decision 2003/850/EC of 4 December 2003 recognising in principle the completeness of the dossiers submitted for detailed examination in view of the possible inclusion of BAS 670H and silver thiosulphate in Annex I to Council Directive 91/414/EEC concerning the placing of plant protection products on the market

(4)  Komisijas 2011. gada 25. februāra Regula (ES) Nr. 188/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Direktīvai 91/414/EEK attiecībā uz to darbīgo vielu novērtēšanu, kuras nav bijušas tirgū divus gadus pēc minētās direktīvas paziņošanas (OV L 53, 26.2.2011., 51. lpp.).

4

(5)  EFSA Journal 2013; 11(3):3136. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu.

5

EFSA Journal

(6)  Komisijas 1992. gada 11. decembra Regula (EEK) Nr. 3600/92, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus tās darba programmas pirmā posma īstenošanai, kas minēta 8. panta 2. punktā Padomes Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 366,15.12.1992., 10. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

7

---

I PIELIKUMS

| Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nātrija sudraba tiosulfāts

  CAS Nr. nav piešķirts

  CIPAC Nr. 762 | Nepiemēro | ≥ 10,0 g Ag/kg
  Izteikts sudraba (Ag) veidā | 2014. gada 1. maijs | 2024. gada 30. aprīlis | A   DAĻA
  Var ļaut izmantot tikai iekštelpās uz neēdamiem kultūraugiem.
  B   DAĻA
  Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2013. gada 3. oktobrī pabeigtā pārskata ziņojuma secinājumus par nātrija sudraba tiosulfātu un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:






  a) | operatoru un strādnieku aizsardzībai; |

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

Nātrija sudraba tiosulfāts

CAS Nr. nav piešķirts

CIPAC Nr. 762

Nepiemēro

≥ 10,0 g Ag/kg

Izteikts sudraba (Ag) veidā

2014. gada 1. maijs

2024. gada 30. aprīlis

A   DAĻA

Var ļaut izmantot tikai iekštelpās uz neēdamiem kultūraugiem.

B   DAĻA

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2013. gada 3. oktobrī pabeigtā pārskata ziņojuma secinājumus par nātrija sudraba tiosulfātu un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

a)

operatoru un strādnieku aizsardzībai;

| b) | tam, lai ierobežotu sudraba jonu iespējamu nonākšanu vidē, aizvadot izlietotos šķīdumus; |
| --- | --- |

b)

tam, lai ierobežotu sudraba jonu iespējamu nonākšanu vidē, aizvadot izlietotos šķīdumus;

| c) | sauszemes mugurkaulnieku un augsnes bezmugurkaulnieku apdraudējumam, ko rada notekūdeņu dūņu izmantošana lauksaimniecībā. |
| --- | --- |

c)

sauszemes mugurkaulnieku un augsnes bezmugurkaulnieku apdraudējumam, ko rada notekūdeņu dūņu izmantošana lauksaimniecībā.

Lietošanas nosacījumos attiecīgā gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma B daļā pievieno šādu ierakstu:

| Numurs | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “63 | Nātrija sudraba tiosulfāts

  CAS Nr. nav piešķirts

  CIPAC Nr. 762 | Nepiemēro | ≥ 10,0 g Ag/kg
  Izteikts sudraba (Ag) veidā | 2014. gada 1. maijs | 2024. gada 30. aprīlis | A   DAĻA
  Var ļaut izmantot tikai iekštelpās uz neēdamiem kultūraugiem.
  B   DAĻA
  Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2013. gada 3. oktobrī pabeigtā pārskata ziņojuma secinājumus par nātrija sudraba tiosulfātu un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:






  a) | operatoru un strādnieku aizsardzībai; |

Numurs

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

“63

Nātrija sudraba tiosulfāts

CAS Nr. nav piešķirts

CIPAC Nr. 762

Nepiemēro

≥ 10,0 g Ag/kg

Izteikts sudraba (Ag) veidā

2014. gada 1. maijs

2024. gada 30. aprīlis

A   DAĻA

Var ļaut izmantot tikai iekštelpās uz neēdamiem kultūraugiem.

B   DAĻA

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2013. gada 3. oktobrī pabeigtā pārskata ziņojuma secinājumus par nātrija sudraba tiosulfātu un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

a)

operatoru un strādnieku aizsardzībai;

| b) | tam, lai ierobežotu sudraba jonu iespējamu nonākšanu vidē, aizvadot izlietotos šķīdumus; |
| --- | --- |

b)

tam, lai ierobežotu sudraba jonu iespējamu nonākšanu vidē, aizvadot izlietotos šķīdumus;

| c) | sauszemes mugurkaulnieku un augsnes bezmugurkaulnieku apdraudējumam, ko rada notekūdeņu dūņu izmantošana lauksaimniecībā. |
| --- | --- |

c)

sauszemes mugurkaulnieku un augsnes bezmugurkaulnieku apdraudējumam, ko rada notekūdeņu dūņu izmantošana lauksaimniecībā.

Lietošanas nosacījumos attiecīgā gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.”

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

1

---

| 26.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/32

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1196/2013

(2013. gada 22. novembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Stakliškės (AĢIN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Lietuvas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu „Stakliškės”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Lietuvas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu „Stakliškės”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums „Stakliškės” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums „Stakliškės” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas pielikumā minētais nosaukums ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 22. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV C 166, 12.6.2013., 8. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.8. grupa.   Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

LIETUVA

Stakliškės (AĢIN)

---

| 26.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/34

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1197/2013

(2013. gada 25. novembris),

ar ko groza III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (1) un jo īpaši tās 31. panta 1. punktu,

apspriedusies ar Patērētāju drošības zinātnisko komiteju,

tā kā:

| (1) | Pēc zinātniskā pētījuma Use of permanent hair dyes and bladder cancer risk (“Pastāvīgo matu krāsu lietošana un urīnpūšļa vēža risks”) publicēšanas 2001. gadā Zinātniskā komiteja patērētājiem paredzēto kosmētikas līdzekļu un nepārtikas preču jautājumos, ko vēlāk aizstāja Patēriņa preču zinātniskā komiteja (SCCP), ievērojot Komisijas 2004. gada 3. marta Lēmumu 2004/210/EK, ar ko izveido Zinātniskās komitejas patērētāju drošības, veselības aizsardzības un vides jomā (2), secināja, ka pastāv potenciāli riski matu krāsu lietošanā. SCCP savos atzinumos Komisijai ieteica veikt matu krāsu sastāvdaļu lietošanas papildu kontroles pasākumus. |
| --- | --- |

(1)

Pēc zinātniskā pētījuma Use of permanent hair dyes and bladder cancer risk (“Pastāvīgo matu krāsu lietošana un urīnpūšļa vēža risks”) publicēšanas 2001. gadā Zinātniskā komiteja patērētājiem paredzēto kosmētikas līdzekļu un nepārtikas preču jautājumos, ko vēlāk aizstāja Patēriņa preču zinātniskā komiteja (SCCP), ievērojot Komisijas 2004. gada 3. marta Lēmumu 2004/210/EK, ar ko izveido Zinātniskās komitejas patērētāju drošības, veselības aizsardzības un vides jomā (2), secināja, ka pastāv potenciāli riski matu krāsu lietošanā. SCCP savos atzinumos Komisijai ieteica veikt matu krāsu sastāvdaļu lietošanas papildu kontroles pasākumus.

| (2) | SCCP turklāt ieteica vispārēju matu krāsošanai paredzēto krāsvielu drošuma novērtēšanas stratēģiju, kura ietvertu prasības, kā testēt matu krāsošanas līdzekļos izmantotās vielas attiecībā uz to potenciālo genotoksicitāti vai mutagenitāti. |
| --- | --- |

(2)

SCCP turklāt ieteica vispārēju matu krāsošanai paredzēto krāsvielu drošuma novērtēšanas stratēģiju, kura ietvertu prasības, kā testēt matu krāsošanas līdzekļos izmantotās vielas attiecībā uz to potenciālo genotoksicitāti vai mutagenitāti.

| (3) | Lai reglamentētu matu krāsošanas līdzekļos izmantotās vielas, Komisija, saņēmusi SCCP atzinumus, vienojās ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām par vispārēju stratēģiju, kura paredz, ka nozarei jāiesniedz dokumenti ar atjauninātu zinātnisku informāciju par matu krāsošanai paredzēto krāsvielu drošumu, lai SCCP varētu novērtēt risku. |
| --- | --- |

(3)

Lai reglamentētu matu krāsošanas līdzekļos izmantotās vielas, Komisija, saņēmusi SCCP atzinumus, vienojās ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām par vispārēju stratēģiju, kura paredz, ka nozarei jāiesniedz dokumenti ar atjauninātu zinātnisku informāciju par matu krāsošanai paredzēto krāsvielu drošumu, lai SCCP varētu novērtēt risku.

| (4) | SCCP, ko vēlāk aizstāja Patērētāju drošības zinātniskā komiteja (SCCS) saskaņā ar Komisijas 2008. gada 5. augusta Lēmumu 2008/721/EK, ar ko izveido zinātnisko komiteju un ekspertu padomdevēju struktūru patērētāju drošības, veselības aizsardzības un vides jomā un atceļ Lēmumu 2004/210/EK (3), novērtēja atsevišķu vielu drošumu, par kurām nozare iesniedza atjauninātu dokumentāciju. |
| --- | --- |

(4)

SCCP, ko vēlāk aizstāja Patērētāju drošības zinātniskā komiteja (SCCS) saskaņā ar Komisijas 2008. gada 5. augusta Lēmumu 2008/721/EK, ar ko izveido zinātnisko komiteju un ekspertu padomdevēju struktūru patērētāju drošības, veselības aizsardzības un vides jomā un atceļ Lēmumu 2004/210/EK (3), novērtēja atsevišķu vielu drošumu, par kurām nozare iesniedza atjauninātu dokumentāciju.

| (5) | Attiecībā uz iespējamo risku patērētāju veselībai, ko izraisa reakcijas produkti, kurus matu krāsošanas laikā veido oksidējošas matu krāsošanai paredzētas krāsvielas, un tā novērtējumu, kura pamatā ir pieejamie drošuma dati, SCCS2010. gada 21. septembra atzinumā nepauda nopietnas bažas par pašlaik Savienībā izmantoto matu krāsu un to reakcijas produktu genotoksicitāti un kancerogenitāti. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz iespējamo risku patērētāju veselībai, ko izraisa reakcijas produkti, kurus matu krāsošanas laikā veido oksidējošas matu krāsošanai paredzētas krāsvielas, un tā novērtējumu, kura pamatā ir pieejamie drošuma dati, SCCS2010. gada 21. septembra atzinumā nepauda nopietnas bažas par pašlaik Savienībā izmantoto matu krāsu un to reakcijas produktu genotoksicitāti un kancerogenitāti.

| (6) | Lai nodrošinātu matu krāsošanas līdzekļu nekaitīgumu cilvēka veselībai, ir lietderīgi ierobežot maksimāli pieļaujamo 21 novērtētās matu krāsošanai paredzētās krāsvielas koncentrāciju un iekļaut tās Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikumā, ņemot vērā SCCS sniegtos galīgos atzinumus par to drošumu. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu matu krāsošanas līdzekļu nekaitīgumu cilvēka veselībai, ir lietderīgi ierobežot maksimāli pieļaujamo 21 novērtētās matu krāsošanai paredzētās krāsvielas koncentrāciju un iekļaut tās Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikumā, ņemot vērā SCCS sniegtos galīgos atzinumus par to drošumu.

| (7) | Saskaņā ar SCCS veikto novērtējumu par vielu toluol-2,5-diamīns, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikuma 9.a ierakstā, ir lietderīgi grozīt tās maksimāli pieļaujamo koncentrāciju gatavā kosmētikas līdzeklī. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar SCCS veikto novērtējumu par vielu toluol-2,5-diamīns, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikuma 9.a ierakstā, ir lietderīgi grozīt tās maksimāli pieļaujamo koncentrāciju gatavā kosmētikas līdzeklī.

| (8) | Matu krāsošanas līdzekļa definīcijā Regulā (EK) Nr. 1223/2009 nebija paredzēta tā lietošana skropstu krāsošanai. Šis izņēmums tika ieviests, pamatojot, ka riska līmenis, līdzekli lietojot uz matiem uz galvas, ir citāds, nekā to lietojot uz skropstām. Tāpēc bija vajadzīgs īpašs drošuma novērtējums attiecībā uz matu krāsošanai paredzēto krāsvielu lietošanu skropstu krāsošanai. |
| --- | --- |

(8)

Matu krāsošanas līdzekļa definīcijā Regulā (EK) Nr. 1223/2009 nebija paredzēta tā lietošana skropstu krāsošanai. Šis izņēmums tika ieviests, pamatojot, ka riska līmenis, līdzekli lietojot uz matiem uz galvas, ir citāds, nekā to lietojot uz skropstām. Tāpēc bija vajadzīgs īpašs drošuma novērtējums attiecībā uz matu krāsošanai paredzēto krāsvielu lietošanu skropstu krāsošanai.

| (9) | SCCS2012. gada 12. oktobra atzinumā par oksidējošām matu krāsošanai paredzētām krāsvielām un ūdeņraža peroksīdu, ko izmanto skropstu krāsošanā, secināja, ka tādas oksidējošas matu krāsošanai paredzētas krāsvielas kā p-Phenylenediamine, Resorcinol, 6-Methoxy-2-Methylamino-3-Aminopyridine HCl, m-Aminophenol, 2-Methyl-5-Hydroxyethyl Aminophenol, 4-Amino-2-Hydroxytoluene, 2,4-Diaminophenoxyethanol HCl, 4-Amino-m-Cresol, 2-Amino-4-Hydroxyethylaminoanisole un 2,6-Diaminopyridine, kas iekļautas Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikumā un ko uzskata par drošām matu krāsošanas līdzekļos, var droši izmantot profesionālai lietošanai līdzekļos, kas paredzēti skropstu krāsošanai. Turklāt SCCS secināja, ka patērētājiem par drošu skropstu krāsošanai var uzskatīt līdz 2 % ūdeņraža peroksīdu, kas ietverta Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikuma 12. ierakstā. |
| --- | --- |

(9)

SCCS2012. gada 12. oktobra atzinumā par oksidējošām matu krāsošanai paredzētām krāsvielām un ūdeņraža peroksīdu, ko izmanto skropstu krāsošanā, secināja, ka tādas oksidējošas matu krāsošanai paredzētas krāsvielas kā p-Phenylenediamine, Resorcinol, 6-Methoxy-2-Methylamino-3-Aminopyridine HCl, m-Aminophenol, 2-Methyl-5-Hydroxyethyl Aminophenol, 4-Amino-2-Hydroxytoluene, 2,4-Diaminophenoxyethanol HCl, 4-Amino-m-Cresol, 2-Amino-4-Hydroxyethylaminoanisole un 2,6-Diaminopyridine, kas iekļautas Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikumā un ko uzskata par drošām matu krāsošanas līdzekļos, var droši izmantot profesionālai lietošanai līdzekļos, kas paredzēti skropstu krāsošanai. Turklāt SCCS secināja, ka patērētājiem par drošu skropstu krāsošanai var uzskatīt līdz 2 % ūdeņraža peroksīdu, kas ietverta Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikuma 12. ierakstā.

| (10) | Pamatojoties uz šo krāsvielu zinātnisko novērtējumu, tās būtu jāatļauj lietot līdzekļos, kas paredzēti skropstu krāsošanai, tādā pašā koncentrācijā kā matu krāsošanai paredzētajos līdzekļos. Tomēr, lai izvairītos no riska, kas iespējams, ja skropstu krāsošanai paredzētos līdzekļus lieto patērētāji paši, tie būtu jāatļauj tikai profesionālai lietošanai. Lai profesionāli lietotāji varētu informēt patērētājus par iespējamu kaitīgu skropstu krāsošanas līdzekļu iedarbību un lai mazinātu šo līdzekļu ādas kairinošo risku, uz etiķetes būtu jānorāda attiecīgi brīdinājumi. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz šo krāsvielu zinātnisko novērtējumu, tās būtu jāatļauj lietot līdzekļos, kas paredzēti skropstu krāsošanai, tādā pašā koncentrācijā kā matu krāsošanai paredzētajos līdzekļos. Tomēr, lai izvairītos no riska, kas iespējams, ja skropstu krāsošanai paredzētos līdzekļus lieto patērētāji paši, tie būtu jāatļauj tikai profesionālai lietošanai. Lai profesionāli lietotāji varētu informēt patērētājus par iespējamu kaitīgu skropstu krāsošanas līdzekļu iedarbību un lai mazinātu šo līdzekļu ādas kairinošo risku, uz etiķetes būtu jānorāda attiecīgi brīdinājumi.

| (11) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1223/2009. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1223/2009.

| (12) | Lai nepieļautu tirgus darbības traucējumus, ko varētu radīt pāreja no Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīvas 76/768/EEK par kosmētikas līdzekļiem (4) uz Regulu (EK) Nr. 1223/2009, šo regulu piemēro no tās pašas dienas, kā Regulu (EK) Nr. 1223/2009. |
| --- | --- |

(12)

Lai nepieļautu tirgus darbības traucējumus, ko varētu radīt pāreja no Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīvas 76/768/EEK par kosmētikas līdzekļiem (4) uz Regulu (EK) Nr. 1223/2009, šo regulu piemēro no tās pašas dienas, kā Regulu (EK) Nr. 1223/2009.

| (13) | Lai uzņēmumi varētu nodrošināt skropstu krāsošanai paredzēto līdzekļu etiķešu atbilstību jaunajiem brīdinājumiem, būtu jāparedz pietiekams pārejas periods. |
| --- | --- |

(13)

Lai uzņēmumi varētu nodrošināt skropstu krāsošanai paredzēto līdzekļu etiķešu atbilstību jaunajiem brīdinājumiem, būtu jāparedz pietiekams pārejas periods.

| (14) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 11. jūlija.

Tomēr šādus pielikuma noteikumus piemēro no 2014. gada 1. jūlija:

| a) | noteikumus 1. punkta un 3. līdz 9. punkta “i” slejā, kas attiecas uz tādu vielu izmantošanu kosmētikas līdzekļos, kas paredzēti skropstu krāsošanai; |
| --- | --- |

a)

noteikumus 1. punkta un 3. līdz 9. punkta “i” slejā, kas attiecas uz tādu vielu izmantošanu kosmētikas līdzekļos, kas paredzēti skropstu krāsošanai;

| b) | 2. un 10. punktu. |
| --- | --- |

b)

2. un 10. punktu.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 25. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 342, 22.12.2009., 59. lpp.

1

(2)  OV L 66, 4.3.2004., 45. lpp.

2

(3)  OV L 241, 10.9.2008., 21. lpp.

3

(4)  OV L 262, 27.9.1976., 169. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikumu groza šādi.

| 1) | iestarpina šādu 8b. ierakstu:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “8b | p-fenilēndiamīns un tā sāļi | p-Phenylenediamine;

  p-Phenylenediamine HCl;


  p-Phenylenediamine Sulphate | 106-50-3 / 624-18-0 / 16245-77-5 | 203-404-7 / 210-834-9 / 240-357-1 | Kosmētikas līdzekļi, kas paredzēti skropstu krāsošanai | | Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos skropstām lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst būt augstāka par 2 %, kas aprēķināta kā brīvā bāze.
  Tikai profesionālai lietošanai. | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Tikai profesionālai lietošanai.

  Šis produkts var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Skropstas nedrīkst krāsot, ja patērētājam:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |

1)

iestarpina šādu 8b. ierakstu:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

“8b

p-fenilēndiamīns un tā sāļi

p-Phenylenediamine;

p-Phenylenediamine HCl;

p-Phenylenediamine Sulphate

106-50-3 / 624-18-0 / 16245-77-5

203-404-7 / 210-834-9 / 240-357-1

Kosmētikas līdzekļi, kas paredzēti skropstu krāsošanai

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos skropstām lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst būt augstāka par 2 %, kas aprēķināta kā brīvā bāze.

Tikai profesionālai lietošanai.

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“Tikai profesionālai lietošanai.

ImageŠis produkts var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Skropstas nedrīkst krāsot, ja patērētājam:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu vai skropstu krāsošanas ir bijusi jebkāda alerģiska reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu vai skropstu krāsošanas ir bijusi jebkāda alerģiska reakcija,

| — | agrāk ir bijusi alerģiska reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs. |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi alerģiska reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.

Ja līdzeklis nokļūst acīs, tūlīt izskalot.

Satur fenilēndiamīnus.

Lietot piemērotus cimdus.” ”

| 2) | tabulas 9a. ierakstu aizstāj ar šādu ierakstu:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “9a | 1,4-benzoldiamīns, 2-metil-
  2,5-diaminotoluola sulfāts | Toluene-2,5-Diamine


  Toluene-2,5-Diamine sulfate (1) | 95-70-5
  615-50-9 | 202-442-1
  210-431-8 | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos | | a) | Vispārējai lietošanai |

2)

tabulas 9a. ierakstu aizstāj ar šādu ierakstu:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

“9a

1,4-benzoldiamīns, 2-metil-

2,5-diaminotoluola sulfāts

Toluene-2,5-Diamine

Toluene-2,5-Diamine sulfate (1)

95-70-5

615-50-9

202-442-1

210-431-8

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

a)

Vispārējai lietošanai

| a) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs. |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.

Satur fenilēndiamīnus (toluēndiamīnus).

Nelietot skropstu vai uzacu krāsošanai.”

| b) | Profesionālai lietošanai |
| --- | --- |

b)

Profesionālai lietošanai

Saistībā ar a) un b): Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst būt augstāka par 2 %, kas aprēķināta kā brīvā bāze (3,6 % kā sulfāta sāļi).

| b) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Tikai profesionālai lietošanai

  Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

b)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“Tikai profesionālai lietošanai

ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs. |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.

Satur fenilēndiamīnus (toluēndiamīnus).

Lietot piemērotus cimdus.” ”

| 3) | tabulas 12. ierakstu aizstāj ar šādu ierakstu:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “12 | Ūdeņraža peroksīds un citi savienojumi vai maisījumi, no kuriem izdalās ūdeņraža peroksīds, tostarp karbamīda peroksīds un cinka peroksīds | Hydrogen peroxide | 7722-84-1 | 231-765-0 | a) | Līdzekļi matiem |

3)

tabulas 12. ierakstu aizstāj ar šādu ierakstu:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

“12

Ūdeņraža peroksīds un citi savienojumi vai maisījumi, no kuriem izdalās ūdeņraža peroksīds, tostarp karbamīda peroksīds un cinka peroksīds

Hydrogen peroxide

7722-84-1

231-765-0

a)

Līdzekļi matiem

| a) | 12 % H2O2 (40 tilp.%) klātbūtne vai izdalīšanās |
| --- | --- |

a)

12 % H2O2 (40 tilp.%) klātbūtne vai izdalīšanās

Saistībā ar a) un f): Lietot atbilstošus aizsargcimdus.

Saistībā ar a), b), c) un e):

Satur ūdeņraža peroksīdu.

Nepieļaut iekļūšanu acīs.

Ja līdzeklis iekļūst acīs, nekavējoties izskalot.

| b) | Līdzekļi ādai |
| --- | --- |

b)

Līdzekļi ādai

| b) | 4 % H2O2 klātbūtne vai izdalīšanās |
| --- | --- |

b)

4 % H2O2 klātbūtne vai izdalīšanās

| c) | Nagu stiprināšanas līdzekļi |
| --- | --- |

c)

Nagu stiprināšanas līdzekļi

| c) | 2 % H2O2, klātbūtne vai izdalīšanās |
| --- | --- |

c)

2 % H2O2, klātbūtne vai izdalīšanās

| d) | Līdzekļi mutes dobumam, tostarp mutes skalošanas līdzekļi, zobu pastas un zobu baltināšanas vai balināšanas līdzekļi |
| --- | --- |

d)

Līdzekļi mutes dobumam, tostarp mutes skalošanas līdzekļi, zobu pastas un zobu baltināšanas vai balināšanas līdzekļi

| d) | ≤ 0,1 % H2O2, klātbūtne vai izdalīšanās |
| --- | --- |

d)

≤ 0,1 % H2O2, klātbūtne vai izdalīšanās

| e) | Zobu baltināšanas vai balināšanas līdzekļi |
| --- | --- |

e)

Zobu baltināšanas vai balināšanas līdzekļi

| e) | >0,1 % ≤ 6 % H2O2, klātbūtne vai izdalīšanās |
| --- | --- |

e)

>0,1 % ≤ 6 % H2O2, klātbūtne vai izdalīšanās

| e) | Pārdošanā vienīgi zobārstiem.
  Katrā lietošanas ciklā pirmo reizi līdzekli izmanto tikai zobārsti, kas definēti Direktīvā 2005/36/EK (1), vai tiešā zobārsta uzraudzībā, ja nodrošināts līdzvērtīgs drošuma līmenis. Pēc tam to izsniedz patērētājam lietošanas cikla pabeigšanai.
  Nelietot personām vecumā līdz 18 gadiem. |
| --- | --- |

e)

Pārdošanā vienīgi zobārstiem.

Katrā lietošanas ciklā pirmo reizi līdzekli izmanto tikai zobārsti, kas definēti Direktīvā 2005/36/EK (1), vai tiešā zobārsta uzraudzībā, ja nodrošināts līdzvērtīgs drošuma līmenis. Pēc tam to izsniedz patērētājam lietošanas cikla pabeigšanai.

Nelietot personām vecumā līdz 18 gadiem.

| e) | H2O2 klātbūtnes vai izdalīšanās koncentrācija procentos.
  Nelietot personām vecumā līdz 18 gadiem.
  Pārdošanā vienīgi zobārstiem. Katrā lietošanas ciklā pirmo reizi līdzekli izmanto tikai zobārsti, vai arī lietošana notiek tiešā zobārsta uzraudzībā, ja nodrošināts līdzvērtīgs drošuma līmenis. Pēc tam to izsniedz patērētājam lietošanas cikla pabeigšanai.” |
| --- | --- |

e)

H2O2 klātbūtnes vai izdalīšanās koncentrācija procentos.

Nelietot personām vecumā līdz 18 gadiem.

Pārdošanā vienīgi zobārstiem. Katrā lietošanas ciklā pirmo reizi līdzekli izmanto tikai zobārsti, vai arī lietošana notiek tiešā zobārsta uzraudzībā, ja nodrošināts līdzvērtīgs drošuma līmenis. Pēc tam to izsniedz patērētājam lietošanas cikla pabeigšanai.”

| f) | Skropstu krāsošanas līdzekļi |
| --- | --- |

f)

Skropstu krāsošanas līdzekļi

| f) | 2 % H2O2, klātbūtne vai izdalīšanās |
| --- | --- |

f)

2 % H2O2, klātbūtne vai izdalīšanās

| f) | “Tikai profesionālai lietošanai |
| --- | --- |

f)

“Tikai profesionālai lietošanai

| f) | Uz etiķetes jānorāda:
  “Tikai profesionālai lietošanai.
  Nepieļaut iekļūšanu acīs.
  Ja līdzeklis nokļūst acīs, tūlīt izskalot.
  Satur ūdeņraža peroksīdu.” |
| --- | --- |

f)

Uz etiķetes jānorāda:

“Tikai profesionālai lietošanai.

Nepieļaut iekļūšanu acīs.

Ja līdzeklis nokļūst acīs, tūlīt izskalot.

Satur ūdeņraža peroksīdu.”

| 4) | tabulas 22. ierakstu aizstāj ar šādu ierakstu:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “22 | 1,3-benzoldiols | Resorcinol | 108-46-3 | 203-585-2 | a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |

4)

tabulas 22. ierakstu aizstāj ar šādu ierakstu:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

“22

1,3-benzoldiols

Resorcinol

108-46-3

203-585-2

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

Saistībā ar a) un b):

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos vai uz skropstām lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 1,25 %.

| a) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs. |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.

Satur rezorcīnu.

Pēc lietošanas matus labi izskalot.

Ja līdzeklis nokļūst acīs, tūlīt izskalot.

Nelietot skropstu vai uzacu krāsošanai.”

| b) | Kosmētikas līdzekļi, kas paredzēti skropstu krāsošanai |
| --- | --- |

b)

Kosmētikas līdzekļi, kas paredzēti skropstu krāsošanai

| b) | Tikai profesionālai lietošanai. |
| --- | --- |

b)

Tikai profesionālai lietošanai.

| b) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Tikai profesionālai lietošanai.
  Satur rezorcīnu.

  Šis produkts var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Skropstas nedrīkst krāsot, ja patērētājam:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

b)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“Tikai profesionālai lietošanai.

Satur rezorcīnu.

ImageŠis produkts var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Skropstas nedrīkst krāsot, ja patērētājam:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu vai skropstu krāsošanas ir bijusi jebkāda alerģiska reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu vai skropstu krāsošanas ir bijusi jebkāda alerģiska reakcija,

| — | agrāk ir bijusi alerģiska reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs. |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi alerģiska reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.

Ja līdzeklis iekļūst acīs, tūlīt izskalot. ”

| c) | Matu losjonos un šampūnos |
| --- | --- |

c)

Matu losjonos un šampūnos

| c) | 0,5 % |
| --- | --- |

c)

0,5 %

| c) | Satur rezorcīnu.” |
| --- | --- |

c)

Satur rezorcīnu.”

| 5) | tabulas 203. ierakstu aizstāj ar šādu ierakstu:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “203 | 6-metoksi-N2-metil-2,3-piridīndiamīna hidrohlorīds un tā dihidrohlorīda sāls (17) | 6-Methoxy-2-Methylamino-3-Aminopyridine HCl | 90817-34-8 / 83732-72-3 | - / 280-622-9 | a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |

5)

tabulas 203. ierakstu aizstāj ar šādu ierakstu:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

“203

6-metoksi-N2-metil-2,3-piridīndiamīna hidrohlorīds un tā dihidrohlorīda sāls (17)

6-Methoxy-2-Methylamino-3-Aminopyridine HCl

90817-34-8 / 83732-72-3

- / 280-622-9

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

Saistībā ar a) un c): Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos vai uz skropstām lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 0,68 %, kas aprēķināta kā brīvā bāze (1,0 % kā dihidrohlorīds).

| a) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

| b) | Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

b)

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| b) | 0,68 % kā brīvā bāze (1,0 % kā dihidrohlorīds) |
| --- | --- |

b)

0,68 % kā brīvā bāze (1,0 % kā dihidrohlorīds)

Saistībā ar a), b) un c):

| — | Nelietot ar nitrozējošiem aģentiem |
| --- | --- |

—

Nelietot ar nitrozējošiem aģentiem

| — | Maksimālais nitrozamīnu saturs: 50 μg/kg |
| --- | --- |

—

Maksimālais nitrozamīnu saturs: 50 μg/kg

| — | Glabāt traukos, kas nesatur nitrītus |
| --- | --- |

—

Glabāt traukos, kas nesatur nitrītus

| b) | Var izraisīt alerģisku reakciju. |
| --- | --- |

b)

Var izraisīt alerģisku reakciju.

| c) | Kosmētikas līdzekļi, kas paredzēti skropstu krāsošanai |
| --- | --- |

c)

Kosmētikas līdzekļi, kas paredzēti skropstu krāsošanai

| c) | Tikai profesionālai lietošanai. |
| --- | --- |

c)

Tikai profesionālai lietošanai.

| c) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Tikai profesionālai lietošanai.

  Šis produkts var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Skropstas nedrīkst krāsot, ja patērētājam:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

c)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“Tikai profesionālai lietošanai.

ImageŠis produkts var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Skropstas nedrīkst krāsot, ja patērētājam:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu vai skropstu krāsošanas ir bijusi jebkāda alerģiska reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu vai skropstu krāsošanas ir bijusi jebkāda alerģiska reakcija,

| — | agrāk ir bijusi alerģiska reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs. |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi alerģiska reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.

Ja līdzeklis iekļūst acīs, tūlīt izskalot.” ”

| 6) | tabulas 217. ierakstu aizstāj ar šādu ierakstu:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “217 | m-aminofenols un tā sāļi | m-Aminophenol


  m-Aminophenol HCl


  m-Aminophenol sulfate | 591-27-5 / 51-81-0 / 68239-81-6 /38171-54-9 | 209-711-2 / 200-125-2 / 269-475-1 | a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |

6)

tabulas 217. ierakstu aizstāj ar šādu ierakstu:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

“217

m-aminofenols un tā sāļi

m-Aminophenol

m-Aminophenol HCl

m-Aminophenol sulfate

591-27-5 / 51-81-0 / 68239-81-6 /38171-54-9

209-711-2 / 200-125-2 / 269-475-1

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

Saistībā ar a) un b): Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos vai uz skropstām lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 1,2 %.

| a) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

| b) | Kosmētikas līdzekļi, kas paredzēti skropstu krāsošanai |
| --- | --- |

b)

Kosmētikas līdzekļi, kas paredzēti skropstu krāsošanai

| b) | Tikai profesionālai lietošanai. |
| --- | --- |

b)

Tikai profesionālai lietošanai.

| b) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Tikai profesionālai lietošanai.

  Šis produkts var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Skropstas nedrīkst krāsot, ja patērētājam:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

b)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“Tikai profesionālai lietošanai.

ImageŠis produkts var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Skropstas nedrīkst krāsot, ja patērētājam:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu vai skropstu krāsošanas ir bijusi jebkāda alerģiska reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu vai skropstu krāsošanas ir bijusi jebkāda alerģiska reakcija,

| — | agrāk ir bijusi alerģiska reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs. |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi alerģiska reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.

Ja līdzeklis iekļūst acīs, tūlīt izskalot.” ”

| 7) | tabulas 229. ierakstu aizstāj ar šādu ierakstu:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “229 | 5-[(2-hidroksietil)amino]-o-krezols | 2-Methyl-5-Hydroxyethyl Aminophenol | 55302-96-0 | 259-583-7 | a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |

7)

tabulas 229. ierakstu aizstāj ar šādu ierakstu:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

“229

5-[(2-hidroksietil)amino]-o-krezols

2-Methyl-5-Hydroxyethyl Aminophenol

55302-96-0

259-583-7

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

Saistībā ar a) un b): Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos vai uz skropstām lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 1,5%.

| — | Nelietot ar nitrozējošiem aģentiem |
| --- | --- |

—

Nelietot ar nitrozējošiem aģentiem

| — | Maksimālais nitrozamīnu saturs: 50 μg/kg |
| --- | --- |

—

Maksimālais nitrozamīnu saturs: 50 μg/kg

| — | Glabāt traukos, kas nesatur nitrītus |
| --- | --- |

—

Glabāt traukos, kas nesatur nitrītus

| a) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

| b) | Kosmētikas līdzekļi, kas paredzēti skropstu krāsošanai |
| --- | --- |

b)

Kosmētikas līdzekļi, kas paredzēti skropstu krāsošanai

| b) | Tikai profesionālai lietošanai. |
| --- | --- |

b)

Tikai profesionālai lietošanai.

| b) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Tikai profesionālai lietošanai.

  Šis produkts var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Skropstas nedrīkst krāsot, ja patērētājam:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

b)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“Tikai profesionālai lietošanai.

ImageŠis produkts var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Skropstas nedrīkst krāsot, ja patērētājam:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu vai skropstu krāsošanas ir bijusi jebkāda alerģiska reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu vai skropstu krāsošanas ir bijusi jebkāda alerģiska reakcija,

| — | agrāk ir bijusi alerģiska reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs. |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi alerģiska reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.

Ja līdzeklis iekļūst acīs, tūlīt izskalot.” ”

| 8) | tabulas 241. un 242. ierakstu aizstāj ar šādiem ierakstiem:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “241 | 5-amino-o-krezols | 4-Amino-2-Hydroxytoluene | 2835-95-2 | 220-618-6 | a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |

8)

tabulas 241. un 242. ierakstu aizstāj ar šādiem ierakstiem:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

“241

5-amino-o-krezols

4-Amino-2-Hydroxytoluene

2835-95-2

220-618-6

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

Saistībā ar a) un b): Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos vai uz skropstām lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 1,5 %.

| a) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

| b) | Kosmētikas līdzekļi, kas paredzēti skropstu krāsošanai |
| --- | --- |

b)

Kosmētikas līdzekļi, kas paredzēti skropstu krāsošanai

| b) | Tikai profesionālai lietošanai. |
| --- | --- |

b)

Tikai profesionālai lietošanai.

| b) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Tikai profesionālai lietošanai.

  Šis produkts var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Skropstas nedrīkst krāsot, ja patērētājam:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

b)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“Tikai profesionālai lietošanai.

ImageŠis produkts var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Skropstas nedrīkst krāsot, ja patērētājam:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu vai skropstu krāsošanas ir bijusi jebkāda alerģiska reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu vai skropstu krāsošanas ir bijusi jebkāda alerģiska reakcija,

| — | agrāk ir bijusi alerģiska reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs. |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi alerģiska reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.

Ja līdzeklis iekļūst acīs, tūlīt izskalot.”

242

2,4-diaminofenoksietanols, tā hidrohlorīds un tā sulfāts

2,4-Diaminophenoxyethanol HCl

2,4-Diaminophenoxyethanol sulfate

70643-19-5/ 66422-95-5 / 70643-20-8

- / 266-357-1 / 274-713-2

| a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

Saistībā ar a) un b): Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos matos vai uz skropstām lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 2,0 % (kā hidrohlorīds)

| a) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

| b) | Kosmētikas līdzekļi, kas paredzēti skropstu krāsošanai |
| --- | --- |

b)

Kosmētikas līdzekļi, kas paredzēti skropstu krāsošanai

| b) | Tikai profesionālai lietošanai. |
| --- | --- |

b)

Tikai profesionālai lietošanai.

| b) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Tikai profesionālai lietošanai.

  Šis produkts var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Skropstas nedrīkst krāsot, ja patērētājam:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

b)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“Tikai profesionālai lietošanai.

ImageŠis produkts var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Skropstas nedrīkst krāsot, ja patērētājam:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu vai skropstu krāsošanas ir bijusi jebkāda alerģiska reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu vai skropstu krāsošanas ir bijusi jebkāda alerģiska reakcija,

| — | agrāk ir bijusi alerģiska reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs. |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi alerģiska reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.

Ja līdzeklis iekļūst acīs, tūlīt izskalot.” ”

| 9) | tabulas 244. un 245. ierakstu aizstāj ar šādiem ierakstiem:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “244 | 4-amino-m-krezols | 4-Amino-m-Cresol | 2835-99-6 | 220-621-2 | a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |

9)

tabulas 244. un 245. ierakstu aizstāj ar šādiem ierakstiem:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

“244

4-amino-m-krezols

4-Amino-m-Cresol

2835-99-6

220-621-2

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

Saistībā ar a) un b): Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos vai uz skropstām lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 1,5 %.

| a) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

| b) | Kosmētikas līdzekļi, kas paredzēti skropstu krāsošanai |
| --- | --- |

b)

Kosmētikas līdzekļi, kas paredzēti skropstu krāsošanai

| b) | Tikai profesionālai lietošanai. |
| --- | --- |

b)

Tikai profesionālai lietošanai.

| b) | Uz etiķetes jānorāda:
  ajaukšanas proporcijas.
  “Tikai profesionālai lietošanai.

  Šis produkts var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Skropstas nedrīkst krāsot, ja patērētājam:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

b)

Uz etiķetes jānorāda:

ajaukšanas proporcijas.

“Tikai profesionālai lietošanai.

ImageŠis produkts var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Skropstas nedrīkst krāsot, ja patērētājam:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu vai skropstu krāsošanas ir bijusi jebkāda alerģiska reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu vai skropstu krāsošanas ir bijusi jebkāda alerģiska reakcija,

| — | agrāk ir bijusi alerģiska reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs. |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi alerģiska reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.

Ja līdzeklis iekļūst acīs, tūlīt izskalot.”

245

2-[(3-amino-4-metoksifenil) amino]etanols un tā sulfāts

2-Amino-4-Hydroxyethylaminoanisole

2-Amino-4-Hydroxyethylaminoanisole sulfate

83763-47-7 /

83763-48-8

280-733-2 /

280-734-8

| a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

Saistībā ar a) un b): Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos matos vai uz skropstām lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 1,5 % (kā sulfāts)

| — | Nelietot ar nitrozējošiem aģentiem |
| --- | --- |

—

Nelietot ar nitrozējošiem aģentiem

| — | Maksimālais nitrozamīnu saturs: 50 μg/kg |
| --- | --- |

—

Maksimālais nitrozamīnu saturs: 50 μg/kg

| — | Glabāt traukos, kas nesatur nitrītus |
| --- | --- |

—

Glabāt traukos, kas nesatur nitrītus

| a) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

| b) | Kosmētikas līdzekļi, kas paredzēti skropstu krāsošanai |
| --- | --- |

b)

Kosmētikas līdzekļi, kas paredzēti skropstu krāsošanai

| b) | Tikai profesionālai lietošanai. |
| --- | --- |

b)

Tikai profesionālai lietošanai.

| b) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Tikai profesionālai lietošanai.

  Šis produkts var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Skropstas nedrīkst krāsot, ja patērētājam:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

b)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“Tikai profesionālai lietošanai.

ImageŠis produkts var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Skropstas nedrīkst krāsot, ja patērētājam:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu vai skropstu krāsošanas ir bijusi jebkāda alerģiska reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu vai skropstu krāsošanas ir bijusi jebkāda alerģiska reakcija,

| — | agrāk ir bijusi alerģiska reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs. |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi alerģiska reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.

Ja līdzeklis iekļūst acīs, tūlīt izskalot.” ”

| 10) | iekļauj šādu 265. līdz 285. ierakstu:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “265 | 1,4-diaminoantrakvinons | Disperse Violet 1 | 128-95-0 | 204-922-6 | Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos | 0,5% | Izkliedētā sarkanā 15 piemaisījums izkliedētajā violetajā 1 matu krāsošanas līdzekļos jābūt <1 % (w/w). | |
| 266 | 2-[(4-amino-2-nitrofenil)amino]etanols | HC Red No 3 | 2871-01-4 | 220-701-7 | a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |

10)

iekļauj šādu 265. līdz 285. ierakstu:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

“265

1,4-diaminoantrakvinons

Disperse Violet 1

128-95-0

204-922-6

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

0,5%

Izkliedētā sarkanā 15 piemaisījums izkliedētajā violetajā 1 matu krāsošanas līdzekļos jābūt <1 % (w/w).

266

2-[(4-amino-2-nitrofenil)amino]etanols

HC Red No 3

2871-01-4

220-701-7

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| a) | Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 0,45 %. |
| --- | --- |

a)

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 0,45 %.

Saistībā ar a):

Uz etiķetes jānorāda: sajaukšanas proporcijas.

| b) | Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

b)

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| b) | 3,0 % |
| --- | --- |

b)

3,0 %

Saistībā ar a) un b):

| — | Nelietot ar nitrozējošiem aģentiem |
| --- | --- |

—

Nelietot ar nitrozējošiem aģentiem

| — | Maksimālais nitrozamīnu saturs: 50 μg/kg |
| --- | --- |

—

Maksimālais nitrozamīnu saturs: 50 μg/kg

| — | Glabāt traukos, kas nesatur nitrītus |
| --- | --- |

—

Glabāt traukos, kas nesatur nitrītus

Saistībā ar a) un b):

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju. Izlasīt un ievērot norādījumus. Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

| — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- |

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

267

[7-hidroksi-8-[(2-metoksifenil)azo]-2-naftil]trimetilamonija hlorīds

Basic Red 76

68391-30-0

269-941-4

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

2,0%

268

2-[[4-(dimetilamino)fenil]azo]-1,3-dimetil-1H-imidazolija hlorīds

Basic Red 51

77061-58-6

278-601-4

| a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| a) | Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 0,5 %. |
| --- | --- |

a)

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 0,5 %.

| a) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

| b) | Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

b)

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| b) | 1,0 % |
| --- | --- |

b)

1,0 %

269

fenol, 2-amino-5-etil-, hidrohlorīds

2-Amino-5-Ethylphenol HCl

149861-22-3

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 1,0%.

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

| — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- |

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

270

fluorescīns, 2',4',5',7'-tetrabrom-4,5,6,7-tetrahlor-, dinātrija sāls (CI 45410)

Acid Red 92

18472-87-2

242-355-6

| a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| a) | Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 2,0 %. |
| --- | --- |

a)

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 2,0 %.

| a) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

| b) | Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

b)

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| b) | 0,4 % |
| --- | --- |

b)

0,4 %

271

(1), (2) un (3) maisījums izkliedētājā (lignosulfāts):

Disperse Blue 377 is a mixture of three dyes:

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

2,0%

| (1) | 1,4-bis[(2-hidroksietil)amino]-9,10-antracēndions |
| --- | --- |

(1)

1,4-bis[(2-hidroksietil)amino]-9,10-antracēndions

| (1) | 1,4-bis[(2-hydroxyethyl)amino]anthra-9,10-quinone |
| --- | --- |

(1)

| (1) | 4471-41-4 |
| --- | --- |

(1)

4471-41-4

| (1) | 224-743-7 |
| --- | --- |

(1)

224-743-7

| (2) | 1-[(2-hidroksietil)amino]-4-[(3-hidroksipropil)amino]-9,10-antracēndions |
| --- | --- |

(2)

1-[(2-hidroksietil)amino]-4-[(3-hidroksipropil)amino]-9,10-antracēndions

| (2) | 1-[(2-hydroxyethyl)amino]-4-[(3-hydroxypropyl)amino]anthra-9,10-quinone |
| --- | --- |

(2)

| (2) | 67674-26-4 |
| --- | --- |

(2)

67674-26-4

| (2) | 266-865-3 |
| --- | --- |

(2)

266-865-3

| (3) | 1,4-bis[(3-hidroksipropil)amino]-9,10-antracēndions |
| --- | --- |

(3)

1,4-bis[(3-hidroksipropil)amino]-9,10-antracēndions

| (3) | 1,4-bis[(3-hydroxypropyl)amino]anthra-9,10-quinone |
| --- | --- |

(3)

| (3) | 67701-36-4 |
| --- | --- |

(3)

67701-36-4

| (3) | 266-954-7 |
| --- | --- |

(3)

266-954-7

272

4-aminofenols

p-Aminophenol

123-30-8

204-616-2

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 0,9 %.

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

| — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- |

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

273

4,5-diamino-1-(2-hidroksietil)-1H-pirazola sulfāts (1:1)

1-Hydroxyethyl-4,5-Diamino Pyrazole Sulfate

155601-30-2

429-300-3

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 3,0 %.

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

| — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- |

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

274

Hinolīnija, 4-formil-1-metil-, sāls ar 4-metilbenzēn sulfonskābi (1:1)

4-Formyl-1-Methylquinolinium-p-Toluenesulfonate

223398-02-5

453-790-8

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 2,5%.

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

| — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- |

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

275

Piridīns, 1-metil-4-[( metilfenilhidrazon)metil]-, metilsulfāts

Basic Yellow 87

68259-00-7

269-503-2

| a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| a) | Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 1,0 %. |
| --- | --- |

a)

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 1,0 %.

| a) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

| b) | Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

b)

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| b) | 1,0 % |
| --- | --- |

b)

1,0 %

276

2-[[4-(aminofenil)azo]-1,3-dimetil-1H-imidazolija hlorīds

Basic Orange 31

97404-02-9

306-764-4

| a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| a) | Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 0,5 %. |
| --- | --- |

a)

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 0,5 %.

| a) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

| b) | Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

b)

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| b) | 1,0 % |
| --- | --- |

b)

1,0 %

277

2,6-piridīndiamīns, 3-(3-piridinilazo)-

2,6-Diamino-3-((Pyridine-3-yl)azo)Pyridine

28365-08-4

421-430-9

| a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| a) | Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 0,25 %. |
| --- | --- |

a)

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 0,25 %.

| a) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

| b) | Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

b)

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| b) | 0,25 % |
| --- | --- |

b)

0,25 %

278

4-((4-amino-3-metilfenil)(4-imino-3-metil-2,5-cikloheksadiēn-1-ilidēn)metil)-2-metilfenilamīna monohidrohlorīds (CI 42520)

Basic Violet 2

3248-91-7

221-831-7

| a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| a) | Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 1,0 %. |
| --- | --- |

a)

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 1,0 %.

| a) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

| b) | Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

b)

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| b) | 0,5 % |
| --- | --- |

b)

0,5 %

279

2,3-diamīn-6,7-dihidro-1H,5H-pirazol[1,2-a] pirazol-1-ona dimetānsulfonāts

2,3-Diaminodihydropyrazolopyrazolone Dimethosulfonate

857035-95-1

469-500-8

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 2,0 %.

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

| — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- |

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

280

2-amino-4,6-dinitrofenola un 2-amino-4,6-dinitrofenola, nātrija sāls

Picramic Acid and Sodium Picramate

96-91-3

831-52-7

202-544-6

212-603-8

| a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| a) | Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 0,6 %. |
| --- | --- |

a)

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 0,6 %.

| a) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

| b) | Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

b)

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| b) | 0,6 % |
| --- | --- |

b)

0,6 %

281

1-metilamino-2-nitro-5-(2,3-dihidroksi-propiloksi)-benzols

2-Nitro-5-Glyceryl Methylaniline

80062-31-3

279-383-3

| a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| a) | Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 0,8 %. |
| --- | --- |

a)

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 0,8 %.

| a) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

| b) | Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

b)

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| b) | 1,0 % |
| --- | --- |

b)

1,0 %

Saistībā ar a) un b):

| — | Nelietot ar nitrozējošiem aģentiem |
| --- | --- |

—

Nelietot ar nitrozējošiem aģentiem

| — | Maksimālais nitrozamīnu saturs: 50 μg/kg |
| --- | --- |

—

Maksimālais nitrozamīnu saturs: 50 μg/kg

| — | Glabāt traukos, kas nesatur nitrītus |
| --- | --- |

—

Glabāt traukos, kas nesatur nitrītus

282

1-propānamīns, 3-[[9,10-dihidro-4-(metilamino)-9,10-diokso-1-antracēnil] amino]-N,N-dimetil-N-propil-, bromīds

HC Blue 16

502453-61-4

481-170-7

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

3,0%

| — | Nelietot ar nitrozējošiem aģentiem |
| --- | --- |

—

Nelietot ar nitrozējošiem aģentiem

| — | Maksimālais nitrozamīnu saturs: 50 μg/kg |
| --- | --- |

—

Maksimālais nitrozamīnu saturs: 50 μg/kg

| — | Glabāt traukos, kas nesatur nitrītus |
| --- | --- |

—

Glabāt traukos, kas nesatur nitrītus

283

3-amino-2-hlor-6-metilfenols

3-amino-4-hlor-6-metilfenola hidrohlorīds

5-Amino-6-Chloro-o-Cresol

5-Amino-6-Chloro-o-Cresol HCl

84540-50-1

80419-48-3

283-144-9

| a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| a) | Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 1,0 %. |
| --- | --- |

a)

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 1,0 %.

| a) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

| b) | Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

b)

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| b) | 0,5 % |
| --- | --- |

b)

0,5 %

284

fenol, 2,2'-metilēn-bis[4-amino], dihidrohlorīds

2,2'-Methylenebis-4-aminophenol HCl

27311-52-0

63969-46-0

440-850-3

| a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| a) | Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 1,0 %. |
| --- | --- |

a)

Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 1,0 %.

| a) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

| b) | Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

b)

Krāsviela matu krāsošanai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

| b) | 1,0 % |
| --- | --- |

b)

1,0 %

285

piridīn-2,6-diildiamīns

2,6-Diaminopyridine

141-86-6

205-507-2

| a) | Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos |
| --- | --- |

a)

Krāsviela matu krāsošanai oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

Saistībā ar a) un b): Pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 0,15 %.

| a) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“ImageMatu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.” |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.”

| b) | Kosmētikas līdzekļi, kas paredzēti skropstu krāsošanai |
| --- | --- |

b)

Kosmētikas līdzekļi, kas paredzēti skropstu krāsošanai

| b) | Tikai profesionālai lietošanai. |
| --- | --- |

b)

Tikai profesionālai lietošanai.

| b) | Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Tikai profesionālai lietošanai.

  Šis produkts var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Skropstas nedrīkst krāsot, ja patērētājam:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |
| --- | --- | --- |

b)

Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“Tikai profesionālai lietošanai.

ImageŠis produkts var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Skropstas nedrīkst krāsot, ja patērētājam:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu vai skropstu krāsošanas ir bijusi jebkāda alerģiska reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu vai skropstu krāsošanas ir bijusi jebkāda alerģiska reakcija,

| — | agrāk ir bijusi alerģiska reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs. |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi alerģiska reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.

Ja līdzeklis iekļūst acīs, tūlīt izskalot.” ”

---

(1)  OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.”

---

| 26.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/67 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/67

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1198/2013

(2013. gada 25. novembris),

ar ko izbeidz antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 330/2013, kas paredz šāda importa reģistrēšanu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 14. un 24. pantu,

pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2012. gada 27. septembrī saņēma sūdzību par iespējamo Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas ražošanas subsidēšanu, kas rada kaitējumu; sūdzību atbilstīgi pamatregulas 10. pantam iesniedza Eiropas Biodīzeļdegvielas padome (“sūdzības iesniedzējs”) tādu ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības biodīzeļdegvielas produkcijas kopapjoma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2012. gada 27. septembrī saņēma sūdzību par iespējamo Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas ražošanas subsidēšanu, kas rada kaitējumu; sūdzību atbilstīgi pamatregulas 10. pantam iesniedza Eiropas Biodīzeļdegvielas padome (“sūdzības iesniedzējs”) tādu ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības biodīzeļdegvielas produkcijas kopapjoma.

| (2) | Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma subsidēšanu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma subsidēšanu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

| (3) | Komisija 2012. gada 10. novembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu Savienībā (2). |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2012. gada 10. novembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu Savienībā (2).

| (4) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus Argentīnā un Indonēzijā, zināmos importētājus, piegādātājus, izplatītājus, lietotājus un apvienības, par kuriem zināms, ka uz tiem attiecas šī procedūra, un Argentīnas un Indonēzijas iestādes. Ieinteresētās personas tika aicinātas rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(4)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus Argentīnā un Indonēzijā, zināmos importētājus, piegādātājus, izplatītājus, lietotājus un apvienības, par kuriem zināms, ka uz tiem attiecas šī procedūra, un Argentīnas un Indonēzijas iestādes. Ieinteresētās personas tika aicinātas rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (5) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(5)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (6) | 2013. gada 10. aprīlī Komisija noteica pienākumu reģistrēt Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu atbilstīgi Komisijas 2013. gada 10. aprīļa Regulai (ES) Nr. 330/2013 (3). |
| --- | --- |

(6)

2013. gada 10. aprīlī Komisija noteica pienākumu reģistrēt Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu atbilstīgi Komisijas 2013. gada 10. aprīļa Regulai (ES) Nr. 330/2013 (3).

2.   SŪDZĪBAS ATSAUKŠANA UN PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

| (7) | Sūdzības iesniedzējs ar Komisijai adresētu 2013. gada 7. oktobra vēstuli oficiāli atsauca sūdzību. |
| --- | --- |

(7)

Sūdzības iesniedzējs ar Komisijai adresētu 2013. gada 7. oktobra vēstuli oficiāli atsauca sūdzību.

| (8) | Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja sūdzība ir atsaukta, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā ar Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja sūdzība ir atsaukta, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā ar Savienības interesēm.

| (9) | Izmeklēšanā netika atklāti apstākļi, kas liecinātu, ka izbeigšana nav Savienības interesēs. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka uzsāktā procedūra būtu jāizbeidz. Par to attiecīgi informēja ieinteresētās personas, un tām bija iespēja izteikt piezīmes. Tomēr Komisija nesaņēma piezīmes, kas liecinātu, ka šāda izbeigšana būtu pretrunā ar Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(9)

Izmeklēšanā netika atklāti apstākļi, kas liecinātu, ka izbeigšana nav Savienības interesēs. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka uzsāktā procedūra būtu jāizbeidz. Par to attiecīgi informēja ieinteresētās personas, un tām bija iespēja izteikt piezīmes. Tomēr Komisija nesaņēma piezīmes, kas liecinātu, ka šāda izbeigšana būtu pretrunā ar Savienības interesēm.

| (10) | Tāpēc Komisija secina, ka antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu Savienībā būtu jāizbeidz. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc Komisija secina, ka antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu Savienībā būtu jāizbeidz.

| (11) | Tāpēc būtu jāizbeidz Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importa reģistrācija, kas noteikta, piemērojot Komisijas Regulas (ES) Nr. 330/2013 1. pantu, un minētā regula jāatceļ, |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc būtu jāizbeidz Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importa reģistrācija, kas noteikta, piemērojot Komisijas Regulas (ES) Nr. 330/2013 1. pantu, un minētā regula jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo izbeidz antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz šādu ražojumu importu: Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kas iegūtas sintēzes un/vai destilācijas procesā, tīrā veidā vai maisījumā, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 un ex 3826 00 90.

2. pants

Muitas dienestiem ir jāpārtrauc importa reģistrācija, kas noteikta, piemērojot Regulas (ES) Nr. 330/2013 1. pantu.

3. pants

Regulu (ES) Nr. 330/2013 atceļ.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 25. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

1

(2)  OV C 342, 10.11.2012., 12. lpp.

2

(3)  OV L 102, 11.4.2013., 13. lpp.

3

---

| 26.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/69 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/69

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1199/2013

(2013. gada 25. novembris),

ar ko apstiprina darbīgo vielu hlorantraniliprolu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu un 78. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunktu darbīgajām vielām, par kurām saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 3. punktu pirms 2011. gada 14. jūnija pieņemts lēmums attiecībā uz apstiprinājuma procedūru un nosacījumiem, piemēro Padomes Direktīvu 91/414/EEK (2). Attiecībā uz hlorantraniliprolu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumi ir izpildīti ar Komisijas Lēmumu 2007/560/EK (3). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunktu darbīgajām vielām, par kurām saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 3. punktu pirms 2011. gada 14. jūnija pieņemts lēmums attiecībā uz apstiprinājuma procedūru un nosacījumiem, piemēro Padomes Direktīvu 91/414/EEK (2). Attiecībā uz hlorantraniliprolu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumi ir izpildīti ar Komisijas Lēmumu 2007/560/EK (3).

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu Īrija 2007. gada 2. februārī saņēma pieteikumu no DuPont de Nemours par darbīgās vielas hlorantraniliprola iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Ar Lēmumu 2007/560/EK tika apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga, proti, principā to var uzskatīt par atbilstošu Direktīvas 91/414/EEK II un III pielikuma prasībām attiecībā uz datiem un informāciju. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu Īrija 2007. gada 2. februārī saņēma pieteikumu no DuPont de Nemours par darbīgās vielas hlorantraniliprola iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Ar Lēmumu 2007/560/EK tika apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga, proti, principā to var uzskatīt par atbilstošu Direktīvas 91/414/EEK II un III pielikuma prasībām attiecībā uz datiem un informāciju.

| (3) | Šīs darbīgās vielas iedarbība uz cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. un 4. punkta noteikumiem attiecībā uz pieteikuma iesniedzēja ierosinātajiem lietojuma veidiem. Izraudzītā ziņotāja dalībvalsts 2010. gada 17. februārī iesniedza novērtējuma ziņojuma projektu. Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 188/2011 (4) 11. panta 6. punktu 2011. gada 11. jūlijā pieteikuma iesniedzējam tika lūgs sniegt papildu informāciju. Papildu informācijas novērtējumu Īrija iesniedza 2011. gada decembrī kā atjauninātu novērtējuma ziņojuma projektu. |
| --- | --- |

(3)

Šīs darbīgās vielas iedarbība uz cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. un 4. punkta noteikumiem attiecībā uz pieteikuma iesniedzēja ierosinātajiem lietojuma veidiem. Izraudzītā ziņotāja dalībvalsts 2010. gada 17. februārī iesniedza novērtējuma ziņojuma projektu. Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 188/2011 (4) 11. panta 6. punktu 2011. gada 11. jūlijā pieteikuma iesniedzējam tika lūgs sniegt papildu informāciju. Papildu informācijas novērtējumu Īrija iesniedza 2011. gada decembrī kā atjauninātu novērtējuma ziņojuma projektu.

| (4) | Šo novērtējuma ziņojuma projektu izskatīja dalībvalstis un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “iestāde”). Iestāde 2013. gada 14. martā iesniedza Komisijai secinājumu par darbīgās vielas hlorantraniliprola (5) pesticīdu riska novērtējumu. Dalībvalstis un Komisija izskatīja novērtējuma ziņojuma projektu un Iestādes secinājumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2013. gada 3. oktobrī tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par hlorantraniliprolu. |
| --- | --- |

(4)

Šo novērtējuma ziņojuma projektu izskatīja dalībvalstis un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “iestāde”). Iestāde 2013. gada 14. martā iesniedza Komisijai secinājumu par darbīgās vielas hlorantraniliprola (5) pesticīdu riska novērtējumu. Dalībvalstis un Komisija izskatīja novērtējuma ziņojuma projektu un Iestādes secinājumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2013. gada 3. oktobrī tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par hlorantraniliprolu.

| (5) | Dažādajās veiktajās pārbaudēs tika konstatēts, ka augu aizsardzības līdzekļi, kas satur hlorantraniliprolu, kopumā ir uzskatāmi par atbilstošiem Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 5. panta 3. punktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietojuma veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tāpēc ir lietderīgi apstiprināt hlorantraniliprolu. |
| --- | --- |

(5)

Dažādajās veiktajās pārbaudēs tika konstatēts, ka augu aizsardzības līdzekļi, kas satur hlorantraniliprolu, kopumā ir uzskatāmi par atbilstošiem Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 5. panta 3. punktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietojuma veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tāpēc ir lietderīgi apstiprināt hlorantraniliprolu.

| (6) | Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, tomēr ir jāparedz atsevišķi nosacījumi un ierobežojumi. Īpaši lietderīgi ir pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, tomēr ir jāparedz atsevišķi nosacījumi un ierobežojumi. Īpaši lietderīgi ir pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju.

| (7) | Pirms apstiprinājuma būtu jāatvēl pietiekami ilgs periods, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties no apstiprināšanas izrietošo jauno prasību izpildei. |
| --- | --- |

(7)

Pirms apstiprinājuma būtu jāatvēl pietiekami ilgs periods, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties no apstiprināšanas izrietošo jauno prasību izpildei.

| (8) | Neskarot saistības, kas apstiprināšanas rezultātā noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, un ņemot vērā īpašo situāciju, ko radījusi pāreja no Direktīvas 91/414/EEK uz Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tomēr būtu jāpiemēro turpmāk minētie nosacījumi. Būtu jāparedz, ka pēc apstiprināšanas dalībvalstīm ir seši mēneši, lai veiktu hlorantraniliprolu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļauju pārskatīšanu. Dalībvalstīm attiecīgi būtu jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc atļaujas. Atkāpjoties no iepriekš minētā termiņa, būtu jāparedz ilgāks laiks, lai iesniegtu un novērtētu visus III pielikumā minētos dokumentus par katru augu aizsardzības līdzekli katram paredzētajam lietojuma veidam un saskaņā ar vienotajiem principiem, kā noteikts Direktīvā 91/414/EEK. |
| --- | --- |

(8)

Neskarot saistības, kas apstiprināšanas rezultātā noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, un ņemot vērā īpašo situāciju, ko radījusi pāreja no Direktīvas 91/414/EEK uz Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tomēr būtu jāpiemēro turpmāk minētie nosacījumi. Būtu jāparedz, ka pēc apstiprināšanas dalībvalstīm ir seši mēneši, lai veiktu hlorantraniliprolu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļauju pārskatīšanu. Dalībvalstīm attiecīgi būtu jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc atļaujas. Atkāpjoties no iepriekš minētā termiņa, būtu jāparedz ilgāks laiks, lai iesniegtu un novērtētu visus III pielikumā minētos dokumentus par katru augu aizsardzības līdzekli katram paredzētajam lietojuma veidam un saskaņā ar vienotajiem principiem, kā noteikts Direktīvā 91/414/EEK.

| (9) | Kā liecina pieredze, kas gūta, Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot darbīgās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3600/92 (6), var rasties grūtības, interpretējot spēkā esošo atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākiem sarežģījumiem, jāprecizē dalībvalstu pienākumi, jo īpaši pienākums pārbaudīt, vai atļaujas turētājam ir piekļuve dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šāds precizējums, salīdzinot ar līdz šim pieņemtajām direktīvām par grozījumiem minētās direktīvas I pielikumā vai regulās, ar ko apstiprina darbīgās vielas, neparedz jaunus pienākumus ne dalībvalstīm, ne atļauju turētājiem. |
| --- | --- |

(9)

Kā liecina pieredze, kas gūta, Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot darbīgās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3600/92 (6), var rasties grūtības, interpretējot spēkā esošo atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākiem sarežģījumiem, jāprecizē dalībvalstu pienākumi, jo īpaši pienākums pārbaudīt, vai atļaujas turētājam ir piekļuve dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šāds precizējums, salīdzinot ar līdz šim pieņemtajām direktīvām par grozījumiem minētās direktīvas I pielikumā vai regulās, ar ko apstiprina darbīgās vielas, neparedz jaunus pienākumus ne dalībvalstīm, ne atļauju turētājiem.

| (10) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu būtu attiecīgi jāgroza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (7) pielikums. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu būtu attiecīgi jāgroza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (7) pielikums.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas apstiprināšana

Darbīgā viela hlorantraniliprols, kas norādīta I pielikumā, tiek apstiprināta atbilstīgi šajā pielikumā paredzētajiem nosacījumiem.

2. pants

Augu aizsardzības līdzekļu atkārtota novērtēšana

1.   Dalībvalstis saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecīgā gadījumā līdz 2014. gada 31. oktobrim groza vai atsauc spēkā esošās atļaujas darbīgo vielu hlorantraniliprolu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem.

Tās līdz minētajai dienai īpaši pārbauda, vai ir izpildīti šīs regulas I pielikuma nosacījumi, izņemot tos, kas norādīti minētā pielikuma īpašo noteikumu ailē, un vai atļaujas turētājam saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 13. panta 1. līdz 4. punkta un Regulas (EK) Nr. 1107/2009 62. panta nosacījumiem ir tāda dokumentācija vai piekļuve tādai dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, attiecībā uz katru atļauto augu aizsardzības līdzekli, kas satur hlorantraniliprolu kā vienīgo darbīgo vielu vai vienu no vairākām darbīgajām vielām, kuras visas vēlākais līdz 2014. gada 30. aprīlim ir iekļautas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumā, dalībvalstis atkārtoti novērtē šo līdzekli saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētajiem vienotajiem principiem, pamatojoties uz dokumentāciju, kas atbilst Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma prasībām, un ņemot vērā šīs regulas I pielikuma aili “Īpaši noteikumi”. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, tās nosaka, vai līdzeklis atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

Pēc tam, kad tas ir noteikts, dalībvalstis rīkojas šādi:

| a) | ja hlorantraniliprols ir vienīgā darbīgā viela līdzeklī, vajadzības gadījumā atļauju groza vai atsauc vēlākais līdz 2015. gada 31. oktobrim; vai |
| --- | --- |

a)

ja hlorantraniliprols ir vienīgā darbīgā viela līdzeklī, vajadzības gadījumā atļauju groza vai atsauc vēlākais līdz 2015. gada 31. oktobrim; vai

| b) | ja līdzeklis satur hlorantraniliprolu kā vienu no vairākām darbīgajām vielām, atļauju vajadzības gadījumā groza vai atsauc vēlākais līdz 2015. gada 31. oktobrim vai līdz datumam, kas šādai grozīšanai vai atsaukšanai paredzēts attiecīgajā tiesību aktā vai aktos, ar kuriem attiecīgā viela vai vielas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā vai ar kuriem minētā viela vai vielas apstiprinātas, izvēloties vēlāko no šiem datumiem. |
| --- | --- |

b)

ja līdzeklis satur hlorantraniliprolu kā vienu no vairākām darbīgajām vielām, atļauju vajadzības gadījumā groza vai atsauc vēlākais līdz 2015. gada 31. oktobrim vai līdz datumam, kas šādai grozīšanai vai atsaukšanai paredzēts attiecīgajā tiesību aktā vai aktos, ar kuriem attiecīgā viela vai vielas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā vai ar kuriem minētā viela vai vielas apstiprinātas, izvēloties vēlāko no šiem datumiem.

3. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

4. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. maija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 25. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2007. gada 2. augusta Lēmums 2007/560/EK, ar ko principā atzīst par pilnīgu dokumentāciju, kura iesniegta sīkākai pārbaudei saistībā ar hlorantraniliprola, heptamaloksiglukāna, spirotetramāta un Helicoverpa armigera kodolu poliedrozes vīrusa iespējamo iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā (OV L 213, 15.8.2007., 29. lpp.).

3

Helicoverpa armigera

(4)  Komisijas 2011. gada 25. februāra Regula (ES) Nr. 188/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Direktīvai 91/414/EEK attiecībā uz to darbīgo vielu novērtēšanu, kuras nav bijušas tirgū divus gadus pēc minētās direktīvas paziņošanas (OV L 53, 26.2.2011., 51. lpp.).

4

(5)  EFSA Journal 2013; 11(4):3143. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu

5

EFSA Journal

(6)  Komisijas 1992. gada 11. decembra Regula (EEK) Nr. 3600/92, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus tās darba programmas pirmā posma īstenošanai, kas minēta 8. panta 2. punktā Padomes Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 366, 15.12.1992., 10. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

7

---

I PIELIKUMS

| Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hlorantraniliprols
  CAS Nr. 500008-45-7
  CIPAC Nr. 794 | 3-brom-4′-hlor-1-(3-hlor-2-piridil)-2′-metil-6′-(metilkarbamoil)pirazol-5-karboksanilīds | ≥ 950 g/kg
  Šādi būtiski piemaisījumi tehniskajā materiālā nedrīkst pārsniegt noteiktu robežvērtību: | Acetonitrils: ≤ 3 g/kg |

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

Hlorantraniliprols

CAS Nr. 500008-45-7

CIPAC Nr. 794

3-brom-4′-hlor-1-(3-hlor-2-piridil)-2′-metil-6′-(metilkarbamoil)pirazol-5-karboksanilīds

≥ 950 g/kg

Šādi būtiski piemaisījumi tehniskajā materiālā nedrīkst pārsniegt noteiktu robežvērtību:

Acetonitrils: ≤ 3 g/kg

| | 3-pikolīns ≤ 3 g/kg |
| --- | --- |

3-pikolīns ≤ 3 g/kg

| | Metānsulfoskābe: ≤ 2 g/kg |
| --- | --- |

Metānsulfoskābe: ≤ 2 g/kg

2014. gada 1. maijs

2024. gada 30. aprīlis

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2013. gada 3. oktobrī pabeigtā pārskata ziņojuma secinājumus par hlorantraniliprolu un jo īpaši I un II papildinājumu.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš riskam, kuram pakļauti ūdens organismi un augsnes makroorganismi.

Lietošanas nosacījumos attiecīgā gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

Pieteikuma iesniedzējs sniedz apstiprinošu informāciju par:

| 1) | risku gruntsūdeņiem no darbīgās vielas un tās metabolītiem IN-EQW78 (2-[3-brom-1-(3-hloropiridīn-2-il)-1H-pirazol-5-il]-6-hlor-3,8-dimetilhinazolīn-4(3H)-ons), IN-ECD73 (2,6-dihlor-4-metil-11H-pirido[2,1-b]hinazolīn-11-ons), IN-F6L99 (3-brom-N-metil-1H-pirazol-5-karboksamīds), IN-GAZ70 (2-[3-brom-1-(3-hloropiridīn-2-il)1H-pirazol-5-il]-6-hlor-8- metilhinazolīn-4(1H)-ons) un IN-F9N04 (3-brom-N-(2-karbamoil-4-hlor-6-metilfenil)-1-(3-hloropiridīn-2-il)-1H-pirazol-5-karboksamīds); |
| --- | --- |

1)

risku gruntsūdeņiem no darbīgās vielas un tās metabolītiem IN-EQW78 (2-[3-brom-1-(3-hloropiridīn-2-il)-1H-pirazol-5-il]-6-hlor-3,8-dimetilhinazolīn-4(3H)-ons), IN-ECD73 (2,6-dihlor-4-metil-11H-pirido[2,1-b]hinazolīn-11-ons), IN-F6L99 (3-brom-N-metil-1H-pirazol-5-karboksamīds), IN-GAZ70 (2-[3-brom-1-(3-hloropiridīn-2-il)1H-pirazol-5-il]-6-hlor-8- metilhinazolīn-4(1H)-ons) un IN-F9N04 (3-brom-N-(2-karbamoil-4-hlor-6-metilfenil)-1-(3-hloropiridīn-2-il)-1H-pirazol-5-karboksamīds);

| 2) | risku ūdens organismiem no fotolīzes metabolītiem IN-LBA22 (2-{[(4Z)-2-brom-4H-pirazolo[1,5-d]pirido[3,2-b][1,4]oksazin-4-iliden]amino}-5-hlor-N,3-dimetilbenzamīds), IN-LBA23 (2-[3-brom-1-(3-hidroksipiridīn-2-il)-1H-pirazol-5-il]-6-hlor-3,8-dimetilhinazolīn-4(3H)-ons) un IN-LBA24 (2-(3-brom-1H-pirazol-5-il)-6-hlor-3,8-dimetilhinazolīn-4(3H)-ons). |
| --- | --- |

2)

risku ūdens organismiem no fotolīzes metabolītiem IN-LBA22 (2-{[(4Z)-2-brom-4H-pirazolo[1,5-d]pirido[3,2-b][1,4]oksazin-4-iliden]amino}-5-hlor-N,3-dimetilbenzamīds), IN-LBA23 (2-[3-brom-1-(3-hidroksipiridīn-2-il)-1H-pirazol-5-il]-6-hlor-3,8-dimetilhinazolīn-4(3H)-ons) un IN-LBA24 (2-(3-brom-1H-pirazol-5-il)-6-hlor-3,8-dimetilhinazolīn-4(3H)-ons).

Minēto informāciju pieteikuma iesniedzējs Komisijai, dalībvalstīm un iestādei iesniedz līdz 2016. gada 30. aprīlim.

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma B daļā pievieno šādu ierakstu:

| Numurs | Parastais nosaukums. identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprinājuma datums | Apstiprinājuma termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “62 | Hlorantraniliprols

  CAS Nr. 500008-45-7

  CIPAC Nr. 794 | 3-brom-4’-hlor-1-(3-hlor-2-piridil)-2’-metil-6’-(metilkarbamoils) pirazol-5-karboksanilīds | ≥ 950 g/kg
  Šādi būtiski piemaisījumi tehniskajā materiālā nedrīkst pārsniegt noteiktu robežvērtību: | Acetonitrils: ≤ 3 g/kg |

Numurs

Parastais nosaukums. identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprinājuma datums

Apstiprinājuma termiņa beigas

Īpaši noteikumi

“62

Hlorantraniliprols

CAS Nr. 500008-45-7

CIPAC Nr. 794

3-brom-4’-hlor-1-(3-hlor-2-piridil)-2’-metil-6’-(metilkarbamoils) pirazol-5-karboksanilīds

≥ 950 g/kg

Šādi būtiski piemaisījumi tehniskajā materiālā nedrīkst pārsniegt noteiktu robežvērtību:

Acetonitrils: ≤ 3 g/kg

| | 3-pikolīns ≤ 3 g/kg |
| --- | --- |

3-pikolīns ≤ 3 g/kg

| | Metānsulfoskābe: ≤ 2 g/kg |
| --- | --- |

Metānsulfoskābe: ≤ 2 g/kg

2014. gada 1. maijs

2024. gada 30. aprīlis

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2013. gada 3. oktobrī pabeigtā pārskata ziņojuma secinājumus par hlorantraniliprolu un jo īpaši I un II papildinājumu.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš riskam, kuram pakļauti ūdens organismi un augsnes makroorganismi.

Lietošanas nosacījumos attiecīgā gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

Pieteikuma iesniedzējs sniedz apstiprinošu informāciju par:

| 1) | risku gruntsūdeņiem no darbīgās vielas un tās metabolītiem IN-EQW78 (2-[3-brom-1-(3-hloropiridīn-2-il)-1H-pirazol-5-il]-6-hlor-3,8-dimetilhinazolīn-4(3H)-ons), IN-ECD73 (2,6-dihlor-4-metil-11H-pirido[2,1-b]hinazolīn-11-ons), IN-F6L99 (3-brom-N-metil-1H-pirazol-5-karboksamīds), IN-GAZ70 (2-[3-brom-1-(3-hloropiridīn-2-il)1H-pirazol-5-il]-6-hlor-8-metilhinazolīn-4(1H)-ons) un IN-F9N04 (3-brom-N-(2-karbamoil-4-hlor-6-metilfenil)-1-(3-hloropiridīn-2-il)-1H-pirazol-5-karboksamīds); |
| --- | --- |

1)

risku gruntsūdeņiem no darbīgās vielas un tās metabolītiem IN-EQW78 (2-[3-brom-1-(3-hloropiridīn-2-il)-1H-pirazol-5-il]-6-hlor-3,8-dimetilhinazolīn-4(3H)-ons), IN-ECD73 (2,6-dihlor-4-metil-11H-pirido[2,1-b]hinazolīn-11-ons), IN-F6L99 (3-brom-N-metil-1H-pirazol-5-karboksamīds), IN-GAZ70 (2-[3-brom-1-(3-hloropiridīn-2-il)1H-pirazol-5-il]-6-hlor-8-metilhinazolīn-4(1H)-ons) un IN-F9N04 (3-brom-N-(2-karbamoil-4-hlor-6-metilfenil)-1-(3-hloropiridīn-2-il)-1H-pirazol-5-karboksamīds);

| 2) | risku ūdens organismiem no fotolīzes metabolītiem IN-LBA22 (2-{[(4Z)-2-brom-4H-pirazolo[1,5-d][pirido[3,2-b][1,4]oksazīn-4-iliden]amino}-5-hlor-N,3-dimetilbenzamīds), IN-LBA23 (2-[3-brom-1-(3-hidroksipiridīn-2-il)-1-H-pirazol-5-il]-6-hlor-3,8-dimetilhinazolīn-4(3H)-ons) un IN-LBA24 (2-(3-brom-1H-pirazol-5-il)-6-hlor-3,8-dimethilhinazolīn-4)(3H)-ons). |
| --- | --- |

2)

risku ūdens organismiem no fotolīzes metabolītiem IN-LBA22 (2-{[(4Z)-2-brom-4H-pirazolo[1,5-d][pirido[3,2-b][1,4]oksazīn-4-iliden]amino}-5-hlor-N,3-dimetilbenzamīds), IN-LBA23 (2-[3-brom-1-(3-hidroksipiridīn-2-il)-1-H-pirazol-5-il]-6-hlor-3,8-dimetilhinazolīn-4(3H)-ons) un IN-LBA24 (2-(3-brom-1H-pirazol-5-il)-6-hlor-3,8-dimethilhinazolīn-4)(3H)-ons).

Minēto informāciju pieteikuma iesniedzējs Komisijai, dalībvalstīm un iestādei iesniedz līdz 2016. gada 30. aprīlim.”

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

1

---

| 26.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/74

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1200/2013

(2013. gada 25. novembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Cozza di Scardovari (ACVN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu „Cozza di Scardovari”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu „Cozza di Scardovari”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums „Cozza di Scardovari” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums „Cozza di Scardovari” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas pielikumā minētais nosaukums ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 25. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV C 170, 15.6.2013., 51. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.7. grupa.   Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

ITĀLIJA

Cozza di Scardovari (ACVN)

---

| 26.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/76 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/76

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1201/2013

(2013. gada 25. novembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 25. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 50,7 |
| MA | 43,6 |
| MK | 36,9 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 49,1 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| TR | 87,8 |
| ZZ | 64,7 |
| 0709 93 10 | MA | 139,9 |
| TR | 106,8 |
| ZZ | 123,4 |
| 0805 20 10 | MA | 80,5 |
| TR | 76,1 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 81,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PK | 59,4 |
| SZ | 56,2 |
| TR | 75,4 |
| UY | 56,2 |
| ZA | 192,9 |
| ZZ | 88,0 |
| 0805 50 10 | TR | 71,6 |
| ZZ | 71,6 |
| 0808 10 80 | BA | 54,0 |
| MK | 41,5 |
| US | 130,4 |
| ZA | 162,0 |
| ZZ | 97,0 |
| 0808 30 90 | TR | 123,6 |
| ZZ | 123,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

50,7

MA

43,6

MK

36,9

TR

65,0

ZZ

49,1

0707 00 05

AL

41,5

TR

87,8

ZZ

64,7

0709 93 10

MA

139,9

TR

106,8

ZZ

123,4

0805 20 10

MA

80,5

TR

76,1

ZA

87,1

ZZ

81,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PK

59,4

SZ

56,2

TR

75,4

UY

56,2

ZA

192,9

ZZ

88,0

0805 50 10

TR

71,6

ZZ

71,6

0808 10 80

BA

54,0

MK

41,5

US

130,4

ZA

162,0

ZZ

97,0

0808 30 90

TR

123,6

ZZ

123,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 26.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/78 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/78

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 14. oktobris)

par Savienības finansiālo ieguldījumu Horvātijas izstrādātajā zvejas kontroles programmā 2013. gadam

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6606)

(Autentisks ir tikai teksts horvātu valodā)

(2013/673/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 861/2006, ar ko nosaka Kopienas finanšu pasākumus kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanai un jūras tiesību jomā (1), un jo īpaši tās 21. pantu,

tā kā:

| (1) | Horvātija 2013. gada 1. jūlijā kļuva par Eiropas Savienības dalībvalsti. |
| --- | --- |

(1)

Horvātija 2013. gada 1. jūlijā kļuva par Eiropas Savienības dalībvalsti.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 861/2006 20. pantu Horvātija ir iesniegusi Komisijai zvejas kontroles programmu 2013. gadam kopā ar pieteikumu Savienības finanšu ieguldījumam par izdevumiem, kas saistīti ar šajā programmā ietverto projektu īstenošanu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 861/2006 20. pantu Horvātija ir iesniegusi Komisijai zvejas kontroles programmu 2013. gadam kopā ar pieteikumu Savienības finanšu ieguldījumam par izdevumiem, kas saistīti ar šajā programmā ietverto projektu īstenošanu.

| (3) | Uz Savienības finansējumu var pretendēt, iesniedzot pieteikumus par darbībām, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 861/2006 8. panta a) punktā. |
| --- | --- |

(3)

Uz Savienības finansējumu var pretendēt, iesniedzot pieteikumus par darbībām, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 861/2006 8. panta a) punktā.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt Savienības finansiālā ieguldījuma maksimālo summu un likmi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 861/2006 15. pantā noteiktajiem limitiem un paredzēt nosacījumus, ar kādiem var piešķirt šādu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt Savienības finansiālā ieguldījuma maksimālo summu un likmi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 861/2006 15. pantā noteiktajiem limitiem un paredzēt nosacījumus, ar kādiem var piešķirt šādu ieguldījumu.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 861/2006 21. panta 2. punktu Horvātija tika aicināta iesniegt programmu, kas saistīta ar finansējumu prioritārajām jomām, kuras Komisija noteikusi 2013. gada 25. janvāra vēstulē, t. i., projektiem, kuru mērķis ir īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (2) attiecībā uz kontroli, dzinēja jaudas mērīšanu un zvejas produktu izsekojamību. Prasības, kas jāievēro operatoriem un/vai dalībvalstīm, kuras veic ieguldījumus izsekojamības projektos, Komisija noteica 2012. gada 14. maija vēstulē. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 861/2006 21. panta 2. punktu Horvātija tika aicināta iesniegt programmu, kas saistīta ar finansējumu prioritārajām jomām, kuras Komisija noteikusi 2013. gada 25. janvāra vēstulē, t. i., projektiem, kuru mērķis ir īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (2) attiecībā uz kontroli, dzinēja jaudas mērīšanu un zvejas produktu izsekojamību. Prasības, kas jāievēro operatoriem un/vai dalībvalstīm, kuras veic ieguldījumus izsekojamības projektos, Komisija noteica 2012. gada 14. maija vēstulē.

| (6) | Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā budžeta ierobežojumus, programmu pieteikumi par Savienības finansējumu tādām ar prioritārajām jomām nesaistītām darbībām kā, piemēram, zvejas kuģu aprīkošana ar automātiskās identifikācijas sistēmām (AIS) un apmācību projekti, kas nav saistīti ar dalībvalsts īstenotās kontroles sistēmas uzlabošanu, tika noraidīti, jo tie neietilpst iepriekš noteiktajās prioritārajās jomās. |
| --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā budžeta ierobežojumus, programmu pieteikumi par Savienības finansējumu tādām ar prioritārajām jomām nesaistītām darbībām kā, piemēram, zvejas kuģu aprīkošana ar automātiskās identifikācijas sistēmām (AIS) un apmācību projekti, kas nav saistīti ar dalībvalsts īstenotās kontroles sistēmas uzlabošanu, tika noraidīti, jo tie neietilpst iepriekš noteiktajās prioritārajās jomās.

| (7) | Attiecībā uz izsekojamības projektiem ir svarīgi nodrošināt, lai tos izstrādātu, pamatojoties uz starptautiski atzītiem standartiem, kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 404/2011 (3) 67. panta 8. punktā. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz izsekojamības projektiem ir svarīgi nodrošināt, lai tos izstrādātu, pamatojoties uz starptautiski atzītiem standartiem, kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 404/2011 (3) 67. panta 8. punktā.

| (8) | Horvātijas pieteikums Savienības finansējuma saņemšanai ir izvērtēts, ņemot vērā tā atbilstību noteikumiem, kas izklāstīti Komisijas 2007. gada 11. aprīļa Regulā (EK) Nr. 391/2007, ar kuru paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 861/2006 attiecībā uz dalībvalstu izdevumiem, kas radušies, ieviešot kopējai zivsaimniecības politikai piemērojamās uzraudzības un kontroles sistēmas (4). |
| --- | --- |

(8)

Horvātijas pieteikums Savienības finansējuma saņemšanai ir izvērtēts, ņemot vērā tā atbilstību noteikumiem, kas izklāstīti Komisijas 2007. gada 11. aprīļa Regulā (EK) Nr. 391/2007, ar kuru paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 861/2006 attiecībā uz dalībvalstu izdevumiem, kas radušies, ieviešot kopējai zivsaimniecības politikai piemērojamās uzraudzības un kontroles sistēmas (4).

| (9) | Tiecoties veicināt investīcijas Komisijas noteiktajās prioritārajās darbībās un ņemot vērā finanšu krīzes negatīvo ietekmi uz dalībvalstu budžetu, izdevumiem, kuri saistīti ar iepriekš minētajām prioritārajām jomām un uz kuriem attiecas šis finansēšanas lēmums, būtu jāpiemēro augsta līdzfinansējuma likme, nepārsniedzot Regulas (EK) Nr. 861/2006 15. pantā noteiktos limitus. |
| --- | --- |

(9)

Tiecoties veicināt investīcijas Komisijas noteiktajās prioritārajās darbībās un ņemot vērā finanšu krīzes negatīvo ietekmi uz dalībvalstu budžetu, izdevumiem, kuri saistīti ar iepriekš minētajām prioritārajām jomām un uz kuriem attiecas šis finansēšanas lēmums, būtu jāpiemēro augsta līdzfinansējuma likme, nepārsniedzot Regulas (EK) Nr. 861/2006 15. pantā noteiktos limitus.

| (10) | Lai varētu saņemt ieguldījumu par automātiskās lokalizācijas ierīcēm, tām būtu jāatbilst prasībām, kas noteiktas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 404/2011. |
| --- | --- |

(10)

Lai varētu saņemt ieguldījumu par automātiskās lokalizācijas ierīcēm, tām būtu jāatbilst prasībām, kas noteiktas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 404/2011.

| (11) | Lai varētu saņemt ieguldījumu par elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas ierīcēm, kas uzstādītas uz zvejas kuģiem, tām būtu jāatbilst prasībām, kas noteiktas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 404/2011. |
| --- | --- |

(11)

Lai varētu saņemt ieguldījumu par elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas ierīcēm, kas uzstādītas uz zvejas kuģiem, tām būtu jāatbilst prasībām, kas noteiktas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 404/2011.

| (12) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets

Šajā lēmumā paredzēts Savienības 2013. gada finansiālais ieguldījums to izdevumu segšanā, kas Horvātijai radušies, ieviešot uzraudzības un kontroles sistēmas, kuras piemērojamas saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (KZP), kā minēts Regulas (EK) Nr. 861/2006 8. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

2. pants

Neizpildīto saistību slēgšana

Visus maksājumus, attiecībā uz kuriem pieprasa atlīdzinājumu, Horvātija veic līdz 2017. gada 30. jūnijam. Maksājumi, kas veikti pēc minētā termiņa beigām, nav atlīdzināmi. Budžeta apropriācijas, kas saistītas ar šo lēmumu, atceļ vēlākais līdz 2018. gada 31. decembrim.

3. pants

Jaunās tehnoloģijas un IT tīkli

1.   Izdevumus, kas radušies saistībā ar I pielikumā minētajiem projektiem, ieviešot jaunas tehnoloģijas un IT tīklus, lai notiktu efektīva un droša datu vākšana un pārvaldība saistībā ar zvejas darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību, kā arī verificējot dzinēju jaudu, kompensē ar finansiālu ieguldījumu 90 % apmērā no attiecināmajiem izdevumiem, nepārsniedzot minētajā pielikumā noteiktos limitus.

2.   Projektu HR/13/05, kas minēts I pielikumā un saistīts ar mērierīcēm un svariem, kompensē ar finansiālu ieguldījumu 50 % apmērā no attiecināmajiem izdevumiem, nepārsniedzot minētajā pielikumā noteiktos limitus.

4. pants

Automātiskās lokalizācijas ierīces

1.   Izdevumus, kas radušies saistībā ar II pielikumā minētajiem projektiem, iegādājoties automātiskās lokalizācijas ierīces un aprīkojot ar tām zvejas kuģus, lai zvejas uzraudzības centrs ar kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) palīdzību tos varētu uzraudzīt no attāluma, kompensē ar finansiālu ieguldījumu 90 % apmērā no attiecināmajiem izdevumiem, nepārsniedzot minētajā pielikumā noteiktos limitus.

2.   Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 1. punktā, aprēķina, pamatojoties uz summu, kas nepārsniedz EUR 2 500 par kuģi.

3.   Lai 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu varētu saņemt par automātiskajām lokalizācijas ierīcēm, tām jāatbilst Komisijas Regulā (EK) Nr. 2244/2003 (5) noteiktajām prasībām.

5. pants

Elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas

Izdevumus, kas radušies saistībā ar III pielikumā minētajiem projektiem par elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmām (ERS) nepieciešamo komponentu izstrādi, iegādi un uzstādīšanu, kā arī attiecīgo tehnisko palīdzību, lai notiktu efektīva un droša datu apmaiņa saistībā ar zvejas darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību, kompensē ar finansiālu ieguldījumu 90 % apmērā no attiecināmajiem izdevumiem, nepārsniedzot minētajā pielikumā noteiktos limitus.

6. pants

Elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas ierīces

1.   Izdevumus, kas radušies saistībā ar IV pielikumā minētajiem projektiem, iegādājoties elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas ierīces un aprīkojot ar tām zvejas kuģus, lai kuģi varētu elektroniski reģistrēt un paziņot zvejas uzraudzības centram datus par zvejas darbībām, kompensē ar finansiālu ieguldījumu 90 % apmērā no attiecināmajiem izdevumiem, nepārsniedzot minētajā pielikumā noteiktos limitus.

2.   Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 1. punktā, aprēķina, pamatojoties uz summu, kas nepārsniedz EUR 3 000 par kuģi.

3.   Lai varētu saņemt finansiālu ieguldījumu par ERS ierīcēm, tām jāatbilst Īstenošanas regulā (ES) Nr. 404/2011 noteiktajām prasībām.

7. pants

Savienības kopējais maksimālais ieguldījums Horvātijai

Plānotie izdevumi, to attiecināmā daļa un Savienības maksimālais ieguldījums Horvātijai ir šāds:

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts | Nacionālajā zvejas kontroles programmā plānotie izdevumi | Izdevumi par projektiem, kuri atlasīti saskaņā ar šo lēmumu | Maksimālais Savienības ieguldījums |
| Horvātija | 817 000 | 618 000 | 522 600 |
| Kopā | 817 000 | 618 000 | 522 600 |

(EUR)

Dalībvalsts

Nacionālajā zvejas kontroles programmā plānotie izdevumi

Izdevumi par projektiem, kuri atlasīti saskaņā ar šo lēmumu

Maksimālais Savienības ieguldījums

Horvātija

817 000

618 000

522 600

Kopā

817 000

618 000

522 600

8. pants

Adresāts

Šis lēmums ir adresēts Horvātijas Republikai.

Briselē, 2013. gada 14. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Maria DAMANAKI

---

(1)  OV L 160, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

2

(3)  OV L 112, 30.4.2011., 1. lpp.

3

(4)  OV L 97, 12.4.2007., 30. lpp.

4

(5)  OV L 333, 20.12.2003., 17. lpp.

5

---

I PIELIKUMS

JAUNĀS TEHNOLOĢIJAS UN IT TĪKLI

| (EUR) |
| --- |
| Projekta kods | Nacionālajā zvejas kontroles programmā plānotie izdevumi | Izdevumi par projektiem, kuri atlasīti saskaņā ar šo lēmumu | Maksimālais Savienības ieguldījums |
| HR/13/05 | 84 000 | 84 000 | 42 000 |
| HR/13/07 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Kopā | 184 000 | 184 000 | 132 000 |

(EUR)

Projekta kods

Nacionālajā zvejas kontroles programmā plānotie izdevumi

Izdevumi par projektiem, kuri atlasīti saskaņā ar šo lēmumu

Maksimālais Savienības ieguldījums

HR/13/05

84 000

84 000

42 000

HR/13/07

100 000

100 000

90 000

Kopā

184 000

184 000

132 000

---

II PIELIKUMS

AUTOMĀTISKĀS LOKALIZĀCIJAS IERĪCES

| (EUR) |
| --- |
| Projekta kods | Nacionālajā zvejas kontroles programmā plānotie izdevumi | Izdevumi par projektiem, kuri atlasīti saskaņā ar šo lēmumu | Maksimālais Savienības ieguldījums |
| HR/13/01 | 192 000 | 192 000 | 172 800 |
| HR/13/02 | 192 000 | 0 | 0 |
| Kopā | 384 000 | 192 000 | 172 800 |

(EUR)

Projekta kods

Nacionālajā zvejas kontroles programmā plānotie izdevumi

Izdevumi par projektiem, kuri atlasīti saskaņā ar šo lēmumu

Maksimālais Savienības ieguldījums

HR/13/01

192 000

192 000

172 800

HR/13/02

192 000

0

0

Kopā

384 000

192 000

172 800

---

III PIELIKUMS

ELEKTRONISKĀS REĢISTRĀCIJAS UN ZIŅOŠANAS SISTĒMAS

| (EUR) |
| --- |
| Projekta kods | Nacionālajā zvejas kontroles programmā plānotie izdevumi | Izdevumi par projektiem, kuri atlasīti saskaņā ar šo lēmumu | Maksimālais Savienības ieguldījums |
| HR/13/04 | 50 000 | 50 000 | 45 000 |
| Kopā | 50 000 | 50 000 | 45 000 |

(EUR)

Projekta kods

Nacionālajā zvejas kontroles programmā plānotie izdevumi

Izdevumi par projektiem, kuri atlasīti saskaņā ar šo lēmumu

Maksimālais Savienības ieguldījums

HR/13/04

50 000

50 000

45 000

Kopā

50 000

50 000

45 000

---

IV PIELIKUMS

ELEKTRONISKĀS REĢISTRĀCIJAS UN ZIŅOŠANAS IERĪCES

| (EUR) |
| --- |
| Projekta kods | Nacionālajā zvejas kontroles programmā plānotie izdevumi | Izdevumi par projektiem, kuri atlasīti saskaņā ar šo lēmumu | Maksimālais Savienības ieguldījums |
| HR/13/03 | 192 000 | 192 000 | 172 800 |
| Kopā | 192 000 | 192 000 | 172 800 |

(EUR)

Projekta kods

Nacionālajā zvejas kontroles programmā plānotie izdevumi

Izdevumi par projektiem, kuri atlasīti saskaņā ar šo lēmumu

Maksimālais Savienības ieguldījums

HR/13/03

192 000

192 000

172 800

Kopā

192 000

192 000

172 800

---

V PIELIKUMS

MĀCĪBU UN APMAIŅAS PROGRAMMAS

| (EUR) |
| --- |
| Projekta kods | Nacionālajā zvejas kontroles programmā plānotie izdevumi | Izdevumi par projektiem, kuri atlasīti saskaņā ar šo lēmumu | Maksimālais Savienības ieguldījums |
| HR/13/06 | 7 000 | 0 | 0 |
| Kopā | 7 000 | 0 | 0 |

(EUR)

Projekta kods

Nacionālajā zvejas kontroles programmā plānotie izdevumi

Izdevumi par projektiem, kuri atlasīti saskaņā ar šo lēmumu

Maksimālais Savienības ieguldījums

HR/13/06

7 000

0

0

Kopā

7 000

0

0

---

| 26.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/82 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/82

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 25. novembris)

par vadlīnijām attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem I pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/674/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (1) un jo īpaši tās 10. panta 1. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ir svarīgi nodrošināt, ka Savienības tirgū pieejamie kosmētikas līdzekļi, ja tos lieto parastos un saprātīgi paredzamos lietošanas apstākļos, ir droši cilvēku veselībai. Šajā sakarā Regulā (EK) Nr. 1223/2009 noteikts, ka, lai pārliecinātos par kosmētikas līdzekļu drošumu minētajos apstākļos, tiem veic drošuma novērtējumu. |
| --- | --- |

(1)

Ir svarīgi nodrošināt, ka Savienības tirgū pieejamie kosmētikas līdzekļi, ja tos lieto parastos un saprātīgi paredzamos lietošanas apstākļos, ir droši cilvēku veselībai. Šajā sakarā Regulā (EK) Nr. 1223/2009 noteikts, ka, lai pārliecinātos par kosmētikas līdzekļu drošumu minētajos apstākļos, tiem veic drošuma novērtējumu.

| (2) | Komersants, kas noteikts par atbildīgo personu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1223/2009, nodrošina, ka par katru kosmētikas līdzekli, kuru laiž Savienības tirgū, tiek sagatavots kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojums, izmantojot attiecīgo informāciju un ievērojot prasības, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Komersants, kas noteikts par atbildīgo personu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1223/2009, nodrošina, ka par katru kosmētikas līdzekli, kuru laiž Savienības tirgū, tiek sagatavots kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojums, izmantojot attiecīgo informāciju un ievērojot prasības, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikumā.

| (3) | Lai uzlabotu visu uzņēmumu, un jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, izpratni par Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikuma prasībām, minētajā regulā paredzēts, ka Komisijai jāpieņem vajadzīgās vadlīnijas. |
| --- | --- |

(3)

Lai uzlabotu visu uzņēmumu, un jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, izpratni par Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikuma prasībām, minētajā regulā paredzēts, ka Komisijai jāpieņem vajadzīgās vadlīnijas.

| (4) | Šajā lēmumā noteiktas vajadzīgās vadlīnijas attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikumu. Tās izstrādātas sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā noteiktas vajadzīgās vadlīnijas attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikumu. Tās izstrādātas sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu pārstāvjiem.

| (5) | Šīm vadlīnijām vajadzētu palīdzēt atbildīgajām personām ievērot savus tiesību aktos noteiktos pienākumus. Taču ar tām nav paredzēts aizstāt Regulas (EK) Nr. 1223/2009 10. panta 2. punktā prasītā kvalificētā drošuma novērtētāja zināšanas un kompetenci; minētajam novērtētājam jābūt vienīgajam speciālistam, kam atļauts veikt kosmētikas līdzekļa drošuma novērtējumu atbilstīgi I pielikuma B daļai. |
| --- | --- |

(5)

Šīm vadlīnijām vajadzētu palīdzēt atbildīgajām personām ievērot savus tiesību aktos noteiktos pienākumus. Taču ar tām nav paredzēts aizstāt Regulas (EK) Nr. 1223/2009 10. panta 2. punktā prasītā kvalificētā drošuma novērtētāja zināšanas un kompetenci; minētajam novērtētājam jābūt vienīgajam speciālistam, kam atļauts veikt kosmētikas līdzekļa drošuma novērtējumu atbilstīgi I pielikuma B daļai.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šā lēmuma pielikumā sniegtas vadlīnijas, kas uzņēmumiem nodrošina iespēju ievērot prasības, kuras noteiktas I pielikumā Regulai (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2013. gada 25. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 342, 22.12.2009., 59. lpp.

1

---

PIELIKUMS

VADLĪNIJAS ATTIECĪBĀ UZ REGULAS (EK) Nr. 1223/2009 I PIELIKUMU PAR KOSMĒTIKAS LĪDZEKĻA DROŠUMA ZIŅOJUMU

1.   IEVADS

Regulas (EK) Nr. 1223/2009 11. pantā noteikts, ka pirms katra līdzekļa laišanas tirgū par to sagatavo kosmētikas līdzekļa lietu. Kosmētikas līdzekļa lieta vajadzības gadījumā jāatjaunina, un kosmētikas uzraudzības vajadzībām 10 gadus pēc tam, kad pēdējā kosmētikas līdzekļa partija laista tirgū, tai jābūt kompetentajām iestādēm elektroniski vai citādā veidā viegli pieejamai adresē, ko atbildīgā persona norādījusi līdzekļa marķējumā.

Drošuma aspektā svarīgākais kosmētikas līdzekļa lietas elements ir 10. panta 1. punktā minētais kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojums. Pārējie elementi ir skaidrs kosmētikas līdzekļa apraksts, ražošanas metodes apraksts un paziņojums par atbilstību labai ražošanas praksei, deklarētās kosmētikas līdzekļa ietekmes pierādījums un dati par pārbaudēm izmēģinājumos ar dzīvniekiem (1).

Ja atbildīgā persona, kas gatavo kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojumu, nav attiecīgā kosmētikas līdzekļa ražotājs, tai jāpārliecinās, ka tai pieejamas visas tehniskās un zinātniskās prasmes, kas vajadzīgas, lai iegūtu ticamu kosmētikas līdzekļa drošuma informāciju un veiktu pienācīgu drošuma novērtēšanu nolūkā pierādīt tās atbildībā esošā kosmētikas līdzekļa drošumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1223/2009 3. pantu. Tāpēc atbildīgajai personai var būt nepieciešams iesaistīt ne tikai drošuma novērtētāju, bet arī ražotāju, izejvielu piegādātājus un citus tehniskos speciālistus.

Atbildīgajai personai jebkurā gadījumā jānodrošina, ka drošuma novērtējumā ņem vērā paredzēto kosmētikas līdzekļa lietojumu un gaidāmo sistēmisko ekspozīciju galīgajā sastāvā iekļautajām atsevišķajām sastāvdaļām, ka drošuma novērtēšanā izmanto pierādījumu nozīmīguma pieeju, pārskatot attiecīgos datus, kas gūti no visiem esošajiem avotiem, un ka kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojumu pastāvīgi atjaunina, ievērojot attiecīgo papildu informāciju, kas ir gūta pēc kosmētikas līdzekļa laišanas tirgū (2).

Kosmētikas līdzekļa drošuma novērtēšanu, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikuma B daļā, veic kvalificēts drošuma novērtētājs. Atbildīgajai personai un drošuma novērtētājam cieši jāsadarbojas, lai nodrošinātu, ka kosmētikas līdzekļa drošums tiek pienācīgi novērtēts un dokumentēts un novērtējums tiek pastāvīgi atjaunināts. Atbildīgajai personai un drošuma novērtētājam jāievāc visa vajadzīgā informācija, kas prasīta Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikuma A daļā.

Kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojums jāsagatavo pārredzamā veidā, un tam jābūt labi pamatotam un viegli saprotamam.

Kosmētikas līdzekļa drošuma novērtēšana ir speciālista darbs, kuru veido dažādi moduļi un kurā informācija, kas prasīta A daļā, var glabāties dažādās datubāzēs. Kompetento iestāžu ērtībai ziņojumā, kurā jāietver vismaz visa Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikumā norādītā informācija, jāizmanto tādas pašas vai līdzīgas iedaļas. Taču var būt pietiekami katrā iedaļā skaidri norādīt dokumentu, kas satur attiecīgo informāciju un kas ir viegli pieejams elektroniski vai drukātā veidā.

2.   REGULAS (EK) Nr. 1223/2009 I PIELIKUMS. KOSMĒTIKAS LĪDZEKĻA DROŠUMA ZIŅOJUMS

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikumu kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojumā jāietver “vismaz” tā informācija, kas prasīta katrā A daļas un B daļas iedaļā.

A daļas mērķis ir norādīt visus datus, kas vajadzīgi kosmētikas līdzekļa drošuma novērtēšanā, savukārt B daļa atspoguļo, kā no datiem tiek izstrādāti secinājumi par kosmētikas līdzekļa drošumu.

Drošuma ziņojuma struktūrai un saturam jāatbilst Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikuma prasībām. Ja prasītā informācija ziņojumā nav ietverta tieši, ziņojumā jāsniedz norāde uz citu viegli pieejamu avotu.

Atbildīgajai personai ir jānodrošina, ka kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojums tiek pastāvīgi atjaunināts, ievērojot attiecīgo papildu informāciju, kas ir gūta pēc kosmētikas līdzekļa laišanas tirgū (3).

3.   A DAĻA. KOSMĒTIKAS LĪDZEKĻA DROŠUMA INFORMĀCIJA

Kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojuma A daļa paredzēta kosmētikas līdzekļa drošuma pierādīšanā vajadzīgo datu ievākšanai. Šai informācijai jābūt pietiekamai, lai drošuma novērtētājs, pamatojoties uz norādīto bīstamību, varētu skaidri apzināt un kvantificēt iespējamo kosmētikas līdzekļa radīto apdraudējumu cilvēku veselībai. Bīstamības avots var būt, piemēram, izejvielas, ražošanas process, iepakojums, kosmētikas līdzekļa lietošanas apstākļi, mikrobioloģiskā specifikācija, izlietotais daudzums, vielu toksikoloģiskā iedarbība utt.

Tā kā Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikuma A daļā noteikts, ka jāsniedz vismaz tās iedaļās norādītie dati, jebkādas neatbilstības A daļas prasībām jāpamato.

Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikuma A daļā norādīts, “vismaz” kādiem datiem jābūt pieejamiem drošuma novērtētājam, lai varētu veikt drošuma novērtēšanu.

Papildus Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikuma A daļā norādītajam datu minimumam drošuma novērtētājs attiecīgā gadījumā var izmantot arī jebkādus citus datus. Taču drošuma novērtētājs vai atbildīgā persona var uzskatīt, ka – atkarībā no kosmētikas līdzekļa veida – daļa prasīto datu (piemēram, konservēšanas provokatīvā testa rezultāti) kosmētikas līdzekļa drošuma novērtēšanai nav būtiski vai vajadzīgi. Šādā gadījumā konkrētu datu neiekļaušana skaidri jāpamato A daļā, un drošuma novērtētājam šis pamatojums ir jāatkārto un jāapliecina savā pamatojumā B daļā. Atbildīgajai personai jāpārliecinās, ka ir iekļauti vajadzīgie dati vai sniegts to neiekļaušanas pamatojums.

A daļā prasītos datus var gūt no jebkādiem uzticamiem avotiem. Šādi avoti ir, piemēram, piegādātāju dati, zinātniskā literatūra, pieredze darbā ar līdzīgām vai citām kosmētikas līdzekļu kategorijām, rezultāti, kas gūti pētījumos par pašu kosmētikas līdzekli vai tā sastāvā esošajām vielām, pieejamie dati par līdzīgiem kosmētikas līdzekļiem vai datormodeļi. Drošuma ziņojumā jānorāda, kā dati ir saistīti ar attiecīgo kosmētikas līdzekli.

Papildus var palīdzēt arī ES zinātnisko komiteju izdotie norādījumi par riska novērtēšanu (4), kā arī valstu kompetento iestāžu vai profesionālo organizāciju ieteikumi.

3.1.   Kosmētikas līdzekļa kvantitatīvais un kvalitatīvais sastāvs

Šī kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojuma iedaļa paredzēta, lai precīzi norādītu gatavā kosmētikas līdzekļa kvantitatīvo un kvalitatīvo sastāvu, sākot ar izejvielām. Izejvielas ir vielas vai maisījumi, kas izmantoti kosmētikas līdzekļa ražošanā. Jānorāda paredzētā katras vielas funkcija.

Jānorāda viss kosmētikas līdzekļa sastāvs: katras izejvielas nosaukums un identitāte, tostarp ķīmiskais nosaukums, INCI, CAS, Einecs/ELINCS, kad iespējams (kvalitatīvais sastāvs), un katras izejvielas daudzums masas procentos (kvantitatīvais sastāvs). Nevajadzētu izmantot diapazonus, ja vien to izmantošanu nevar pamatot (piemēram, viskozitātes vai pH regulētāju gadījumā). Ja jāizmanto koncentrācijas diapazoni, toksikoloģisko apsvērumu un aprēķinu pamatā jābūt augstākajai koncentrācijas vērtībai. Var būt lietderīgi norādīt arī izejvielu piegādātāju(-us).

Visas vielas (tostarp tieši pievienoti konservanti, antioksidanti, helātveidotājas vielas, bufervielas, šķīdinātāji, citas piedevas utt.), kas ietilpst tādu komerciālu maisījumu sastāvā, kuri piegādāti kā izejvielas, jāidentificē un jākvantificē gatavā līdzekļa sastāvā. Tas attiecas arī uz visām vielām, kas kosmētikas līdzeklim pievienotas netieši, piemēram, konservantiem, ko izmanto izejvielu saglabāšanai. Jānorāda katras vielas paredzētā funkcija.

Ja sastāvā ietilpst vielas ar precīzu ķīmisko sastāvu, jānorāda to daudzums un molekulārās formulas, kā arī to analītiskās specifikācijas (tīrības pakāpe, galveno piemaisījumu identifikācija, izmantotie kritēriji un testēšanas metodes).

Ja sastāvā ietilpst kompleksas sastāvdaļas, jānorāda to īpašības un daudzums, kā arī skaidri jāraksturo maisījums un izmantotie materiāli, lai identificētu vielas to sastāva un ietekmes aspektā (ražošanas un attīrīšanas procesi, tostarp fizikālie, ķīmiskie, enzimātiskie, biotehnoloģiskie un mikrobioloģiskie posmi). Jānorāda izmantotie tīrības kritēriji un pārbaudes metodes. Kompleksas sastāvdaļas ir, piemēram, minerālu, augu, dzīvnieku vai biotehnoloģiskas izcelsmes sastāvdaļas. Attiecībā uz kompleksām sastāvdaļām vajadzīgās informācijas apjoms atkarībā no to īpašībām un izcelsmes ir skaidri norādīts Patērētāju drošības zinātniskās komitejas (SCCS) tehniskajos norādījumos (5).

Iepriekšējā daļā minētais piemērojams arī tad, ja saturs ir maisījums, kurā ietilpst gan vielas ar precīzu ķīmisku sastāvu, gan kompleksas sastāvdaļas.

Ja, lai kosmētikas līdzeklim piešķirtu smaržu (vai garšu) vai maskētu tā nepatīkamo aromātu, tiek izstrādāts un kosmētikas līdzeklim pievienots aromātu (vai garšu) veidojošu sastāvdaļu un funkcionālo komponentu maisījums ar smaržīgām, aromātu pastiprinošām, aizsargājošām vai notušējošām īpašībām, šā maisījuma identifikācijā jāiekļauj tā nosaukums un koda numurs, kā arī piegādātāja nosaukums. Kvalitatīvā un kvantitatīvā informācija par reglamentētām vielām aromātu (vai garšu) veidojošā maisījumā un informācija, kas būtiska drošuma novērtēšanai, jādara zināma atbildīgajai personai un drošuma novērtētājam un jāiekļauj drošuma ziņojumā.

3.2.   Fizikālās/ķīmiskās īpašības un kosmētikas līdzekļa stabilitāte

Šī kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojuma iedaļa paredzēta, lai aprakstītu attiecīgās izmantoto vielu vai maisījumu un paša kosmētikas līdzekļa fizikālās un ķīmiskās specifikācijas. Minētās specifikācijas ir izšķirīgi svarīgas pienācīgā drošuma novērtēšanā, jo tās var ietekmēt kosmētikas līdzekļa drošumu. Piemēram, informācija par fizikālķīmiskajām īpašībām kopā ar citu informāciju var palīdzēt drošuma novērtētājam noteikt, vai jānoskaidro attiecīgi toksikoloģiskie parametri.

Turklāt vielu vai maisījumu un gatavo kosmētikas līdzekļu fizikālķīmiskās īpašības ir etalons, attiecībā pret kuru var noteikt, vai citi kosmētikas līdzekļi un izejvielas ir pieņemamas kvalitātes aspektā
   (6)
  .

Šajā kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojuma iedaļā vajadzīgs arī novērtējums par kosmētikas līdzekļa stabilitāti saprātīgi paredzamos glabāšanas apstākļos. Mērķis ir novērtēt, vai kosmētikas līdzekļa stabilitāte ietekmē tā drošumu un kvalitāti, un izmantot šo informāciju, lai noteiktu tā minimālo derīguma termiņu un to, cik ilgi to var lietot pēc iepakojuma atvēršanas.

3.2.1.   Vielu vai maisījumu fizikālās/ķīmiskās īpašības

Šajā aprakstā jāiekļauj katras kosmētikas līdzekļa saturā esošās vielas vai maisījuma svarīgākās fizikālķīmiskās īpašības, piemēram, ķīmiskā identifikācija, fizikālā forma, molekulmasa, šķīdība, sadalījuma koeficients, vielas tīrība, citi parametri, kas būtiski konkrētu vielu un maisījumu raksturošanai, un – attiecībā uz polimēriem – vidējā molekulmasa un molekulmasas diapazons.

Attiecīgā gadījumā, jo īpaši attiecībā uz nanomateriāliem, fizikālķīmiskajās īpašībās jāiekļauj arī vielu daļiņu izmēru sadalījuma līkne.

Kosmētikas līdzekļu ražotājiem jāpārliecinās, ka izejvielu piegādātāji pienācīgi dokumentē izejvielu specifikācijas. Jābūt pieejamai specifikācijai par katru kosmētikas līdzeklī izmantoto izejvielu. Atkarībā no funkcijas var būt vajadzīgas papildu specifikācijas. Piemēram, UV staru absorbētāju gadījumā jānorāda absorbcijas spektrs.

Par katru fizikālķīmisko īpašību aprakstu un specifikāciju (attiecībā uz katru vielu un maisījumu, kas ietilpst kosmētikas līdzeklī) drošuma ziņojumā jānorāda references metodes.

3.2.2.   Gatavā kosmētikas līdzekļa fizikālās/ķīmiskās īpašības

Šajā aprakstā jāietver gatavā līdzekļa specifikācijas. Katrā specifikācijā jānorāda arī attiecīgās robežvērtības, piemēram, pH no 5,5 līdz 6,5.

Par katru fizikālķīmisko īpašību aprakstu un specifikāciju (par katru vielu un maisījumu, kas ietilpst gatavajā kosmētikas līdzeklī) kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojumā jānorāda references metodes.

3.2.3.   Kosmētikas līdzekļa stabilitāte

Kosmētikas līdzekļa stabilitāte jānovērtē attiecībā uz saprātīgi paredzamiem glabāšanas apstākļiem, tāpēc gadījumos, kur stabilitāte ir atkarīga no glabāšanas apstākļiem, informācija par šiem apstākļiem jānodod tālāk piegādes ķēdē un, ja tā ir būtiska galapatērētājam, jānorāda kosmētikas līdzekļa marķējumā.

Jāapraksta metodika, kas izmantota kosmētikas līdzekļa minimālā derīguma termiņa noteikšanai. Jāmin jebkādi īpaši piesardzības pasākumi attiecībā uz glabāšanu.

Drošuma ziņojumā jānorāda visi pieejamie dati, kas izmantoti norādītā minimālā derīguma termiņa pamatošanai. Lai noteiktu veiktā stabilitātes pētījuma saskanību un lai pārbaudītu kosmētikas līdzeklim izraudzītā minimālā derīguma termiņa atbilstību, kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojumā jāiekļauj apraksts par stabilitātes pētījumā izmantotajiem testiem un to rezultāti. Papildus jānorāda:

| 1) | pierādījumi, ka stabilitātes pārbaudē izmantotajam kosmētikas līdzeklim ir tāds pats sastāvs kā tirgū laistajam kosmētikas līdzeklim; |
| --- | --- |

1)

pierādījumi, ka stabilitātes pārbaudē izmantotajam kosmētikas līdzeklim ir tāds pats sastāvs kā tirgū laistajam kosmētikas līdzeklim;

| 2) | attiecīgā gadījumā – konservantu iedarbīguma pētījuma, piemēram, provokatīvā testa, rezultāti (7); |
| --- | --- |

2)

attiecīgā gadījumā – konservantu iedarbīguma pētījuma, piemēram, provokatīvā testa, rezultāti (7);

| 3) | attiecīgā gadījumā – termiņš, kurā kosmētikas līdzekli var lietot pēc iepakojuma atvēršanas (8), un tā pamatojums. |
| --- | --- |

3)

attiecīgā gadījumā – termiņš, kurā kosmētikas līdzekli var lietot pēc iepakojuma atvēršanas (8), un tā pamatojums.

SCCS ir ieteikusi, ka “jāveic attiecīgi stabilitātes testi, kas atbilst kosmētikas līdzekļa veidam un paredzētajam izmantojumam. Lai būtu drošība, ka kosmētikas līdzekļa trauks un iepakojums, kuru izmanto, nerada stabilitātes problēmas, fiziskās stabilitātes pārbaudes pašlaik tiek veiktas, izmantojot inerta materiāla traukus un tādus traukus, kādos līdzekli paredzēts izmantot tirgū.” (9)

3.3.   Mikrobioloģiskā kvalitāte

Šī kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojuma iedaļa paredzēta, lai noteiktu mikrobioloģiski pieņemamās izejvielu (vielu vai maisījumu) un gatavā kosmētikas līdzekļa mikrobioloģiskās specifikācijas. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikumu īpaša uzmanība jāpievērš tādu kosmētikas līdzekļu mikrobioloģiskajām specifikācijām, kas paredzēti jutīgām ķermeņa daļām un noteiktām iedzīvotāju grupām. Informācija par mikrobioloģisko kvalitāti ir svarīga arī nolūkā pamatot uzglabāšanas sistēmas efektivitāti, kā arī drošuma aspektā pamatot norādīto minimālo kosmētikas līdzekļa derīguma termiņu pareizos glabāšanas apstākļos un gatavā kosmētikas līdzekļa termiņu, kurā to var lietot pēc iepakojuma atvēršanas
   (10).

Izejvielu (vielu vai maisījumu) un kosmētikas līdzekļa mikrobioloģiskās specifikācijas jāiekļauj drošuma novērtējumā. Īpaša uzmanība jāpievērš tādu kosmētikas līdzekļu mikrobioloģiskajām specifikācijām, kas paredzēti lietošanai ap acīm, uz jebkurām gļotādām, uz bojātas ādas (piemēram, ādas kopšanas līdzekļi, kas piemēroti atopiskā dermatīta gadījumā vai kairinātai ādai), kā arī bērniem vecumā līdz trim gadiem, veciem cilvēkiem un personām ar novājinātu imūnsistēmu.

3.3.1.   Vielu un maisījumu mikrobioloģiskā kvalitāte

Mikrobioloģiskās kvalitātes galvenie parametri ir sākotnējais kontaminācijas līmenis un mikroorganismu vairošanās iespējamība. Sevišķa uzmanība jāpievērš izejvielām (vielām un maisījumiem), kas ir īpaši piemērotas tam, lai tajās notiktu mikroorganismu vairošanās (piemēram, ūdens maisījumi, izejvielas ar augstu olbaltumvielu saturu, augu vai dzīvnieku izcelsmes izejvielas). Taču ir arī tādas izejvielas, kurās mikroorganismu vairošanās nav iespējama, piemēram, organiskie šķīdinātāji.

3.3.2.   Gatavā kosmētikas līdzekļa mikrobioloģiskā kvalitāte

Mikrobioloģiskās uzņēmības aspektā izšķiramas trīs kosmētikas līdzekļu kategorijas:

| 1) | līdzekļi ar zemu mikrobioloģisko risku (piemēram, līdzekļi ar spirta saturu > 20 %, līdzekļi uz organisko šķīdinātāju bāzes, līdzekļi ar augstu/zemu pH), kam nav vajadzīgs nedz gatavā kosmētikas līdzekļa konservēšanas provokatīvais tests, nedz tā mikrobioloģiskās kvalitātes testi. Taču jāsniedz zinātnisks pamatojums; |
| --- | --- |

1)

līdzekļi ar zemu mikrobioloģisko risku (piemēram, līdzekļi ar spirta saturu > 20 %, līdzekļi uz organisko šķīdinātāju bāzes, līdzekļi ar augstu/zemu pH), kam nav vajadzīgs nedz gatavā kosmētikas līdzekļa konservēšanas provokatīvais tests, nedz tā mikrobioloģiskās kvalitātes testi. Taču jāsniedz zinātnisks pamatojums;

| 2) | vienreizēji lietojami līdzekļi un līdzekļi, kas nav atverami (piemēram, tādi, kuru iepakojums ļauj līdzekli lietot, tam nenonākot saskarē ar gaisu), kuriem vajadzīgi tikai gatavā kosmētikas līdzekļa mikrobioloģiskās kvalitātes testi. Taču jāsniedz zinātnisks pamatojums; |
| --- | --- |

2)

vienreizēji lietojami līdzekļi un līdzekļi, kas nav atverami (piemēram, tādi, kuru iepakojums ļauj līdzekli lietot, tam nenonākot saskarē ar gaisu), kuriem vajadzīgi tikai gatavā kosmētikas līdzekļa mikrobioloģiskās kvalitātes testi. Taču jāsniedz zinātnisks pamatojums;

| 3) | pārējie līdzekļi, kam vajadzīgs gan gatavā kosmētikas līdzekļa konservēšanas provokatīvais tests, gan mikrobioloģiskās kvalitātes testi. |
| --- | --- |

3)

pārējie līdzekļi, kam vajadzīgs gan gatavā kosmētikas līdzekļa konservēšanas provokatīvais tests, gan mikrobioloģiskās kvalitātes testi.

Īpašas vadlīnijas par gatavā kosmētikas līdzekļa mikrobioloģisko kvalitāti sniegtas SCCS tehniskajos norādījumos (11).

3.4.   Piemaisījumi, zīmes, informācija par iepakojuma materiālu

Šī kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojuma iedaļa paredzēta, lai novērtētu, vai kosmētikas līdzeklis nesatur vielas, kas sastāvam nav pievienotas ar nolūku un var ietekmēt tā drošumu.

Piemaisījumi ir neparedzētas vielas izejvielās.

Zīme ir neliels neparedzētas vielas daudzums gatavajā kosmētikas līdzeklī. Zīmes jānovērtē gatavā kosmētikas līdzekļa drošuma aspektā. Ja ir konstatētas aizliegtu vielu zīmes, jāsniedz arī pierādījumi par to tehnisko neizbēgamību.

Zīmju avoti var būt šādi: piemaisījumi izejvielās/vielās; ražošanas process; tāda iespējama vielu ķīmiska izveidošanās/mijiedarbība un/vai migrācija kosmētikas līdzeklī, kas var notikt parastos glabāšanas apstākļos un/vai saskarē ar iepakojuma materiālu.

Tā kā ir iespējama vielu migrācija no iepakojuma uz kosmētikas līdzekli, jāņem vērā attiecīgās iepakojuma materiāla īpašības.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikuma 4. punktu iedaļa “Piemaisījumi, zīmes, informācija par iepakojuma materiālu” paredzēta trim konkrētām tēmām:

| a) | vielu un maisījumu tīrība; |
| --- | --- |

a)

vielu un maisījumu tīrība;

| b) | ja ir aizliegto vielu zīmes – pierādījumi par to tehnisko neizbēgamību; |
| --- | --- |

b)

ja ir aizliegto vielu zīmes – pierādījumi par to tehnisko neizbēgamību;

| c) | attiecīgās iepakojuma materiāla īpašības, jo īpaši tīrība un stabilitāte. |
| --- | --- |

c)

attiecīgās iepakojuma materiāla īpašības, jo īpaši tīrība un stabilitāte.

Praktiski šos elementus var interpretēt šādi:

| a) | precīza piemaisījumu un zīmju definīcija (sk. 3.4.1. punktu); |
| --- | --- |

a)

precīza piemaisījumu un zīmju definīcija (sk. 3.4.1. punktu);

| b) | pierādījumi par aizliegtu vielu tehnisko neizbēgamību (sk. 3.4.2. punktu); |
| --- | --- |

b)

pierādījumi par aizliegtu vielu tehnisko neizbēgamību (sk. 3.4.2. punktu);

| c) | iespējama vielu izdalīšanās no iepakojuma vai iespējama kosmētikas līdzekļa bojāšanās saskarē ar iepakojumu (sk. 3.4.3. punktu). |
| --- | --- |

c)

iespējama vielu izdalīšanās no iepakojuma vai iespējama kosmētikas līdzekļa bojāšanās saskarē ar iepakojumu (sk. 3.4.3. punktu).

Piemaisījumu un iepakojuma materiālu analīzē ļoti svarīgi ir piegādātāju dati, un tie jāuzskata par prioritāriem.

3.4.1.   Vielu un maisījumu tīrība

Gatavā kosmētikas līdzeklī esošas neparedzētas vielas, piemēram, piemaisījumi un zīmes, var ietekmēt tā drošumu. Kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojumā jāiekļauj dati par izejvielu (vielu un maisījumu) tīrību un toksikoloģiski svarīgu neparedzētu vielu identifikāciju. Šīs vielas jāņem vērā kosmētikas līdzekļa drošuma novērtējumā.

Piemaisījumi ir neparedzētas vielas izejvielās.

Zīme ir neliels neparedzētas vielas daudzums gatavajā kosmētikas līdzeklī.

Zīmju klātbūtni gatavajā kosmētikas līdzeklī var novērtēt divējādi:

| a) | izmanto katras izejvielas specifikāciju/tehniskos datus, balstoties uz zināšanām par izejvielas ražošanas procesu (izejvielas izcelsme, ieguves process, sintēzes veids, ekstrakcijas process, izmantotais šķīdinātājs utt.); |
| --- | --- |

a)

izmanto katras izejvielas specifikāciju/tehniskos datus, balstoties uz zināšanām par izejvielas ražošanas procesu (izejvielas izcelsme, ieguves process, sintēzes veids, ekstrakcijas process, izmantotais šķīdinātājs utt.);

| b) | izmanto izejvielu un, ja nepieciešams, gatavā kosmētikas līdzekļa iespējamo piemaisījumu (piemēram, nitrozamīnu, kas var rasties ražošanas procesā vai pēc tā) fizikālķīmisko analīzi. |
| --- | --- |

b)

izmanto izejvielu un, ja nepieciešams, gatavā kosmētikas līdzekļa iespējamo piemaisījumu (piemēram, nitrozamīnu, kas var rasties ražošanas procesā vai pēc tā) fizikālķīmisko analīzi.

Aizliegtu vielu zīmes aplūkotas šo vadlīniju 3.4.2. punktā.

Dažām zīmēm ir tiesību aktos noteikti koncentrācijas ierobežojumi. Neaizliegtu vielu zīmju un tādu zīmju gadījumā, kam nav tiesību aktos noteiktu koncentrācijas ierobežojumu, bet kas varētu ietekmēt patērētāju drošību, drošuma novērtējums jāveic drošuma novērtētājam.

3.4.2.   Pierādījumi par aizliegtu vielu zīmju tehnisko neizbēgamību

3.4.1. punktā aprakstītā procedūra jāievēro visu zināmo piemaisījumu un zīmju gadījumā, lai novērtētu to toksikoloģisko ietekmi, bet, ja gatavā kosmētikas līdzeklī ir aizliegtu vielu zīmes (12), vajadzīga papildu izpēte.

Ja šādu zīmju klātbūtne nav tehniski novēršama, kosmētikas līdzekļu ražotājiem jāsniedz pierādījumi par tehnisko neizbēgamību. Tas nozīmē, ka ražotājiem jāpamato minēto zīmju klātbūtne ar visiem iespējamiem līdzekļiem. Aizliegtu vielu zīmju klātbūtnei jābūt tik zemai, cik vien labas ražošanas prakses ietvaros praktiski iespējams. Turklāt drošuma novērtētājam jāizlemj, vai zīmju līmeņi ir toksikoloģiski pieņemami un vai kosmētikas līdzeklis joprojām ir drošs.

Jo īpaši tādu vielu gadījumā, kas jebkurās devās ir genotoksiskas un kancerogēnas (13), kosmētikas nozarei jāturpina uzlabot tās paraugpraksi, lai šādu vielu gatavos kosmētikas līdzekļos nebūtu (ALARA princips (14)). Galvenais ir nodrošināt cilvēku veselības aizsardzību, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1223/2009 3. pantā.

No zīmēm, ko rada vielu noārdīšanās gatavajā kosmētikas līdzeklī (stabilitātes problēmas), uzglabāšanas vai pārvadāšanas problēmas vai saskare ar izejvielām, jāizvairās, izmantojot labu ražošanas praksi vai, iespējams, mainot kosmētikas līdzekļa sastāvu.

3.4.3.   Attiecīgās iepakojuma materiāla īpašības

Iepakojuma materiāls ir trauks (jeb primārais iepakojums), kas tieši saskaras ar kosmētikas līdzekli. Attiecīgās tādu iepakojuma materiālu īpašības, kas tieši saskaras ar gatavo kosmētikas līdzekli, ir svarīgas kosmētikas līdzekļa drošumam. Var būt noderīga atsauce uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1935/2004 (15).

Lietderīgas norādes sniedz pieredze, kas gūta, izmantojot līdzīgas, jau tirgū pieejamas sastāva/iepakojuma kombinācijas. Materiāli, kas izstrādāti pārtikas iepakošanai, bieži vien jau ir pārbaudīti, tāpēc attiecīgā informācija par stabilitāti un migrāciju var būt jau pieejama. Papildu testi var nebūt vajadzīgi. Savukārt jauna vai novatoriska iepakojuma gadījumā var būt nepieciešams veikt vairāk testu.

Iepakojuma materiāls, kosmētikas līdzekļa sastāvs un saskare ar ārējo vidi visi kopā var ietekmēt gatavā kosmētikas līdzekļa drošumu šādu faktoru dēļ:

| a) | kosmētikas līdzekļa un iepakojuma materiāla mijiedarbība; |
| --- | --- |

a)

kosmētikas līdzekļa un iepakojuma materiāla mijiedarbība;

| b) | iepakojuma materiāla barjerīpašības; |
| --- | --- |

b)

iepakojuma materiāla barjerīpašības;

| c) | vielas migrācija no iepakojuma materiāla vai uz to. |
| --- | --- |

c)

vielas migrācija no iepakojuma materiāla vai uz to.

Informācijai par attiecīgajām tiešā saskarē ar kosmētikas līdzekli esošu iepakojuma materiālu īpašībām jābūt tādai, ka ir iespējams novērtēt potenciālos riskus. Attiecīgās īpašības var būt, piemēram, šādas:

| a) | iepakojuma materiāla sastāvs, tostarp tehniskās vielas, piemēram, piedevas; |
| --- | --- |

a)

iepakojuma materiāla sastāvs, tostarp tehniskās vielas, piemēram, piedevas;

| b) | tehniski neizbēgami piemaisījumi; |
| --- | --- |

b)

tehniski neizbēgami piemaisījumi;

| c) | iespējama migrācija no iepakojuma. |
| --- | --- |

c)

iespējama migrācija no iepakojuma.

Šī informācija tikai liecina par bīstamību. Risks jānovērtē drošuma novērtētājam (16).

Pētījumi par sastāva un iepakojuma mijiedarbību/saderību paver iespēju testēt nelielu vielas daudzumu potenciālo migrāciju no primārā iepakojuma materiāla uz kosmētikas līdzekli. Šos testus veic noteiktos un atbilstīgos testēšanas apstākļos. Taču nav tādas standarta procedūras, kas būtu paredzēta kosmētikas līdzekļiem. Pienācīgu novērtējumu var veikt, izmantojot zināšanas par sastāvu un primārā iepakojuma materiāliem, kā arī pieredzējuša speciālista spriedumus.

Ja migrācija ir atkarīga no glabāšanas apstākļiem, kosmētikas līdzekļa marķējumā jānorāda pareizie glabāšanas apstākļi. Ja sastāvs ir gaismjutīgs vai gaisjutīgs un noārdīšanās ietekmētu kosmētikas līdzekļa drošumu vai iedarbīgumu, jāizmanto pienācīgs iepakojums.

3.5.   Parasta un saprātīgi paredzama lietošana

Iedaļa par kosmētikas līdzekļu parastu un saprātīgi paredzamu lietošanu ir nepieciešama tam, lai drošuma novērtētājs varētu noteikt attiecīgu ekspozīcijas scenāriju. Paredzētais lietojums pienācīgi jāpaziņo patērētājam, lai novērstu kosmētikas līdzekļa nepareizu lietošanu.

Brīdinājumiem un citiem skaidrojumiem marķējumā jāatbilst noteiktajam parastajam un saprātīgi paredzamajam lietojumam, un to izmantošana ir jāpamato.

Skaidri jāapraksta parastais paredzētais lietojums un saprātīgi paredzamais lietojums. Piemēram, šampūna gadījumā parastais paredzētais lietojums būtu izmantošana uz galvas ādas; (neparedzēts) saprātīgi paredzams lietojums būtu tā izmantošana par dušas želeju. Norīšana nepārprotami būtu nepareiza lietošana.

Šajā sakarā lietderīga var būt praktiska pieeja. Piemēram, kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojumā, lai parādītu līdzekļa noformējumu un tā paredzēto lietojumu, var iekļaut iepakojuma fotoattēlu vai uz tā izmantotos grafiskos attēlus. Lietderīgi būtu arī sasaistīt informāciju ar brīdinājumiem un marķējumu, kā šajā sakarā uzsvērts Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikumā.

3.6.   Exposure to the cosmetic product

Ekspozīcijas novērtējums ir riska novērtējuma būtiska daļa. Šajā iedaļā paredzēts attiecībā uz katru lietošanas reizi un lietošanas biežumu kvantitatīvi aprakstīt kosmētikas līdzekļa daudzumu, kas saskaras ar cilvēka ķermeņa ārpusi vai zobiem un mutes dobuma gļotādu parastas vai saprātīgi paredzamas lietošanas gadījumā.

Novērtējumā par ekspozīciju kosmētikas līdzeklim ņem vērā konstatējumus par Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikuma 5. iedaļā minēto “parasto un saprātīgi paredzamo lietošanu” attiecībā uz 6. iedaļā skaidri norādītajiem elementiem. Vajadzības gadījumā jāņem vērā arī sekundārās ekspozīcijas ceļi.

Aprakstā par konkrētiem lietošanas apstākļiem ekspozīcijas analīzes vajadzībām jāņem vērā arī šādi parametri:

| a) | kosmētikas līdzekļa veids (piemēram, līdzeklis, ko nenoskalo, līdzeklis, ko noskalo); |
| --- | --- |

a)

kosmētikas līdzekļa veids (piemēram, līdzeklis, ko nenoskalo, līdzeklis, ko noskalo);

| b) | lietošanas rajons (piemēram, viss ķermenis, acis, mutes dobums); |
| --- | --- |

b)

lietošanas rajons (piemēram, viss ķermenis, acis, mutes dobums);

| c) | lietotais daudzums parastas un saprātīgi paredzamas lietošanas gadījumā, piemēram, arī tad, ja šampūnu izmanto kā dušas želeju; |
| --- | --- |

c)

lietotais daudzums parastas un saprātīgi paredzamas lietošanas gadījumā, piemēram, arī tad, ja šampūnu izmanto kā dušas želeju;

| d) | lietošanas ilgums un biežums; |
| --- | --- |

d)

lietošanas ilgums un biežums;

| e) | iespējamie (paredzamie) ekspozīcijas veidi (piemēram, orāla ekspozīcija lūpu krāsas un zobu pastas gadījumā, ieelpošana aerosolu un šķīdinātāju gadījumā); |
| --- | --- |

e)

iespējamie (paredzamie) ekspozīcijas veidi (piemēram, orāla ekspozīcija lūpu krāsas un zobu pastas gadījumā, ieelpošana aerosolu un šķīdinātāju gadījumā);

| f) | mērķgrupa (piemēram, bērni līdz trīs gadu vecumam, pieaugušie); |
| --- | --- |

f)

mērķgrupa (piemēram, bērni līdz trīs gadu vecumam, pieaugušie);

| g) | daļiņu izmēra ietekme uz ekspozīciju. |
| --- | --- |

g)

daļiņu izmēra ietekme uz ekspozīciju.

Noderīga informācija par ekspozīcijas aprēķiniem un īpaši noderīgas tabulas sniegtas SCCS tehniskajos norādījumos (17).

Taču, tā kā tabulās var nebūt iekļautas konkrētu kosmētikas līdzekļu ikdienas ekspozīcijas vērtības, var izmantot citus ekspozīcijas aprēķināšanas veidus. Ir vairākas alternatīvas. Piemēram, aprēķinus var veikt, izmantojot datus par ādas virsmu vai datus par lietotāju pieredzi.

Ja pieejamie dati uzskatāmi par nepietiekamiem, ieteicams pieņemt, ka ekspozīcija ir paredzamajos lietošanas apstākļos lielākā iespējamā ekspozīcija.

Jāpatur prātā konkrētā mērķgrupa, kā arī iedzīvotāju grupas, kas tiks pakļautas ekspozīcijai citos veidos. Piemēram, profesionālai lietošanai paredzētu līdzekļu gadījumā mērķgrupai un ekspozīcijai pakļautajiem profesionāļiem ekspozīcijas scenāriji tās biežuma, ilguma, ekspozīcijai pakļautās ādas platības un iespējamās inhalatīvās ekspozīcijas ziņā būs atšķirīgi (piemēram, novērtējot šampūnu risku patērētājiem, jāņem vērā galvas ādas ekspozīcija līdzeklim aptuveni reizi dienā, savukārt frizieru gadījumā jāņem vērā roku ekspozīcija līdzeklim vairākas reizes dienā).

3.7.   Vielu ekspozīcija

Jānovērtē ekspozīcija katrai vielai kosmētikas līdzekļa sastāvā, lai novērtētu ar katru atsevišķo vielu saistīto risku. Šajā kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojuma iedaļā paredzēts noteikt, kādā daudzumā katra viela saskaras ar cilvēka ķermeņa ārpusi vai zobiem un mutes dobuma gļotādu parastas vai saprātīgi paredzamas lietošanas gadījumā attiecībā uz katru lietošanas reizi.

Ekspozīciju katrai kosmētikas līdzekļa vielai aprēķina pēc ekspozīcijas gatavajam kosmētikas līdzeklim un pēc katras atsevišķās vielas koncentrācijas gatavajā kosmētikas līdzeklī. Šī ekspozīcija ir jāaprēķina, lai novērtētu katras vielas iespējamo risku.

Ekspozīciju atsevišķām vielām aprēķina pēc kosmētikas līdzekļa kvantitatīvā sastāva. Ja vielas rodas vai izdalās kosmētikas līdzekļa lietošanas laikā, ekspozīcija tām ir jānovērtē un jāņem vērā drošuma novērtējumā.

Ekspozīcijas apstākļus katrai atsevišķai vielai nosaka apstākļi attiecībā uz ekspozīciju gatavajam kosmētikas līdzeklim saskaņā ar 3.6. punktu.

3.8.   Vielu toksikoloģiskās iedarbības raksturojums

Šī kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojuma iedaļa paredzēta, lai aprakstītu katras gatavā kosmētikas līdzekļa vielas toksikoloģisko bīstamību, noteiktu iespējamo ekspozīciju un sagatavotu riska raksturojumu. Šie aspekti ir ļoti svarīgi riska novērtējuma veikšanā, jo tās ir riska novērtēšanas procesa trīs pamatdarbības
   (18)
  .

Vērā ņemamās robežvērtības un vajadzīgie dati ir atkarīgi no vairākiem faktoriem, tostarp ekspozīcijas ceļiem, kosmētikas līdzekļa lietošanas apstākļiem, fizikālajām/ķīmiskajām īpašībām un vielas iespējamās absorbcijas. Attiecīgās robežvērtības jāizvēlas drošuma novērtētājam, kam savi lēmumi ir jāpamato.

Drošuma novērtētājam jāpārliecinās, ka eksperimentu dati atbilst Regulas (EK) Nr. 1223/2009 18. panta noteikumiem par pārbaudēm izmēģinājumos ar dzīvniekiem. Šādas prasības ir precizētas Komisijas paziņojumā par izmēģinājumu ar dzīvniekiem un tirdzniecības aizliegumu un par pašreizējo situāciju attiecībā uz alternatīvām testēšanas metodēm kosmētikas līdzekļu jomā
   (19)
  .

Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikuma A daļas 8. punktā noteiktas galvenās prasības attiecībā uz kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojumu par vielu toksikoloģiskās iedarbības raksturojumu.

3.8.1.   Vispārīgi apsvērumi par toksikoloģiskās iedarbības raksturojumu kā drošuma novērtējuma daļu

Katras vielas vai maisījuma toksikoloģiskās iedarbības raksturojuma attiecīgie elementi sīki jāapraksta kosmētikas līdzekļa drošuma informācijā (A daļa) un jānovērtē drošuma novērtējumā (B daļa), paturot prātā ekspozīcijas situāciju, katras vielas raksturīgo toksiskumu (vai bīstamību) un īpašos kosmētikas līdzekļa lietošanas apstākļus.

Izprast risku, ko cilvēku veselībai rada ekspozīcija bīstamām vielām, palīdz cilvēku pieredze, pētījumi ar dzīvniekiem un testēšanas metodes, kurās neizmanto dzīvniekus. Toksikoloģiskās iedarbības raksturojumu vajadzībām, lai identificētu bīstamību, kas varētu būt saistīta ar risku cilvēkiem, izmanto toksikoloģiskos pētījumus. Ir svarīgi novērtēt veikto pētījumu kvalitāti un ierobežojumus. Nosakot, vai nolūkā izprast risku cilvēku veselībai vajadzīga jauna informācija, jāņem vērā pētījuma derīgums (20). Visnoderīgākie ir pētījumi, kas veikti saskaņā ar starptautiskām vadlīnijām, bet diemžēl ne visi pētījumi atbilst šādiem standartiem. Tādēļ, novērtējot katras vielas toksikoloģiskās iedarbības raksturojumu, jāņem vērā šādu pētījumu ierobežojumi.

Drošuma novērtētājam jāpārliecinās, ka eksperimentu dati atbilst Regulas (EK) Nr. 1223/2009 18. panta noteikumiem par pārbaudēm izmēģinājumos ar dzīvniekiem. Komisijas interpretācija attiecībā uz šīm prasībām izklāstīta Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par izmēģinājumu ar dzīvniekiem un tirdzniecības aizliegumu un par pašreizējo situāciju attiecībā uz alternatīvām testēšanas metodēm kosmētikas līdzekļu jomā (21).

3.8.2.   Vielu toksikoloģiskās iedarbības raksturojumi attiecībā uz visām būtiskajām toksikoloģiskās iedarbības robežvērtībām

Katras vielas toksikoloģiskās iedarbības raksturojumu nosaka bīstamības identifikācija un devas un reakcijas raksturojums.

Toksikoloģiskās iedarbības raksturojuma izstrādes pirmais pamatposms ir visas būtiskās informācijas apkopošana par vielas raksturīgajām īpašībām. Šādai informācijai jāietver:

| 1) | kā visvērtīgākā informācija par toksiskumu – in vivo un in vitro pētījumu testēšanas dati, kas iegūti saskaņā ar Komisijas 2008. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 440/2008 par testēšanas metožu noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (22), atzītām starptautiskām vadlīnijām vai standartiem (piemēram, ESAO testēšanas vadlīnijām), ievērojot labas laboratorijas prakses principus; |
| --- | --- |

1)

kā visvērtīgākā informācija par toksiskumu – in vivo un in vitro pētījumu testēšanas dati, kas iegūti saskaņā ar Komisijas 2008. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 440/2008 par testēšanas metožu noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (22), atzītām starptautiskām vadlīnijām vai standartiem (piemēram, ESAO testēšanas vadlīnijām), ievērojot labas laboratorijas prakses principus;

| 2) | esoši testēšanas dati, kas nav iegūti saskaņā ar jaunākajām pieņemtajām/atzītajām testēšanas vadlīniju versijām vai labas laboratorijas prakses standartiem, bet kas tiek uzskatīti par derīgiem; |
| --- | --- |

2)

esoši testēšanas dati, kas nav iegūti saskaņā ar jaunākajām pieņemtajām/atzītajām testēšanas vadlīniju versijām vai labas laboratorijas prakses standartiem, bet kas tiek uzskatīti par derīgiem;

| 3) | in vitro dati vai citi derīgu testēšanas sistēmu dati, ko paredzēts izmantot skrīninga pētījumā toksiskuma prognozēšanai; |
| --- | --- |

3)

in vitro dati vai citi derīgu testēšanas sistēmu dati, ko paredzēts izmantot skrīninga pētījumā toksiskuma prognozēšanai;

| 4) | dati par cilvēkiem un/vai cilvēku pieredze. Bīstamības identifikācijas nolūkā veikt toksikoloģijas pētījumus ar cilvēkiem principā nav pieņemami, bet, ja šādi dati vai pieredze ir, tā jāiekļauj galīgajā novērtējumā; |
| --- | --- |

4)

dati par cilvēkiem un/vai cilvēku pieredze. Bīstamības identifikācijas nolūkā veikt toksikoloģijas pētījumus ar cilvēkiem principā nav pieņemami, bet, ja šādi dati vai pieredze ir, tā jāiekļauj galīgajā novērtējumā;

| 5) | dati par cilvēkiem (klīniskie dati), tostarp klīnisko izmēģinājumu dati, un dati par lietojumu citās nozarēs, piemēram, pārtikas un zāļu nozarē; |
| --- | --- |

5)

dati par cilvēkiem (klīniskie dati), tostarp klīnisko izmēģinājumu dati, un dati par lietojumu citās nozarēs, piemēram, pārtikas un zāļu nozarē;

| 6) | dati, kas iegūti uzraudzības procesā pēc laišanas tirgū; |
| --- | --- |

6)

dati, kas iegūti uzraudzības procesā pēc laišanas tirgū;

| 7) | saderības pētījumi, kuros piedalās brīvprātīgie un kuri jāizmanto tikai drošu lietošanas līmeņu apstiprināšanai attiecīgajai mērķgrupai (23); |
| --- | --- |

7)

saderības pētījumi, kuros piedalās brīvprātīgie un kuri jāizmanto tikai drošu lietošanas līmeņu apstiprināšanai attiecīgajai mērķgrupai (23);

| 8) | analoģijas pieeja (24), kuras pamatā ir radniecīgu vielu ķīmiskā struktūra un īpašības un kuras mērķis ir prognozēt sastāvdaļas toksiskumu, vielu grupēšana un QSAR modeļu rezultātu dati, kas nav testēšanas dati. |
| --- | --- |

8)

analoģijas pieeja (24), kuras pamatā ir radniecīgu vielu ķīmiskā struktūra un īpašības un kuras mērķis ir prognozēt sastāvdaļas toksiskumu, vielu grupēšana un QSAR modeļu rezultātu dati, kas nav testēšanas dati.

Izmantojot no visiem pieejamiem avotiem iegūtos datus un ņemot vērā datu kvalitāti, drošuma novērtētājs ar pierādījumu nozīmīguma metodi (25) var izvērtēt, cik iespējama ir negatīva ietekme uz cilvēkiem.

Pienācīga riska novērtējuma priekšnosacījums ir pietiekamu datu pieejamība. Papildu informāciju šajā jautājumā var atrast vadlīnijās par to, kā sagatavot drošuma dokumentāciju iesniegšanai Patērētāju drošības zinātniskajai komitejai (SCCS), un to savos tehniskajos norādījumos izklāstījusi pati komiteja. Kaut arī minētie tehniskie norādījumi ir sniegti par vielām, kam vajadzīga atļauja, t. i., krāsvielām, konservantiem un UV filtriem, vai kas raisa bažas kā citādi, tajos izklāstītās prasības var palīdzēt sagatavot drošuma novērtējumu par visām kosmētikas līdzekļos izmantotajām vielām. Turklāt jaunākajā tehnisko norādījumu redakcijā iekļauta iedaļa par gatavo kosmētikas līdzekļu drošuma novērtēšanu (26).

Toksikoloģiskās iedarbības raksturojumā var skatīt vairākas dažādas robežvērtības. Galalēmumu par to, kuras robežvērtības ir būtiskas, pieņem drošuma novērtētājs katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā ekspozīciju, kosmētikas līdzekļa lietojumu, vielu fizikālķīmiskās īpašības, pieredzi ar vielām utt (27). Attiecīgos gadījumos jāpievērš uzmanība lokālai ietekmei (piemēram, kairinājumam un fototoksicitātei). Ja kāda robežvērtība tiek uzskatīta par nebūtisku, tas jāpamato.

Robežvērtības, kas varētu būt būtiskas toksikoloģiskās iedarbības raksturojumam, ir šādas:

| 1) | akūta toksicitāte attiecīgajos ekspozīcijas ceļos; |
| --- | --- |

1)

akūta toksicitāte attiecīgajos ekspozīcijas ceļos;

| 2) | kairinājums un korozivitāte; |
| --- | --- |

2)

kairinājums un korozivitāte;

| 3) | ādas kairinājums un ādas korozivitāte; |
| --- | --- |

3)

ādas kairinājums un ādas korozivitāte;

| 4) | gļotādas kairinājums (acu kairinājums); |
| --- | --- |

4)

gļotādas kairinājums (acu kairinājums);

| 5) | ādas sensibilizācija; |
| --- | --- |

5)

ādas sensibilizācija;

| 6) | dermālā/perkutānā absorbcija; |
| --- | --- |

6)

dermālā/perkutānā absorbcija;

| 7) | atkārtotas devas toksicitāte (parasti 28 vai 90 dienu pētījumi) (28); |
| --- | --- |

7)

atkārtotas devas toksicitāte (parasti 28 vai 90 dienu pētījumi) (28);

| 8) | mutagenitāte/genotoksicitāte; |
| --- | --- |

8)

mutagenitāte/genotoksicitāte;

| 9) | kancerogenitāte; |
| --- | --- |

9)

kancerogenitāte;

| 10) | reproduktīvā toksicitāte; |
| --- | --- |

10)

reproduktīvā toksicitāte;

| 11) | toksikokinētika (absorbcijas, izplatīšanās, vielmaiņas un izdalīšanās pētījumi); |
| --- | --- |

11)

toksikokinētika (absorbcijas, izplatīšanās, vielmaiņas un izdalīšanās pētījumi);

| 12) | fototoksicitāte. |
| --- | --- |

12)

fototoksicitāte.

Turpmākai izmantošanai riska raksturošanas procesā attiecīgajām robežvērtībām jānosaka būtiskākās koncentrācijas vai nenovērojamās nelabvēlīgas ietekmes līmeņi (NOAEL), vai zemākie novērojamās nelabvēlīgās ietekmes līmeņi (LOAEL).

Papildu informāciju par robežvērtības raksturojošiem datiem un to interpretāciju var iegūt norādījumos par robežvērtībām (29), kurus Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA) sagatavojusi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (30), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), īstenošanas vajadzībām.

Dažas kosmētikas līdzekļu sastāvdaļas, piemēram, minerālu, dzīvnieku, augu un biotehnoloģiskas izcelsmes sastāvdaļas (sk. arī “Vielas, kuru sastāvs nav zināms vai ir mainīgs, kompleksi reakcijas produkti vai bioloģiski materiāli jeb “UVCB vielas” saskaņā ar REACH”) (31), jāidentificē, rūpīgi norādot avotu, procesu, iesaistītos organismus utt., lai varētu novērtēt to toksikoloģisko iedarbību.

Ja kādu bīstamību nevar pietiekami precīzi aplūkot vai ja ir šaubas par datu drošumu, var ieviest papildu nenoteiktības faktorus vai var būt nepieciešams iegūt jaunus datus.

3.8.3.   Visu būtisko absorbcijas veidu izvērtēšana

Cilvēku ekspozīcijā kosmētikas līdzekļiem svarīgi var būt tādi ceļi kā dermāla, orāla un inhalatīva ekspozīcija. Ir svarīgi aprēķināt sistēmisko ekspozīciju, lai to salīdzinātu ar attiecīgo NOAEL. Abu vērtību attiecība ir noteikta par drošuma robežu, kas norāda, vai kosmētikas līdzekli var uzskatīt par drošu vai ne (sk. arī 3.8.4. iedaļu un turpmākās iedaļas).

Absorbcija ir saistīta ar vielas biopieejamību un ir svarīga drošuma robežas aprēķināšanā. Sistēmisko ekspozīciju var aprēķināt šādi:

Formula

Absorbcija iespējama ārēji vairākos veidos: dermāli, orāli un ieelpošanas ceļā.

Ja paredzētā ekspozīcija kosmētikas līdzeklim neatbilst drošuma datos norādītajam ekspozīcijas ceļam, jāapsver ekstrapolācija no viena ceļa uz otru.

a)   Absorbcija pēc dermālas ekspozīcijas

Kosmētikas līdzekļa sastāvā esošas vielas dermālā absorbcija (33) ir atkarīga gan no vielu raksturojošiem faktoriem (piemēram, log Pow, molekulmasa), gan no tās izturēšanās nesējvielā. Vielas dermālo in vivo absorbciju cilvēkiem var aprēķināt, izmantojot datus no esošiem in vivo pētījumiem ar dzīvniekiem un in vitro pētījumiem ar dzīvnieku un cilvēku ādu. Ja mērījumu dati nav pieejami un absorbcijas rādītāju nav iespējams noteikt, izmantojot zinātniski pamatotu in silico metodi vai tipiskus absorbcijas rādītājus, sistēmiskās ekspozīcijas aprēķināšanā jāizmanto sliktākā gadījuma vērtība 100 % (34). Ja molekulmasa > 500 Da un log Pow mazāks par – 1 vai augstāks par 4, var izmantot dermālās absorbcijas vērtību 10 %.

b)   Absorbcija pēc orālas ekspozīcijas

Ja saprātīgi paredzama lietošanā līdzeklis var tikt norīts, ekspozīcijas scenārijos jāiekļauj orālas ekspozīcijas ceļš.

c)   Absorbcija pēc ieelpošanas

Nosakot sistēmisko ekspozīciju visām vielām, ko izmanto izsmidzināmos līdzekļos, un daļai pulverveida vielu, jāņem vērā inhalatīvā ekspozīcija.

Turklāt, ja kosmētikas līdzekļi satur gaistošas vielas, ko tiešā lietošanā nejauši var ieelpot, piemēram, toluols nagu lakās, dažādas nagu gela saturā esošas vielas utt., var būt iespējama arī sekundāra inhalatīva ekspozīcija.

3.8.4.   Sistēmiskās ietekmes izvērtēšana un drošuma robežas aprēķināšana

Kosmētikas līdzekļa drošuma novērtējums attiecībā uz sistēmisko toksicitāti ir lielā mērā atkarīgs no datiem par katru vielu, jo dati par gatavā kosmētikas līdzekļa sistēmisko toksicitāti nebūs pieejami.

Riska raksturojumā parasti ietilpst speciālista novērtējums par potenciālo nekvantificējamo negatīvo ietekmi, kā arī nenoteiktības faktora vai drošuma robežas aprēķins (35). Šis aprēķins ir atkarīgs no sistēmiskās ekspozīcijas vielai un no tās toksikoloģiskajiem parametriem.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikuma A daļas 8. punktu drošuma ziņojuma A daļā jāaplūko sistēmiskā ietekme un drošuma robeža. Ja šos obligātos elementus neiekļauj, tas pienācīgi jāpamato. Tā varētu rīkoties, piemēram, tad, ja vielas klātbūtne kosmētikas līdzeklī ir neliela un sagaidāmie (sliktākā gadījuma) ekspozīcijas līmeņi nesasniedz attiecīgās toksicitātes sliekšņa (TTC) vērtības (36). Cits piemērs varētu būt tādu pārtikas vielu iekļaušana, par kurām zināms, ka to norīšana daudz lielākā daudzumā nav kaitīga.

Ja prasību aprēķināt drošuma robežu nav iespējams izpildīt, attiecīgās situācijās katras vielas drošo devu var izteikt citā veidā. Ja nav pieejams NOAEL, drošuma robežu var aprēķināt ar citiem toksikoloģiskiem parametriem, piemēram, nenovērojamās ietekmes līmeni (NOEL), LOAEL vai ar zemāko novērojamās ietekmes līmeni (LOEL); ja ir noteikta kāda sakarība ar ekspozīciju, kosmētikas līdzekļu drošuma novērtējumam var izmantot etalondevu (BMD) vai praktisko drošo devu (VSD), ko lieto riska kvalitatīvai apzināšanai un kvantificēšanai citās jomās, un ekspozīciju kosmētikas līdzekļiem salīdzināt ar šīm references devām.

Citādi konkrētās vielas drošumu konkrētajā kosmētikas līdzeklī pierādīt nevar.

Saskaņā ar procedūrām, kas aprakstītas SCCS tehniskajos norādījumos (37), drošuma robežu (MoS) noteiktam ekspozīcijas ceļam var aprēķināt ar šādu formulu:

Formula

kur sistēmiskās ekspozīcijas deva (SED) ir aprēķināta, ārējo ekspozīciju (mg uz vienu ķermeņa masas kg vienā dienā) kombinējot ar absorbcijas rādītāju (parasti izteikts procentos vai μg/cm2), biežumu un aiztures koeficientiem.

Ir vispārpieņemts, ka, lai vielu atzītu par drošu lietošanai gatavajā kosmētikas līdzeklī, drošuma robežai jābūt vismaz 100.

Ekstrapolējot no viena ekspozīcijas ceļa uz citu, principā būtu jāņem vērā attiecīgā biopieejamība katrā ekspozīcijas ceļā. Pētījumā par orālas ekspozīcijas toksicitāti pieņemot, ka orālā biopieejamība ir 100 %, sistēmiskā ekspozīcija varētu tikt pārvērtēta. Tādēļ, ja nav datu, jāpieņem, ka sistēmiski pieejami nav vairāk kā 50 % orāli uzņemtās devas. Ja ir pierādījumi, kas liecina par zemu orālo biopieejamību, piemēram, ja viela ir vāji šķīstošas cietas daļiņas, pareizāk var būt pieņemt, ka sistēmiski pieejami ir tikai 10 % uzņemtās devas (38). Jebkādi pieejami orālās absorbcijas dati jāiekļauj aprēķinos.

Drošuma robežas aprēķināšanai izraudzīto NOAEL iegūst no ilgtermiņa atkārtotas devas toksicitātes pētījumiem (subakūtās, subhroniskās un/vai hroniskās toksicitātes testi, kanceroģenēzes testi, teratoģenēzes testi, reproduktīvās toksicitātes testi utt.).

Izmanto vielas lietošanas apstākļu, sugas jutīguma un tamlīdzīgu aspektu ziņā visatbilstīgākajā pētījumā iegūto viszemāko NOAEL vērtību.

No pilnā toksikoloģiskās iedarbības raksturojuma jānosaka sistēmiskās ietekmes NOAEL. Drošuma robežas aprēķināšanai parasti izvēlas visbūtiskākās robežvērtības zemāko būtisko NOAEL.

Lietošanas drošumu nevar pamatot ar tādu drošuma robežas aprēķinu, kura pamatā ir tikai vienas devas testos iegūti dati par vidējo letālo devu (LD50), nevis vismaz subakūtās toksicitātes testos iegūts NOAEL.

Ja var skaidri pierādīt, ka bioloģiskās pieejamības nav, drošuma robežu var neaprēķināt. Šādos gadījumos joprojām jāņem vērā iespējamā lokālā ietekme uz ādu vai gļotādu.

3.8.5.   Vielu vai kosmētikas līdzekļa noteiktu īpašību ietekme uz toksikoloģiskās iedarbības raksturojumu

a)   Daļiņu izmērs

Daļiņu izmērs un tā sadalījuma līkne var ietekmēt vielas toksiskumu. Ja nav iespējams izslēgt, ka daļiņu izmērs un tā sadalījuma līkne ietekmē gatavā kosmētikas līdzekļa drošumu, šīs īpašības jāiekļauj līdzekļa fizikālķīmisko īpašību klāstā un jāņem vērā drošuma novērtējumā. Jāņem vērā jaunākie zinātniskie atzinumi šajā jautājumā (SCENIHR, SCCS) (39).

b)   Piemaisījumi vielās un izejvielās

Jebkuras vielas kopējo toksiskumu var būtiski ietekmēt piemaisījumi. Ir svarīgi pārbaudīt vielas piemaisījumu profilu, lai novērstu vai vismaz novērtētu piemaisījumu radīto papildu risku. Ja nav toksikoloģijas pētījumu datu par drošumu, konkrētu piemaisījumu drošuma novērtēšanā var noderēt toksicitātes slieksnis (TTC) (40).

Vielas toksikoloģiskās iedarbības raksturošanai izmantojot toksikoloģijas pētījumus, jāapraksta šajos toksikoloģijas pētījumos izmantotās vielas tīrība un piemaisījumu profils. Ja kosmētikas līdzekļa sastāvā faktiski izmantoto partiju piemaisījumu profils nav salīdzināms, ir jānovērtē atšķirības.

3.8.6.   Analoģijas pieejas lietojumam jābūt pamatotam

Analoģijas pieejai ir vairāki veidi. Šīs pieejas lietojumam jābūt pamatotam.

3.8.7.   Informācijas avotu identifikācija

Toksikoloģiskās iedarbības raksturojuma noteikšanas vajadzībām jānovērtē informācijas minimums par attiecīgo vielu.

Šo informāciju var iegūt no toksikoloģijas pētījumiem. Ja pastāv dati par cilvēkiem, tie ir jāņem vērā.

Ar citām metodēm, piemēram, ar struktūras un aktivitātes kvantitatīvo sakarību (QSAR) modeļiem vai ar pieeju, kas balstās uz vielu līdzību, ir iegūstamas tikai toksiskuma aplēses, un pierādījumu nozīmīgums ir jāpamato.

Jāņem vērā šādi datu avoti:

| a) | drošuma un kvalitātes dati, kas var būt attiecīgajiem kosmētikas līdzekļa izejvielu piegādātājiem un kas piegādātājiem jāsniedz kosmētikas līdzekļa ražotājam. Šiem datiem ir liela nozīme, izvērtējot gatavā kosmētikas līdzekļa katras kosmētiskās sastāvdaļas drošuma pierādīšanai būtisko datu pieejamību; |
| --- | --- |

a)

drošuma un kvalitātes dati, kas var būt attiecīgajiem kosmētikas līdzekļa izejvielu piegādātājiem un kas piegādātājiem jāsniedz kosmētikas līdzekļa ražotājam. Šiem datiem ir liela nozīme, izvērtējot gatavā kosmētikas līdzekļa katras kosmētiskās sastāvdaļas drošuma pierādīšanai būtisko datu pieejamību;

| b) | ja ir SCCS atzinums, jāizmanto atzinumā lietotais NOAEL. Drošuma novērtētājam jāņem vērā jaunākie zinātniskie atzinumi; |
| --- | --- |

b)

ja ir SCCS atzinums, jāizmanto atzinumā lietotais NOAEL. Drošuma novērtētājam jāņem vērā jaunākie zinātniskie atzinumi;

| c) | kādas citas autoritatīvas zinātniskās komitejas atzinuma gadījumā, ja attiecīgie secinājumi un ierobežojumi paredzētajam lietojumam ir piemērojami (var atšķirties drošuma robežas aprēķināšanā izmantotais lietojums), var izmantot šajā atzinumā lietoto NOAEL. Drošuma novērtētājam jāņem vērā jaunākie zinātniskie atzinumi; |
| --- | --- |

c)

kādas citas autoritatīvas zinātniskās komitejas atzinuma gadījumā, ja attiecīgie secinājumi un ierobežojumi paredzētajam lietojumam ir piemērojami (var atšķirties drošuma robežas aprēķināšanā izmantotais lietojums), var izmantot šajā atzinumā lietoto NOAEL. Drošuma novērtētājam jāņem vērā jaunākie zinātniskie atzinumi;

| d) | ja zinātnisko atzinumu nav, jāsniedz informācija, kas raksturo katras vielas toksikoloģisko iedarbību. Datus var iegūt vairākās datubāzēs vai no literatūras (sk. I pielikumu) (41); |
| --- | --- |

d)

ja zinātnisko atzinumu nav, jāsniedz informācija, kas raksturo katras vielas toksikoloģisko iedarbību. Datus var iegūt vairākās datubāzēs vai no literatūras (sk. I pielikumu) (41);

| e) | klasifikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (42); |
| --- | --- |

e)

klasifikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (42);

| f) | kosmētikas līdzekļa ražotāja veikti vai pasūtīti pētījumi; |
| --- | --- |

f)

kosmētikas līdzekļa ražotāja veikti vai pasūtīti pētījumi;

| g) | in silico prognozes (QSAR); |
| --- | --- |

g)

in silico prognozes (QSAR);

| h) | uz vielu līdzību balstīta pieeja; |
| --- | --- |

h)

uz vielu līdzību balstīta pieeja;

| i) | lai informācija par vielas toksikoloģiskās iedarbības raksturojumu būtu pilnīga, var izmantot arī novērtējumus par vielas lietojumu ārpus kosmētikas nozares (pārtikas produkti, pārtikas piedevas, materiāli, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, biocīdi, ķimikāliju reģistrēšana, vērtēšana, licencēšana un ierobežošana (REACH) utt.); |
| --- | --- |

i)

lai informācija par vielas toksikoloģiskās iedarbības raksturojumu būtu pilnīga, var izmantot arī novērtējumus par vielas lietojumu ārpus kosmētikas nozares (pārtikas produkti, pārtikas piedevas, materiāli, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, biocīdi, ķimikāliju reģistrēšana, vērtēšana, licencēšana un ierobežošana (REACH) utt.);

| j) | ja pieejami, ķīmiskas drošības ziņojumi (CSR) vai koncentrēti izpētes kopsavilkumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (REACH). |
| --- | --- |

j)

ja pieejami, ķīmiskas drošības ziņojumi (CSR) vai koncentrēti izpētes kopsavilkumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (REACH).

Daudzas vielas un/vai maisījumi nav izpētīti pietiekami, lai būtu noteikti visi svarīgie toksikoloģiskie parametri. Ja trūkst parametru vai ja riska raksturojuma pamatā ir pieeja, kurā izmanto toksikoloģijas datus, kas iegūti par citām vielām (piemēram, līdzīgu struktūru gadījumā) vai par lietojumiem ārpus kosmētikas jomas (pārtika, biocīdi, zāles u. tml.), tas ziņojumā jāpamato.

3.9.   Nevēlama ietekme un būtiska nevēlama ietekme

Šī kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojuma iedaļa paredzēta, lai uzraudzītu līdzekļa drošumu pēc laišanas tirgū un vajadzības gadījumā veiktu koriģējošus pasākumus. Šajā sakarā atbildīgās personas pienākums ir (sadarbojoties ar izplatītājiem) izveidot sistēmu, kurā apkopo, dokumentē un pārvalda informāciju par kosmētikas līdzekļa nevēlamu ietekmi pēc tā lietošanas Savienībā, kā arī nosaka nevēlamās ietekmes cēlonību
   (43). Ja nevēlamā ietekme ir būtiska, atbildīgās personas (un izplatītāju) pienākums ir informēt tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā ietekme konstatēta
   (44).

Informācija par nevēlamu ietekmi un būtisku nevēlamu ietekmi ir jāiekļauj kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojumā, pastāvīgi jāatjaunina un jāsniedz drošuma novērtētājam, kas var pārskatīt savu novērtējumu vai ņemt šo informāciju vērā, novērtējot līdzīgus kosmētikas līdzekļus.

Kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojumā jāietver visi pieejamie dati, tostarp statistikas dati, par kosmētikas līdzekļa vai, ja vajadzīgs, citu kosmētikas līdzekļu nevēlamo ietekmi un būtisko nevēlamo ietekmi.

Precīzāk, drošuma ziņojumā jāiekļauj informācija par nevēlamu ietekmi, kuras saistība ar attiecīgo kosmētikas līdzekli saskaņā ar cēlonības novērtējumu ir ļoti varbūtīga, varbūtīga, nav skaidri attiecināma uz šo līdzekli vai ir mazvarbūtīga (45).

Datus par nevēlamu ietekmi šajā drošuma ziņojuma iedaļā var iekļaut statistikas datu veidā, piemēram, kā nevēlamas ietekmes gadījumu skaitu un veidus gadā.

Informācija par būtisku nevēlamu ietekmi, kuras saistība ar attiecīgo kosmētikas līdzekli saskaņā ar cēlonības novērtējumu ir ļoti varbūtīga, varbūtīga, nav skaidri attiecināma uz šo līdzekli vai ir mazvarbūtīga, drošuma ziņojumā jāiekļauj saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikuma A daļas 9. iedaļu un jāsniedz kompetentajām valstu iestādēm saskaņā ar minētās regulas 23. pantu (46). Tāpēc kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojumam jāpievieno kompetentajām iestādēm nosūtītās paziņojumu veidlapas.

Jānorāda, kā atbildīgā persona reaģējusi uz paziņojumu par būtisku nevēlamu ietekmi un kā to izskatījusi. Jāapraksta koriģējošie un profilaktiskie pasākumi, ja tādi veikti.

Informācija par nevēlamu ietekmi ir pastāvīgi jāatjaunina un regulāri jāsniedz drošuma novērtētājam (47), kas var uzskatīt par vajadzīgu pārskatīt drošuma novērtējumu, ieteikt sastāva uzlabojumus vai izmantot šo informāciju, novērtējot līdzīgu kosmētikas līdzekļu drošumu.

Lietderīgu informāciju, kas drošuma novērtētājam būtu jāņem vērā, var sniegt arī kosmētikas līdzekļu drošuma pastāvīgajā uzraudzībā iegūti papildu dati, piemēram, par būtisku nevēlamu ietekmi vai neparedzētu lietojumu.

3.10.   Informācija par kosmētikas līdzekli

Šajā kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojuma iedaļā var iekļaut jebkādu papildu informāciju, uz ko neattiecas Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikuma A daļas pārējās iedaļas, bet ko uzskata par būtisku kosmētikas līdzekļa drošuma novērtēšanas vajadzībām.

Šajā kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojuma iedaļā jāiekļauj cita svarīga informācija par attiecīgo kosmētikas līdzekli vai līdzīgiem kosmētikas līdzekļiem, piemēram, par esošiem pētījumiem ar brīvprātīgajiem vai par konkrētām vielām, piemēram, pienācīgi apstiprināti un pamatoti konstatējumi, kas gūti citās būtiskās jomās veiktā riska novērtēšanā.

Šo iedaļu var izmantot, lai minētu informāciju par vielām vai maisījumiem, ko izmanto arī citu veidu izstrādājumos, piemēram, pārtikā vai zālēs.

4.   REGULAS (EK) Nr. 1223/2009 I PIELIKUMA B DAĻA. KOSMĒTIKAS LĪDZEKĻA DROŠUMA NOVĒRTĒJUMS

Ziņojuma B daļa ir pats kosmētikas līdzekļa drošuma novērtējums. Drošuma novērtētājam savā pamatojumā jāņem vērā visa identificētā bīstamība, ko rada kosmētikas līdzeklis vai ekspozīcija tam.

Kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojuma B daļu veido:

| 1) | novērtējuma secinājumi; |
| --- | --- |

1)

novērtējuma secinājumi;

| 2) | brīdinājumi marķējumā un lietošanas pamācība; |
| --- | --- |

2)

brīdinājumi marķējumā un lietošanas pamācība;

| 3) | pamatojums; |
| --- | --- |

3)

pamatojums;

| 4) | dati par drošuma novērtētāju un tā sniegtais galīgais apstiprinājums. |
| --- | --- |

4)

dati par drošuma novērtētāju un tā sniegtais galīgais apstiprinājums.

4.1.   Novērtējuma secinājumi

Novērtējuma secinājumi ir paziņojums par kosmētikas līdzekļa drošumu saistībā ar drošuma prasību Regulas (EK) Nr. 1223/2009 3. pantā.

Secinājumos jānorāda, vai kosmētikas līdzeklis, to izmantojot parastos vai saprātīgi paredzamos lietošanas apstākļos, cilvēku veselībai ir drošs, drošs ar ierobežojumiem vai nav drošs.

Skaidri jānorāda novērtējuma tiesiskais pamats, jo īpaši Regula (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem.

Ja konstatēts, ka kosmētikas līdzeklis nav drošs, uzskatāms, ka tas neatbilst Regulas (EK) Nr. 1223/2009 prasībām, un tāpēc to nedrīkst laist tirgū.

4.2.   Brīdinājumi marķējumā un lietošanas pamācība

Šajā kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojuma iedaļā skaidri jānorāda, kādi īpaši piesardzības noteikumi, tostarp vismaz Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III līdz VI pielikumā sarakstos norādītie piesardzības noteikumi un jebkāda īpaša piesardzības informācija par profesionālai lietošanai paredzētiem kosmētikas līdzekļiem, ir jāievēro kosmētikas līdzekļa lietošanā un jānorāda tā marķējumā.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikumu šajā iedaļā jāiekļauj paziņojums par vajadzību marķējumā norādīt visus īpašos brīdinājumus un lietošanas pamācību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1223/2009 19. panta 1. punkta d) apakšpunktu.

Drošuma novērtētāja pienākums ir noteikt, kādi brīdinājumi vai lietošanas pamācības līdztekus III–VI pielikuma sarakstos norādītajiem jānorāda marķējumā, lai kosmētikas līdzekļa lietošana būtu droša.

Kas jānorāda marķējumā, drošuma novērtētājam katrā gadījumā jāizlemj atsevišķi, ņemot vērā juridiskās saistības, kuras izriet no Regulas (EK) Nr. 1223/2009 19. panta un pielikumiem un attiecīgos gadījumos no citiem dokumentiem, piemēram, Komisijas Ieteikuma 2006/647/EK (48), un citām Komisijas izdotām vadlīnijām, piemēram, par termiņa, kurā kosmētikas līdzekli var lietot pēc iepakojuma atvēršanas, norādīšanu marķējumā (49) un par sastāvdaļu marķēšanu saskaņā ar Direktīvu 76/768/EEK (50).

4.3.   Pamatojums

Pamatojums ir drošuma novērtējuma galvenā daļa, un tā mērķis ir skaidri un precīzi aprakstīt, kā drošuma novērtētājs nonācis pie saviem secinājumiem par kosmētikas līdzekļa drošumu, izmantojot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikuma A daļu apkopotos datus.

Drošuma novērtēšana jāveic atsevišķi par katru atsevišķo kosmētikas līdzekli, un drošuma novērtējumam jābūt speciālista novērtējumam par pieejamajiem datiem. Drošuma novērtētājam jāpārliecinās, ka ir pieejama visa drošuma novērtēšanai vajadzīgā informācija, ka par novērtējamo kosmētikas līdzekli sniegtie dati ir būtiski, un jāpamato A daļā prasītu datu trūkums, ja, viņaprāt, tie nav būtiski vai vajadzīgi.

Lai izdarītu secinājumus par kosmētikas līdzekļa drošumu, drošuma novērtētājam ir jāizvērtē katras sastāvā esošās atsevišķās vielas vai maisījuma drošums, kā arī gatavā kosmētikas līdzekļa drošums. Secinājumu pamatā jābūt tādu pierādījumu kopai, kas apliecina, ka attiecībā uz visu identificēto bīstamību kosmētikas līdzekli var uzskatīt par drošu cilvēku veselībai.

Drošuma novērtētājs izvērtējamo kosmētikas līdzekļa sastāvu var pieņemt, noraidīt vai pieņemt ar nosacījumiem. Kosmētikas līdzeklis, kas neatbilst Regulai (EK) Nr. 1223/2009, ir jānoraida, un to nedrīkst tirgot.

Drošuma novērtējuma pamatojumā izklāsta apsvērumus, uz kuru pamata drošuma novērtētājs, izmantojot visu pieejamo ar drošumu saistīto informāciju, izdarījis kopējo secinājumu par kosmētikas līdzekļa drošumu.

Drošuma novērtētājam savā pamatojumā jāņem vērā visa identificētā bīstamība, kā arī paredzētie un saprātīgi paredzamie ekspozīcijas apstākļi katrai sastāvā esošajai vielai vai maisījumam un gatavajam kosmētikas līdzeklim.

Drošuma novērtētāja uzdevums ir analizēt un izvērtēt visas esošās informācijas derīgumu/ticamību. Veicot šo analīzi, drošuma novērtētājs var izlemt, vai pieejamie dati ir pietiekami drošuma novērtēšanai vai arī par atsevišķu vielu vai gatavo kosmētikas līdzekli ir jāiegūst papildu dati.

Pamatojumā izmanto kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojuma A daļā apkopotos datus un ņem vērā vielu un maisījumu drošuma novērtējumus, ko izstrādājusi Patērētāju drošības zinātniskā komiteja (par vielām, kas iekļautas Regulas (EK) Nr. 1223/2009 pielikumos), citas zinātniskas komitejas vai grupas vai pats drošuma novērtētājs, kā arī kosmētikas līdzekļa drošuma novērtējumu.

4.3.1.   Vielu un/vai maisījumu drošuma novērtēšana

Vielu un/vai maisījumu drošuma novērtēšanai ir trīs galvenie posmi:

| 1) | vielu un maisījumu bīstamības raksturošana; |
| --- | --- |

1)

vielu un maisījumu bīstamības raksturošana;

| 2) | lokālās un sistēmiskās ekspozīcijas novērtēšana (izvērtējot absorbcijas datus); |
| --- | --- |

2)

lokālās un sistēmiskās ekspozīcijas novērtēšana (izvērtējot absorbcijas datus);

| 3) | sistēmiskās ietekmes riska novērtēšana (drošuma robežas aprēķināšana) un lokālās ietekmes (piemēram, ādas alerģijas, ādas kairinājuma) riska novērtēšana. |
| --- | --- |

3)

sistēmiskās ietekmes riska novērtēšana (drošuma robežas aprēķināšana) un lokālās ietekmes (piemēram, ādas alerģijas, ādas kairinājuma) riska novērtēšana.

Aromātu un garšu veidojošu maisījumu gadījumā, ja informācija par to sastāvu ir slepena, par gatavo kosmētikas līdzekli atbildīgajai personai drošuma novērtējumu var sniegt attiecīgā maisījuma ražotājs. Aromātu vai garšu veidojošā maisījuma drošuma novērtējums jāsagatavo, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1223/2009 I pielikumā un šajās vadlīnijās izklāstītos principus un ņemot vērā maisījuma koncentrāciju gatavajā kosmētikas līdzeklī un tā ekspozīcijas modeli. Piegādātājam jāiesniedz par gatavo kosmētikas līdzekli atbildīgajai personai attiecīgs dokuments, kas pierāda aromātu vai garšu veidojošā maisījuma drošumu.

4.3.2.   Kosmētikas līdzekļa drošuma novērtēšana

Kosmētikas līdzekļa drošuma novērtēšana aptver trīs galvenos aspektus:

| 1) | kopsavilkums par riska novērtējumu, kura pamatā ir visu atsevišķo vielu/maisījumu lokālā un sistēmiskā ietekme (51); |
| --- | --- |

1)

kopsavilkums par riska novērtējumu, kura pamatā ir visu atsevišķo vielu/maisījumu lokālā un sistēmiskā ietekme (51);

| 2) | papildu novērtējums par izstrādātā kosmētikas līdzekļa drošumu, ko nevar novērtēt, izskatot katru vielu/maisījumu atsevišķi. Šādi papildu novērtējumi varētu būt, piemēram, par sastāva saderību ar ādu, novērtējums par iespējamu kombinatīvu ietekmi, piemēram, ja kāda sastāvdaļa var paaugstināt citas sastāvdaļas absorbciju, novērtējums par iespējamu ietekmi, ko varētu radīt mijiedarbība ar iepakojuma materiālu, vai par iespējamu ietekmi, ko varētu radīt atsevišķo vielu/maisījumu savstarpējas ķīmiskās reakcijas izstrādātajā kosmētikas līdzeklī (52); |
| --- | --- |

2)

papildu novērtējums par izstrādātā kosmētikas līdzekļa drošumu, ko nevar novērtēt, izskatot katru vielu/maisījumu atsevišķi. Šādi papildu novērtējumi varētu būt, piemēram, par sastāva saderību ar ādu, novērtējums par iespējamu kombinatīvu ietekmi, piemēram, ja kāda sastāvdaļa var paaugstināt citas sastāvdaļas absorbciju, novērtējums par iespējamu ietekmi, ko varētu radīt mijiedarbība ar iepakojuma materiālu, vai par iespējamu ietekmi, ko varētu radīt atsevišķo vielu/maisījumu savstarpējas ķīmiskās reakcijas izstrādātajā kosmētikas līdzeklī (52);

| 3) | citi faktori, kas ietekmē drošuma novērtējumu, piemēram, stabilitāte, mikrobioloģiskā kvalitāte, iepakojums un marķējums, tostarp lietošanas pamācība un piesardzības noteikumi par lietošanu. |
| --- | --- |

3)

citi faktori, kas ietekmē drošuma novērtējumu, piemēram, stabilitāte, mikrobioloģiskā kvalitāte, iepakojums un marķējums, tostarp lietošanas pamācība un piesardzības noteikumi par lietošanu.

Regulā (EK) Nr. 1223/2009 prasītajā īpašajā vērtējumā par kosmētikas līdzekļiem, kas paredzēti bērniem, kuri jaunāki par trim gadiem, jāņem vērā SCCS tehniskajos norādījumos sniegtie īpašie ieteikumi (53).

Regulā (EK) Nr. 1223/2009 prasītajā īpašajā vērtējumā par kosmētikas līdzekļiem, kas paredzēti tikai ārīgai intīmajai higiēnai, jāņem vērā arī lietošanas rajona specifiskās īpašības.

Drošuma novērtētājs izvērtējamo kosmētikas līdzekli var pieņemt, noraidīt vai pieņemt ar nosacījumiem. Kosmētikas līdzeklis, kas neatbilst Regulai (EK) Nr. 1223/2009, ir jānoraida, un to nedrīkst tirgot. Jāievēro drošuma novērtētāja ieteikumi par kosmētikas līdzekļa drošu lietošanu.

Lai nodrošinātu kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojuma pastāvīgu atjaunināšanu, kas prasīta Regulas (EK) Nr. 1223/2009 10. panta 1. punkta c) apakšpunktā, gatavā kosmētikas līdzekļa drošums ir regulāri jānovērtē atkārtoti.

Ja mainās tiesību aktu prasības (piemēram, ierobežojumi attiecībā uz kādu no sastāvā esošajām vielām), jāpārliecinās, ka sastāvs un citi elementi (piemēram, marķējums) joprojām atbilst tiesību aktiem, kā arī jāpārskata un vajadzības gadījumā jāatjaunina drošuma novērtējums.

Drošuma novērtējums jāpārskata un, ja nepieciešams, jāatjaunina arī tad, ja īstenojas viens vai vairāki šādi nosacījumi:

| a) | par attiecīgajām vielām ir pieejama jauna zinātniska informācija un toksikoloģijas dati, kas varētu mainīt esošā drošuma novērtējuma rezultātu; |
| --- | --- |

a)

par attiecīgajām vielām ir pieejama jauna zinātniska informācija un toksikoloģijas dati, kas varētu mainīt esošā drošuma novērtējuma rezultātu;

| b) | mainās sastāvs vai izejvielu specifikācija; |
| --- | --- |

b)

mainās sastāvs vai izejvielu specifikācija;

| c) | mainās lietošanas apstākļi; |
| --- | --- |

c)

mainās lietošanas apstākļi;

| d) | nevēlamai ietekmei pēc rakstura, nopietnuma un biežuma gan saprātīgi paredzamā lietošanā, gan nepareizas lietošanas gadījumos (54) ir pieauguma tendence. |
| --- | --- |

d)

nevēlamai ietekmei pēc rakstura, nopietnuma un biežuma gan saprātīgi paredzamā lietošanā, gan nepareizas lietošanas gadījumos (54) ir pieauguma tendence.

Jāizveido struktūras un procesi, ar ko nodrošina, ka notiek kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojuma atjaunināšanai būtiskas informācijas lietderīga apmaiņa starp atbildīgo personu un drošuma novērtētāju un ka drošuma novērtētājs atjaunināšanas vajadzības gadījumā spēj rīkoties.

4.4.   Dati par novērtētāju un B daļas apstiprinājums

Drošuma novērtētājam jābūt profesionālim ar zināšanām un kompetenci, kas vajadzīga precīza drošuma novērtējuma izstrādei, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1223/2009 10. panta 2. punkta prasībās par kvalifikāciju. Attiecīgā kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojuma iedaļa paredzēta, lai nodrošinātu, ka šī prasība ir izpildīta un ka ir sniegti vajadzīgie pierādījumi.

Šajā drošuma ziņojuma iedaļā jānorāda drošuma novērtētāja vārds, uzvārds/nosaukums un adrese, tajā jānorāda datums, un tā jāparaksta.

Gatavais drošuma novērtējums ir jāparaksta, norādot sagatavošanas datumu, vai jāizdod elektroniski, skaidri apliecinot saistību starp novērtētāju, kosmētikas līdzekli un novērtēšanas datumu. Elektroniskā versija jāaizsargā pret nepilnvarotu personu veiktu ļaunprātīgu izmantošanu.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1223/2009 10. panta 2. punktu drošuma novērtētājs ir “persona, kurai ir diploms vai cits pierādījums par oficiālo kvalifikāciju, kas ir piešķirta pēc teorētisku un praktisku studiju programmas apguves augstskolā farmācijas, toksikoloģijas, medicīnas vai tamlīdzīgā zinātnes nozarē vai pēc tādas programmas apguves, ko dalībvalsts ir atzinusi par minētajai programmai līdzvērtīgu”.

Persona, kas ieguvusi kvalifikāciju trešā valstī, var būt drošuma novērtētājs, ja ir pabeigta programma, “ko dalībvalsts ir atzinusi par minētajai [augstskolas] programmai [farmācijas, toksikoloģijas, medicīnas vai tamlīdzīgā zinātnes nozarē] līdzvērtīgu”.

Jāsniedz pierādījumi (t. i., diploma kopija un, ja vajadzīgs, līdzvērtīguma apliecinājums) par drošuma novērtētāja kvalifikāciju, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1223/2009 10. pantā.

Literatūra

| — | ATSDR (2004). Guidance Manual for the assessment of joint toxic action of chemical mixtures. Atlanta, GA: ATSDR, U.S. Department of Health and Human Services, Public Health Service. EFSA (2008) EFSA-Q-2006-160. |
| --- | --- |

—

ATSDR (2004). Guidance Manual for the assessment of joint toxic action of chemical mixtures. Atlanta, GA: ATSDR, U.S. Department of Health and Human Services, Public Health Service. EFSA (2008) EFSA-Q-2006-160.

| — | Bremmer H. J., Prud’homme de Lodder L. C. H., van Engelen J. G. M. Cosmetics Fact Sheet to Assess the Risks for the Consumer, Updated version for ConsExpo 4, RIVM report 320104001/2006 (http://www.rivm.nl/bibliotheek/rapporten/320104001.pdf). |
| --- | --- |

—

Bremmer H. J., Prud’homme de Lodder L. C. H., van Engelen J. G. M. Cosmetics Fact Sheet to Assess the Risks for the Consumer, Updated version for ConsExpo 4, RIVM report 320104001/2006 (http://www.rivm.nl/bibliotheek/rapporten/320104001.pdf).

| — | COSMED. Comment constituer le rapport de sécurité? (Règlement (CE) No 1223/2009), Collection: Les guides pratiques des entreprises – Editions 2011–2012. |
| --- | --- |

—

COSMED. Comment constituer le rapport de sécurité? (Règlement (CE) No 1223/2009), Collection: Les guides pratiques des entreprises – Editions 2011–2012.

| — | CTFA & COLIPA. Guidelines On Stability Testing Of Cosmetic Products, 2004. gada marts. |
| --- | --- |

—

CTFA & COLIPA. Guidelines On Stability Testing Of Cosmetic Products, 2004. gada marts.

| — | Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA). Vadlīnijas par vielu identificēšanu un nosaukumu piešķiršanu saskaņā ar REACH un CLP, 2011. gada novembris. |
| --- | --- |

—

Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA). Vadlīnijas par vielu identificēšanu un nosaukumu piešķiršanu saskaņā ar REACH un CLP, 2011. gada novembris.

| — | Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA). Vadlīnijas par informācijas prasībām un ķīmiskās drošības novērtējumu, R.4. nodaļa. Pieejamās informācijas novērtēšana. 2011. gada decembris. |
| --- | --- |

—

Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA). Vadlīnijas par informācijas prasībām un ķīmiskās drošības novērtējumu, R.4. nodaļa. Pieejamās informācijas novērtēšana. 2011. gada decembris.

| — | Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA). Vadlīnijas par informācijas prasībām un ķīmiskās drošības novērtējumu, R.7.a nodaļa. Norādījumi par robežvērtībām. 2008. gada maijs. |
| --- | --- |

—

Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA). Vadlīnijas par informācijas prasībām un ķīmiskās drošības novērtējumu, R.7.a nodaļa. Norādījumi par robežvērtībām. 2008. gada maijs.

| — | Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA). Vadlīnijas par informācijas prasībām un ķīmiskās drošības novērtējumu, R.7.c nodaļa. Norādījumi par robežvērtībām. 2008. gada maijs. |
| --- | --- |

—

Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA). Vadlīnijas par informācijas prasībām un ķīmiskās drošības novērtējumu, R.7.c nodaļa. Norādījumi par robežvērtībām. 2008. gada maijs.

| — | ECHA. 2. praktiskā rokasgrāmata Kā ziņot par apliecinājuma nozīmi, 2010. gads, http://echa.europa.eu/documents/10162/13655/pg_report_weight_of_evidence_en.pdf |
| --- | --- |

—

ECHA. 2. praktiskā rokasgrāmata Kā ziņot par apliecinājuma nozīmi, 2010. gads, http://echa.europa.eu/documents/10162/13655/pg_report_weight_of_evidence_en.pdf

| — | Eiropas Komisija. Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par izmēģinājumu ar dzīvniekiem un tirdzniecības aizliegumu un par pašreizējo situāciju attiecībā uz alternatīvām testēšanas metodēm kosmētikas līdzekļu jomā, COM(2013) 135 final. |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisija. Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par izmēģinājumu ar dzīvniekiem un tirdzniecības aizliegumu un par pašreizējo situāciju attiecībā uz alternatīvām testēšanas metodēm kosmētikas līdzekļu jomā, COM(2013) 135 final.

| — | Eiropas Komisija. Kosmētikas līdzekļu sastāvam un nevēlamajai ietekmei jābūt viegli pieejamai atklātībai – Padomes Direktīvas 76/768/EEK 7.a panta 1. punkta h) apakšpunkta otrās daļas praktiskā īstenošana, http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/doc/guide_access_info_en.pdf |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisija. Kosmētikas līdzekļu sastāvam un nevēlamajai ietekmei jābūt viegli pieejamai atklātībai – Padomes Direktīvas 76/768/EEK 7.a panta 1. punkta h) apakšpunkta otrās daļas praktiskā īstenošana, http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/doc/guide_access_info_en.pdf

| — | Eiropas Komisija. Vadlīnijas ziņošanai par būtisku nevēlamu ietekmi, http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/pdf/sue_reporting_guidelines_en.pdf |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisija. Vadlīnijas ziņošanai par būtisku nevēlamu ietekmi, http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/pdf/sue_reporting_guidelines_en.pdf

| — | Greim H. and Snyder R. (eds). Toxicology and Risk Assessment – A comprehensive Introduction. John Wiley & Sons Ltd, 2008. |
| --- | --- |

—

Greim H. and Snyder R. (eds). Toxicology and Risk Assessment – A comprehensive Introduction. John Wiley & Sons Ltd, 2008.

| — | Hall B., Tozer S., Safford B., Coroama M., Steiling W., Leneveu-Duchemin M.C., McNamara C. and Gibney M. European consumer exposure to cosmetic products, a framework for conducting population exposure assessments, Food and Chemical Toxicology, Volume 45, Issue 11, 2007. gada novembris, 2097.–2108. lpp. |
| --- | --- |

—

Hall B., Tozer S., Safford B., Coroama M., Steiling W., Leneveu-Duchemin M.C., McNamara C. and Gibney M. European consumer exposure to cosmetic products, a framework for conducting population exposure assessments, Food and Chemical Toxicology, Volume 45, Issue 11, 2007. gada novembris, 2097.–2108. lpp.

| — | IGHRC 2006. Guidelines on route-to-route extrapolation of toxicity data when assessing health risks of chemicals. The Interdepartmental Group on Health Risks from Chemicals (2006), http://www.silsoe.cranfield.ac.uk/ieh/ighrc/ighrc.html |
| --- | --- |

—

IGHRC 2006. Guidelines on route-to-route extrapolation of toxicity data when assessing health risks of chemicals. The Interdepartmental Group on Health Risks from Chemicals (2006), http://www.silsoe.cranfield.ac.uk/ieh/ighrc/ighrc.html

| — | Klimisch H. J., Andreae E. and Tillmann U. A systematic approach for evaluating the quality of experimental and ecotoxicological data. Regulatory Toxicology and Pharmacology 25 (1997), 1.–5. lpp. |
| --- | --- |

—

Klimisch H. J., Andreae E. and Tillmann U. A systematic approach for evaluating the quality of experimental and ecotoxicological data. Regulatory Toxicology and Pharmacology 25 (1997), 1.–5. lpp.

| — | Kroes R., Renwick A. G., Feron V., Galli C. L., Gibney M., Greim H., Guy R. H., Lhuguenot J. C., van de Sandt J. J. M. Application of the threshold of toxicological concern (TTC) to the safety evaluation of cosmetic ingredients, Food and Chemical Toxicology 45 (2007), 2533.–2562. lpp. |
| --- | --- |

—

Kroes R., Renwick A. G., Feron V., Galli C. L., Gibney M., Greim H., Guy R. H., Lhuguenot J. C., van de Sandt J. J. M. Application of the threshold of toxicological concern (TTC) to the safety evaluation of cosmetic ingredients, Food and Chemical Toxicology 45 (2007), 2533.–2562. lpp.

| — | Loretz L. J., Api A. M., Babcock L., Barraj L. M., Burdick J., Cater K. C., Jarrett G., Mann S., Pan Y. H., Re T. A., Renskers K. J., Scrafford C. G. Exposure data for cosmetic products: facial cleanser, hair conditioner, and eye shadow, Food Chem Toxicol. 2008. gada maijs; 46(5):1516-24, Epub, 2007. gada 23. decembris. |
| --- | --- |

—

Loretz L. J., Api A. M., Babcock L., Barraj L. M., Burdick J., Cater K. C., Jarrett G., Mann S., Pan Y. H., Re T. A., Renskers K. J., Scrafford C. G. Exposure data for cosmetic products: facial cleanser, hair conditioner, and eye shadow, Food Chem Toxicol. 2008. gada maijs; 46(5):1516-24, Epub, 2007. gada 23. decembris.

| — | Mildau G., Burkhard A., Daphi-Weber J., Große-Damhues J., Jung J., Schuster B., Walther C. Basic Requirements for Safety Assessment of Cosmetic Products, SOFW Journal, 133 6–2007, 16.–22. lpp. |
| --- | --- |

—

Mildau G., Burkhard A., Daphi-Weber J., Große-Damhues J., Jung J., Schuster B., Walther C. Basic Requirements for Safety Assessment of Cosmetic Products, SOFW Journal, 133 6–2007, 16.–22. lpp.

| — | Miljøstyrelsen. Guideline on Safety Assessment of Cosmetic Products, Environmental Guidelines No 10, 2000. gads. |
| --- | --- |

—

Miljøstyrelsen. Guideline on Safety Assessment of Cosmetic Products, Environmental Guidelines No 10, 2000. gads.

| — | OECD (2007). Guidance on Grouping of Chemicals. Series on Testing and Assessment, No. 80., Parīze. |
| --- | --- |

—

OECD (2007). Guidance on Grouping of Chemicals. Series on Testing and Assessment, No. 80., Parīze.

| — | OECD (2009). Guidance Document for using the OECD (Q)SAR Application Toolbox to Develop Chemical Categories According to the OECD Guidance on Grouping of Chemicals. Series on Testing and Assessment, No. 102, Parīze. |
| --- | --- |

—

OECD (2009). Guidance Document for using the OECD (Q)SAR Application Toolbox to Develop Chemical Categories According to the OECD Guidance on Grouping of Chemicals. Series on Testing and Assessment, No. 102, Parīze.

| — | Pauwels M., Rogiers V. Human Health Safety Evaluation of Cosmetics in the EU: A Legally Imposed Challenge to Science, Toxicology and Applied Pharmacology, 243 (2010), 260.–274. lpp. |
| --- | --- |

—

Pauwels M., Rogiers V. Human Health Safety Evaluation of Cosmetics in the EU: A Legally Imposed Challenge to Science, Toxicology and Applied Pharmacology, 243 (2010), 260.–274. lpp.

| — | SCCS (Patērētāju drošības zinātniskā komiteja). Norādījumi attiecībā uz kosmētikas līdzekļos izmantojamo nanomateriālu drošuma novērtēšanu, SCCS/1484/12. |
| --- | --- |

—

SCCS (Patērētāju drošības zinātniskā komiteja). Norādījumi attiecībā uz kosmētikas līdzekļos izmantojamo nanomateriālu drošuma novērtēšanu, SCCS/1484/12.

| — | SCCS. Kosmētikas sastāvdaļu pārbaudīšanas un to drošības izvērtēšanas tehniskie norādījumi, 8. redakcija, SCCS/1501/12. |
| --- | --- |

—

SCCS. Kosmētikas sastāvdaļu pārbaudīšanas un to drošības izvērtēšanas tehniskie norādījumi, 8. redakcija, SCCS/1501/12.

| — | SCCS, SCHER un SCENIHR. Atzinums par toksicitātes sliekšņa (TTC) pieejas lietojumu ķīmisko vielu drošuma novērtēšanā, īpašu uzmanību pievēršot kosmētikas līdzekļiem un patēriņa precēm, SCCP/1171/08. |
| --- | --- |

—

SCCS, SCHER un SCENIHR. Atzinums par toksicitātes sliekšņa (TTC) pieejas lietojumu ķīmisko vielu drošuma novērtēšanā, īpašu uzmanību pievēršot kosmētikas līdzekļiem un patēriņa precēm, SCCP/1171/08.

| — | SCCS, SCHER un SCENIHR. Ķīmisko vielu maisījumu toksicitāte un novērtēšana, 2012. |
| --- | --- |

—

SCCS, SCHER un SCENIHR. Ķīmisko vielu maisījumu toksicitāte un novērtēšana, 2012.

| — | SCENIHR (Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskā komiteja). Atzinums par termina “nanomateriāls” definīcijas zinātnisko pamatu, 2010. gada 8. decembris. |
| --- | --- |

—

SCENIHR (Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskā komiteja). Atzinums par termina “nanomateriāls” definīcijas zinātnisko pamatu, 2010. gada 8. decembris.

| — | Workshop Report. Assessment of undesirable events in cosmetic market surveillance: Background, description and use of a causality assessment method in cosmetovigilance, Regulatory Toxicology and Pharmacology 58 (2010), 349.–353. lpp. |
| --- | --- |

—

Workshop Report. Assessment of undesirable events in cosmetic market surveillance: Background, description and use of a causality assessment method in cosmetovigilance, Regulatory Toxicology and Pharmacology 58 (2010), 349.–353. lpp.

---

(1)  Regulas (EK) Nr. 1223/2009 11. panta 2. punkts.

(2)  Regulas (EK) Nr. 1223/2009 10. panta 1. punkts.

(3)  Regulas (EK) Nr. 1223/2009 10. panta 1. punkta c) apakšpunkts.

(4)  SCCS (Patērētāju drošības zinātniskā komiteja). Kosmētikas sastāvdaļu pārbaudīšanas un to drošības izvērtēšanas tehniskie norādījumi, 8. redakcija, SCCS/1501/12, kā arī turpmākie atjauninājumi.

(5)  SCCS tehnisko norādījumu 3-6.2. punkts, 35.–36. lpp.

(6)  Tas ir svarīgi labas ražošanas prakses kontekstā, un tam skaidri pievēršas attiecīgais standarts EN ISO 22716:2007. Precīzāk, tas atbilst prasībām attiecībā uz izejvielu un gatavā kosmētikas līdzekļa izplatīšanu.

(7)  Sk. 3.3. iedaļu “Mikrobioloģiskā kvalitāte”.

(8)  Sk. “Kosmētikas līdzekļu direktīvas (76/768/EEK) 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta praktiskā īstenošana. KOSMĒTIKAS LĪDZEKĻA DERĪGUMA TERMIŅA MARĶĒJUMS: “TERMIŅŠ, KURĀ KOSMĒTIKAS LĪDZEKLI VAR LIETOT PĒC IEPAKOJUMA ATVĒRŠANAS” ” (Padomes Direktīva 76/768/EEK (OV L 262, 27.9.1976., 169. lpp.)), http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/doc/wd-04-entr-cos_28_rev_version_adoptee20040419_en.pdf

(9)  SCCS tehnisko norādījumu 4-3.3. punkts, 74. lpp.

(10)  Minimālais derīguma termiņš ir datums, līdz kuram kosmētikas līdzeklis, kas glabāts pareizos apstākļos, saglabās savu iedarbību un, galvenais, joprojām būs drošs; termiņš, kurā kosmētikas līdzekli var lietot pēc iepakojuma atvēršanas, ir periods pēc iepakojuma atvēršanas, kura laikā patērētājs var lietot kosmētikas līdzekli, nenodarot sev kaitējumu. Sk. “Kosmētikas līdzekļu direktīvas (76/768/EEK) 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta praktiskā īstenošana. KOSMĒTIKAS LĪDZEKĻA DERĪGUMA TERMIŅA MARĶĒJUMS: “TERMIŅŠ, KURĀ KOSMĒTIKAS LĪDZEKLI VAR LIETOT PĒC IEPAKOJUMA ATVĒRŠANAS” ”.

(11)  SCCS tehnisko norādījumu 4-4. punkts, 75.–76. lpp.

(12)  Regulas (EK) Nr. 1223/2009 17. pantā noteikts, ka aizliegtu vielu zīmes ir pieļaujamas vien tad, ja tās nav tehniski novēršamas un neietekmē kosmētikas līdzekļu drošumu.

(13)  Neierobežotas ietekmes genotoksiskas un kancerogēnas vielas ir genotoksiskas un kancerogēnas vielas, kam nav tāda līmeņa, zem kura tām nebūtu kancerogēnas un genotoksiskas iedarbības.

(14)  Opinion of the Scientific Committee on a request from EFSA related to A Harmonised Approach for Risk Assessment of Substances Which are both Genotoxic and Carcinogenic, The EFSA Journal (2005) 282, 1.–31. lpp.

(15)  OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.

(16)  Lai novērtētu risku, bīstamība jāskata kopā ar ekspozīciju, un tas ir drošuma novērtētāja pienākums.

(17)  SCCS tehnisko norādījumu 4. punkts, 66. lpp. un turpmākās lappuses.

(18)  M. Pauwels, V. Rogiers. Human Health Safety Evaluation of Cosmetics in the EU: A Legally Imposed Challenge to Science, Toxicology and Applied Pharmacology, 243 (2010), 261. lpp.

(19)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par izmēģinājumu ar dzīvniekiem un tirdzniecības aizliegumu un par pašreizējo situāciju attiecībā uz alternatīvām testēšanas metodēm kosmētikas līdzekļu jomā, COM(2013) 135 final.

(20)  H. J. Klimisch, E. Andreae and U. Tillmann (1997). A systematic approach for evaluating the quality of experimental and ecotoxicological data, Regul Toxicol Pharmacol 25:1-5.

(21)  Jo īpaši sk. paziņojuma 3.1. punktu.

(22)  OV L 142, 31.5.2008., 1. lpp.

(23)  SCCS tehnisko norādījumu 3.4.11. punkts. Sk. arī atzinumu SCCNFP/0068/98 (iepriekšēja tehnisko norādījumu versija) un atzinumu SCCNFP/0245/99 par pamatkritērijiem, kas piemērojami testēšanas protokoliem, testos ar brīvprātīgajiem pārbaudot potenciāli ādu kairinošu kosmētikas līdzekļu sastāvdaļu vai sastāvdaļu maisījumu saderību ar ādu.

(24)  Analoģijas pieeja ir trūkstošu datu ieguves metode, kurā informāciju par vienu vai vairākām ķīmiskām vielām izmanto, lai izdarītu prognozi par citu ķīmisko vielu, ko kādā aspektā uzskata par līdzīgu. ECHA. Vadlīnijas par informācijas prasībām un ķīmiskās drošības novērtējumu, R.4. nodaļa. Pieejamās informācijas novērtēšana, 2011. gada decembris, 12. lpp., http://echa.europa.eu/documents/10162/17235/information_requirements_r4_en.pdf

(25)  Viena no pierādījumu nozīmīguma metodes definīcijām ir šāda: “Process, kurā apsver dažādas informācijas stiprās un vājās puses attiecībā uz secinājumu izdarīšanu un pamatošanu par kādu vielas īpašību.”ECHA. 2. praktiskā rokasgrāmata “Kā ziņot par apliecinājuma nozīmi”, 2010, 2. lpp., http://echa.europa.eu/documents/10162/13655/pg_report_weight_of_evidence_lv.pdf

(26)  Sk. SCCS tehniskos norādījumus, 3-6. punkts. Pamatprasības attiecībā uz kosmētikas vielām gatavā kosmētikas līdzekļa sastāvā (kas jāizvērtē atsevišķiem drošuma novērtētājiem).

(27)  Šis jautājums tieši aplūkots SCCS tehnisko norādījumu 3-6.1. punktā “Vispārīgās toksikoloģiskās prasības”.

(28)  Saskaņā ar SCCS tehniskajiem norādījumiem (3-4.5. punkts) par prioritāru jāuzskata nenovērojamās nelabvēlīgās ietekmes līmenis attiecībā uz subhronisko toksicitāti (90 dienu pētījums). Rezultāti, kas saistīti ar subakūtu toksicitāti (28 dienu pētījums), jālieto vien tad, ja šādas vērtības nav pieejamas.

(29)  ECHA. Vadlīnijas par informācijas prasībām un ķīmiskās drošības novērtējumu, R.7.a nodaļa. Norādījumi par robežvērtībām, 2008. gada maijs.

(30)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

(31)  Sk. ECHA. Vadlīnijas par vielu identificēšanu un nosaukumu piešķiršanu saskaņā ar REACH un CLP, 2011. gada novembris, 29. lpp., http://echa.europa.eu/documents/10162/17235/substance_id_en.pdf

(32)  T. i., “sistēmiski pieejamā deva, kas pārvar attiecīgo fizisko šķērsli (kuņģa un zarnu trakta, ādas vai plaušu struktūras) un kļūst pieejama asinsritē tālākai izplatīšanai audos un orgānos”. Sk. M. Pauwels, V. Rogiers, 262. lpp.

(33)  Pamatkritēriji kosmētikas līdzekļu dermālās absorbcijas novērtēšanai in vitro (SCCS/1358/10).

(34)  SCCS tehnisko norādījumu 3-7.2. punkts, 49. lpp.

(35)  M. Pauwels, V. Rogiers, 262. lpp.

(36)  SCCS, SCHER un SCENIHR. Atzinums par toksicitātes sliekšņa (TTC) pieejas lietojumu ķīmisko vielu drošuma novērtēšanā attiecībā uz cilvēkiem, galveno uzmanību pievēršot kosmētikas līdzekļiem un patēriņa precēm, SCCP/1171/08.

(37)  SCCS tehnisko norādījumu 3-7. punkts, 46. lpp.

(38)  IGHRC. Guidelines on route-to-route extrapolation of toxicity data when assessing health risks of chemicals, The Interdepartmental Group on Health Risks from Chemicals (2006), http://www.silsoe.cranfield.ac.uk/ieh/ighrc/ighrc.html

(39)  Sk., piemēram, SCCS (Patērētāju drošības zinātniskā komiteja). Norādījumi par kosmētikas līdzekļos esošu nanomateriālu drošuma novērtēšanu; SCCS/1484/12; SCENIHR (Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskā komiteja). Atzinums par termina “nanomateriāls” definīcijas zinātnisko pamatu, 2010. gada 8. decembris.

(40)  R. Kroes, A. G. Renwick, V. Feron, C. L. Galli, M. Gibney, H. Greim, R. H. Guy, J. C. Lhuguenot, J. J. M. van de Sandt. Application of the threshold of toxicological concern (TTC) to the safety evaluation of cosmetic ingredients, Food and Chemical Toxicology 45 (2007), 2533.–2562. lpp.

(41)  Pastāv vairākas publiski pieejamas datubāzes, kas satur toksikoloģijas datus par vielām, kuras izmanto kosmētikā, un tās ir uzskaitītas šo vadlīniju papildinājumā.

(42)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp., kā arī ECHA reģistrācijas tīmekļa vietne: http://apps.echa.europa.eu/registered/registered-sub.aspx

(43)  Tas izriet no prasības Regulas (EK) Nr. 1223/2009 23. pantā, kurā atbildīgajai personai noteikts pienākums par būtisku nevēlamo ietekmi paziņot ES dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

(44)  Regulas (EK) Nr. 1223/2009 23. pants.

(45)  Uz nevēlamu ietekmi, kuras saistība ar kosmētikas līdzekli ir ļoti varbūtīga vai varbūtīga, attiecas Regulas (EK) Nr. 1223/2009 21. pants “Sabiedrības piekļuve informācijai”.

(46)  Eiropas Komisija. Vadlīnijas ziņošanai par būtisku nevēlamu ietekmi, http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/pdf/sue_reporting_guidelines_en.pdf

(47)  Tas ir atbildīgās personas pienākums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1223/2009 10. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

(48)  OV L 265, 26.9.2006., 39. lpp.

(49)  Pieejams vietnē http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/documents/guidelines/labelling/index_en.htm

(50)  Pieejams vietnē http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/doc/guide_labelling200802_en.pdf

(51)  Par vienas līnijas kosmētikas līdzekļiem, kuri savstarpēji atšķiras tikai ar krāsvielu un kuru atšķirības neietekmē drošumu, piemēram, par lūpu krāsām vai citiem dekoratīvās kosmētikas līdzekļiem, var apsvērt apvienota kosmētikas līdzekļu drošuma ziņojuma izstrādi, taču tas jāpamato.

(52)  SCCS, SCHER, SCENIHR. Ķīmisko vielu maisījumu toksicitāte un novērtēšana, 2012. gads, http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_155.pdf

(53)  SCCS tehnisko norādījumu 3-7.3. punkts, 51. lpp.

(54)  Eiropas Komisija. Vadlīnijas ziņošanai par būtisku nevēlamu ietekmi (SUE), http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/pdf/sue_reporting_guidelines_en.pdf

Papildinājums

Zināmās datubāzes, kas satur toksikoloģijas datus par kosmētikas līdzekļos izmantotām vielām

ChemIDPlus Light— http://chem.sis.nlm.nih.gov/chemidplus/chemidlite.jsp

ChemIDPlus Advanced— http://chem.sis.nlm.nih.gov/chemidplus/

Cosmetics Europe Recommendations— https://www.cosmeticseurope.eu/publications-cosmetics-europe-association/recommendations.html

IPCS Inchem— http://www.inchem.org/pages/jecfa.html

PubMed— http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed

ToxNet— http://toxnet.nlm.nih.gov/

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 26.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/106 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/106

---

ES UN EBTA APVIENOTĀS KOMITEJAS“VIENOTAIS TRANZĪTS”LĒMUMS Nr. 2/2013

(2013. gada 7. novembris),

ar ko groza 1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru

(2013/675/ES)

ES UN EBTA APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā 1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru (1) un jo īpaši tās 15. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Muitas sadarbības padomes 2009. gada 26. jūnija Ieteikumu tika grozīta harmonizētās sistēmas nomenklatūra. Tā rezultātā 2012. gada 1. janvārī stājās spēkā Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1006/2011 (2) un aizstāja HS kodu 1701 11 ar diviem jauniem HS kodiem, proti, 1701 13 un 1701 14 un HS kodu 2403 10 – ar diviem jauniem HS kodiem, proti, 2403 11 un 2403 19. |
| --- | --- |

(1)

Ar Muitas sadarbības padomes 2009. gada 26. jūnija Ieteikumu tika grozīta harmonizētās sistēmas nomenklatūra. Tā rezultātā 2012. gada 1. janvārī stājās spēkā Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1006/2011 (2) un aizstāja HS kodu 1701 11 ar diviem jauniem HS kodiem, proti, 1701 13 un 1701 14 un HS kodu 2403 10 – ar diviem jauniem HS kodiem, proti, 2403 11 un 2403 19.

| (2) | Tāpēc būtu attiecīgi jāmaina atbilstīgie HS kodi, kas norādīti 1987. gada 20. maija Konvencijas par kopīgu tranzīta procedūru I papildinājuma I pielikuma to preču sarakstā, kas saistītas ar paaugstinātu krāpšanas risku. |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc būtu attiecīgi jāmaina atbilstīgie HS kodi, kas norādīti 1987. gada 20. maija Konvencijas par kopīgu tranzīta procedūru I papildinājuma I pielikuma to preču sarakstā, kas saistītas ar paaugstinātu krāpšanas risku.

| (3) | Tā kā ir jauna Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Ieteikuma Nr. 21 versija – 8.1. versiju attiecībā uz inter alia iepakojuma kodiem, ir lietderīgi attiecīgi pielāgot konvencijas III papildinājuma A2 pielikumu. |
| --- | --- |

(3)

Tā kā ir jauna Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Ieteikuma Nr. 21 versija – 8.1. versiju attiecībā uz inter alia iepakojuma kodiem, ir lietderīgi attiecīgi pielāgot konvencijas III papildinājuma A2 pielikumu.

| (4) | Ņemot vērā to, ka iepakojuma kodu formāts ir mainījies no alphabetic2 (a2) uz alphanumeric2 (an2), iepakojumu veida/garuma kods (31. aile), kas paredzēts konvencijas III papildinājuma A1 pielikumā būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka iepakojuma kodu formāts ir mainījies no alphabetic2 (a2) uz alphanumeric2 (an2), iepakojumu veida/garuma kods (31. aile), kas paredzēts konvencijas III papildinājuma A1 pielikumā būtu attiecīgi jāgroza.

| (5) | Ierosināto grozījumu rezultātā tiks īstenota noteikumu par kopīgu tranzītu saskaņošana ar ES noteikumiem tranzīta jomā. |
| --- | --- |

(5)

Ierosināto grozījumu rezultātā tiks īstenota noteikumu par kopīgu tranzītu saskaņošana ar ES noteikumiem tranzīta jomā.

| (6) | Tāpēc konvencija būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc konvencija būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru groza atbilstīgi šā lēmuma papildinājumam.

2. pants

Grozījumus, kas izklāstīti šā lēmuma papildinājuma 1. punktā, piemēro no 2012. gada 1. janvāra.

Grozījumus, kas izklāstīti šā lēmuma papildinājuma 2. un 3. punktā, piemēro no 2013. gada 1. janvāra.

Reikjavīkā, 2013. gada 7. novembrī

ES un EBTA Apvienotās komitejas “Vienotais tranzīts” vārdā –

priekšsēdētājs

Karl F. GARðARSSON

---

(1)  OV L 226, 13.8.1987., 2. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1006/2011 (2011. gada 27. septembris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 282, 28.10.2011., 1. lpp.).

2

---

Papildinājums

| 1. | Konvencijas I papildinājuma I pielikumu groza šādi:






  i) | HS kodu “1701 11, 1701 12, 1701 91, 1701 99” rindu aizstāj ar šādu:









  “1701 12
  1701 13
  1701 14
  1701 91
  1701 99 | Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski tīra saharoze, cietā veidā | 7 000 kg | | —
  —
  —
  —” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Konvencijas I papildinājuma I pielikumu groza šādi:

i)

HS kodu “1701 11, 1701 12, 1701 91, 1701 99” rindu aizstāj ar šādu:

“1701 12

1701 13

1701 14

1701 91

1701 99

Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski tīra saharoze, cietā veidā

7 000 kg

—

—

—

—”

| ii) | HS koda “240310” rindu aizstāj ar šādu:









  “2403 11
  2403 19 | Smēķējamā tabaka, kas satur vai nesatur tabakas aizstājējus jebkurā proporcijā | 35 kg | | —” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

HS koda “240310” rindu aizstāj ar šādu:

“2403 11

2403 19

Smēķējamā tabaka, kas satur vai nesatur tabakas aizstājējus jebkurā proporcijā

35 kg

—”

| 2. | Ierakstu konvencijas III papildinājuma A1 pielikumā “Iepakojums veids/garums a2 (31. aile) Izmanto iepakojuma kodus, kas minēti A2 pielikumā.” aizstāj ar šādu:






  “Iepakojums | (31. aile) |
| --- | --- | --- |
| veids/garums: an2 |
| Izmanto iepakojuma kodus, kas minēti A2 pielikumā.” |

2.

Ierakstu konvencijas III papildinājuma A1 pielikumā “Iepakojums veids/garums a2 (31. aile) Izmanto iepakojuma kodus, kas minēti A2 pielikumā.” aizstāj ar šādu:

“Iepakojums

(31. aile)

veids/garums: an2

Izmanto iepakojuma kodus, kas minēti A2 pielikumā.”

| 3. | Konvencijas III papildinājuma A2 pielikuma 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “IEPAKOJUMA KODS
  (ANO/EEK Ieteikums Nr. 21/rev. 8.1, 2010. gada 12. jūlijs)






  Aerosols | AE |
| --- | --- | --- |
| Ampula, bez apvalka | AM |
| Ampula, apvalkā | AP |
| Smidzinātājs | AT |
| Maiss | BG |
| Maiss, elastīgs | FX |
| Maiss, džutas | GY |
| Maiss, ļoti liels | JB |
| Maiss, liels | ŻB |
| Maiss, vairākkārtu | MB |
| Maiss, papīra | 5M |
| Maiss, papīra, vairākkārtu | XJ |
| Maiss, papīra, vairākkārtu, ūdensnecaurlaidīgs | XK |
| Maiss, polimēru | EC |
| Maiss, polimēru plēves | XD |
| Maiss, plastmasas | 44 |
| Maiss, liela tilpuma | 43 |
| Maiss, tekstilmateriāla | 5L |
| Maiss, tekstilmateriāla, putekļdrošs | XG |
| Maiss, tekstilmateriāla, ūdensnecaurlaidīgs | XH |
| Maiss, tekstilmateriāla, neoderēts | XF |
| Maiss, ietilpīgs | TT |
| Maiss, polimēru auduma | 5H |
| Maiss, polimēru auduma, putekļdrošs | XB |
| Maiss, polimēru auduma, ūdensnecaurlaidīgs | XC |
| Maiss, polimēru auduma, neoderēts | XA |
| Ķīpa, presēta | BL |
| Ķīpa, nepresēta | BN |
| Sfērisks trauks | AL |
| Balons, bez apvalka | BF |
| Balons, apvalkā | BP |
| Stienis | BR |
| Muca | BA |
| Muca, koka | 2C |
| Muca, koka, ar spundi | QH |
| Muca, koka, ar noņemamu vāku | QJ |
| Stieņi, saiņos/saišķos | BZ |
| Tvertne | BM |
| Grozs | BK |
| Grozs ar rokturi, kartona | HC |
| Grozs ar rokturi, plastmasas | HA |
| Grozs ar rokturi, koka | HB |
| Saite | B4 |
| Kanna | BI |
| Bloks | OK |
| Dēļi | BD |
| Dēļi, saiņos/saišķos | BY |
| Spole | BB |
| Baķis | BT |
| Pudele, gāzes | GB |
| Pudele bez apvalka, apaļa | BS |
| Pudele bez apvalka, cilindriska | BO |
| Pudele apvalkā, apaļa | BV |
| Pudele apvalkā, cilindriska | BQ |
| Pudeļu ieliktnis | BC |
| Kaste | BX |
| Kaste, alumīnija | 4B |
| Kaste, CHEP (Commonwealth Handling Equipment Pool), Eurobox | DH |
| Kaste, kartona | 4G |
| Kaste šķidrumiem | BW |
| Kaste, dabīga koka | 4C |
| Kaste, plastmasas | 4H |
| Kaste, plastmasas, palielināma | QR |
| Kaste, plastmasas, cieta | QS |
| Kaste, saplākšņa | 4D |
| Kaste, reģenerēta koka | 4F |
| Kaste, tērauda | 4A |
| Kaste, koka, dabīga koka, parasta | QP |
| Kaste, koka, dabīga koka, putekļdroša | QQ |
| Spainis | BJ |
| Nefasēta gāze (1 031 mbar un 15 °C) | VG |
| Nefasēta sašķidrināta gāze (ar anormālu temperatūru/spiedienu) | VQ |
| Nefasēts šķidrums | VL |
| Nefasēti metāllūžņi | VS |
| Nefasētas, cietas, sīkas daļiņas (pulveri) | VY |
| Nefasētas, cietas, granulētas daļiņas (granulas) | VR |
| Nefasētas, cietas, lielas daļiņas (gabali) | VO |
| Sainis | BH |
| Saišķis | BE |
| Saišķis, koku | 8C |
| Cisterna | BU |
| Sieta kaste | CG |
| Sieta kaste, CHEP (Commonwealth Handling Equipment Pool) | DG |
| Sprosts | CW |
| Kanna, cilindriska | CX |
| Kanna, taisnstūra | CA |
| Kanna ar rokturi un snīpi | CD |
| Skārda kārba | CI |
| Audekls | CZ |
| Kapsula | AV |
| Stikla balons, bez pinuma | CO |
| Stikla balons, pinumā | CP |
| Ieliktnis | CM |
| Ratiņi, plakanvirsmas | FW |
| Kārba, kartona | CT |
| Kasetne | CQ |
| Kaste | CS |
| Kaste, automobiļa | 7A |
| Kaste, izotermiska | EI |
| Kaste, režģu | SK |
| Kaste, tērauda | SS |
| Kaste ar paliktņa pamatu | ED |
| Kaste ar paliktņa pamatu, kartona | EF |
| Kaste ar paliktņa pamatu, metāla | EH |
| Kaste ar paliktņa pamatu, plastmasas | EG |
| Kaste ar paliktņa pamatu, koka | EE |
| Kaste, koka | 7B |
| Koka kanna | CK |
| Lāde | CH |
| Piena kanna | CC |
| Tvērējceltnis | AI |
| Slēdzama lādīte | CF |
| Zārks | CJ |
| Ritulis | CL |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks | 6P |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks alumīnija režģu kastē | YR |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks alumīnija mucā | YQ |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks palielināmā plastmasas iepakojumā | YY |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks kokšķiedru mucā | YW |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks kartona kastē | YX |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks saplākšņa mucā | YT |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks cietā plastmasas iepakojumā | YZ |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks tērauda režģa kastē | YP |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks tērauda mucā | YN |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks pītā grozā ar vāku | YV |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks koka kastē | YS |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks | 6H |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks alumīnija režģa kastē | YD |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks alumīnija mucā | YC |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks kokšķiedru mucā | YJ |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks kartona kastē | YK |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks plastmasas mucā | YL |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks saplākšņa kastē | YH |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks saplākšņa mucā | YG |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks cietas plastmasas kastē | YM |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks tērauda režģa kastē | YB |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks tērauda mucā | YA |
| Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks koka kastē | YF |
| Konuss | AJ |
| Konteiners, elastīgs | 1F |
| Konteiners, ar viena galona ietilpību | GL |
| Konteiners, metāla | ME |
| Konteiners, nav uzrādīts kā transporta aprīkojums | CN |
| Konteiners, ārējs | OU |
| Pārsegs, pārvalks, vāks | CV |
| Redeļu kaste | CR |
| Redeļu kaste, alus | CB |
| Redeļu kaste ar paliktni, kartona | DK |
| Redeļu kaste ar paliktni, plastmasas | DL |
| Redeļu kaste ar paliktni, koka | DM |
| Redeļu kaste, rāmī | FD |
| Redeļu kaste, augļu | FC |
| Redeļu kaste, metāla | MA |
| Redeļu kaste, piena | MC |
| Redeļu kaste, vairākslāņu, kartona | DC |
| Redeļu kaste, vairākslāņu, plastmasas | DA |
| Redeļu kaste, vairākslāņu, koka | DB |
| Redeļu kaste, sekla | SC |
| Redeļu kaste, koka | 8B |
| Klūgu grozs | CE |
| Trauciņš | CU |
| Cilindrs | CY |
| Stikla pudele, bez apvalka | DJ |
| Stikla pudele, apvalkā | DP |
| Dozators | DN |
| Tvertne | DR |
| Tvertne, alumīnija | 1B |
| Tvertne, alumīnija, ar nenoņemamu virsu | QC |
| Tvertne, alumīnija, ar noņemamu virsu | QD |
| Tvertne, šķiedru | 1G |
| Tvertne, dzelzs | DI |
| Tvertne, plastmasas | IH |
| Tvertne, plastmasas, ar nenoņemamu virsu | QF |
| Tvertne, plastmasas, ar noņemamu virsu | QG |
| Tvertne, saplākšņa | 1D |
| Tvertne, tērauda | 1A |
| Tvertne, tērauda, ar nenoņemamu virsu | QA |
| Tvertne, tērauda, ar noņemamu virsu | QB |
| Tvertne, koka | 1W |
| Aploksne | EN |
| Aploksne, tērauda | SV |
| Plēves iepakojums | FP |
| Muca | FI |
| Stikla kolba | FL |
| Elastīgs plastmasas maiss | FB |
| Elastīga plastmasas cisterna | FE |
| Pārtikas produktu tvertne | FT |
| Lādīte, slēdzama | FO |
| Rāmis | FR |
| Brusa/baļķis | GI |
| Brusas/baļķi, saiņos/saišķos | GZ |
| Grozs ar vāku | HR |
| Pakaramais | HN |
| Muca | HG |
| Lietnis | IN |
| Lietņi, saiņos/saišķos | IZ |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem | WA |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, alumīnija | WD |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, alumīnija, šķidrumiem | WL |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, alumīnija, zem spiediena > 10 kPa | WH |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, kompozītiepakojums | ZS |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, kompozītiepakojums, elastīgas plastmasas, šķidrumiem | ZR |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, kompozītiepakojums, elastīgas plastmasas, zem spiediena | ZP |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, kompozītiepakojums, elastīgas plastmasas, cietām vielām | ZM |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, kompozītiepakojums, cietas plastmasas, šķidrumiem | ZQ |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, kompozītiepakojums, cietas plastmasas, zem spiediena | ZN |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, kompozītiepakojums, cietas plastmasas, cietām vielām | ZL |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, kartona | ZT |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, elastīgs | ZU |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, metāla | WF |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, metāla, šķidrumiem | WM |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, metāla, bet ne tērauda | ZV |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, metāla, spiediens 10 kPa | WJ |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, dabīga koka | ZW |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, dabīga koka, ar iekšēju pamatni | WU |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, papīra, vairākkārtu | ZA |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, papīra, vairākkārtu, ūdensnecaurlaidīgs | ZC |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, polimēru plēves | WS |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, saplākšņa | ZX |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, saplākšņa, ar iekšēju pamatni | WY |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, reģenerēta koka | ZY |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, reģenerēta koka, ar iekšēju pamatni | WZ |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, cietas plastmasas | AA |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, cietas plastmasas, savrups, šķidrumiem | ZK |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, cietas plastmasas, savrups, zem spiediena | ZH |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, cietas plastmasas, savrups, cietām vielām | ZF |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, cietas plastmasas, ar struktūras aprīkojumu, šķidrumiem | ZJ |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, cietas plastmasas, ar struktūras aprīkojumu, zem spiediena | ZG |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, cietas plastmasas, ar struktūras aprīkojumu, cietām vielām | ZD |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, tērauda | WC |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, tērauda, šķidrumiem | WK |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, tērauda, zem spiediena > 10 kPa | WG |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, auduma, bez pārvalka/oderes | WT |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, auduma, ar pārvalku | WV |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, auduma, ar pārvalku un oderi | WX |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, auduma, ar oderi | WW |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, plastmasas auduma, ar pārvalku | WP |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, plastmasas auduma, ar pārvalku un oderi | WR |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, plastmasas auduma, ar oderi | WQ |
| Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, plastmasas auduma, bez pārvalka/oderes | WN |
| Burka | JR |
| Transportkanna, cilindriska | JY |
| Transportkanna, plastmasas | 3H |
| Transportkanna, plastmasas, ar nenoņemamu virsu | QM |
| Transportkanna, plastmasas, ar noņemamu virsu | QN |
| Transportkanna, taisnstūraina | JC |
| Transportkanna, tērauda | 3A |
| Transportkanna, tērauda, ar nenoņemamu virsu | QK |
| Transportkanna, tērauda, ar noņemamu virsu | QL |
| Krūze | JG |
| Džutas maiss | JT |
| Muca | KG |
| Muciņa | KI |
| Koka kaste | LV |
| Baļķis | LG |
| Baļķi, saiņos/saišķos | LZ |
| Partija | LT |
| Koka kaste augļiem un dārzeņiem | LU |
| Bagāža | LE |
| Maša, pītenis | MT |
| Sērkociņu kastīte | MX |
| Savstarpēji noteikts | ZZ |
| Kārba | NS |
| Tīkls | NT |
| Tīkls, caurules formas, plastmasas | NU |
| Tīkls, caurules formas, auduma | NV |
| Nav pieejams | NA |
| Kartona konteiners | OT |
| Paka | PK |
| Paka, kartona, ar pudeļu satveršanas caurumiem | IK |
| Paka ar lodziņu, kartona | IB |
| Paka ar lodziņu, metāla | ID |
| Paka ar lodziņu, plastmasas | IC |
| Paka ar lodziņu, koka | IA |
| Paka | IF |
| Paka, papīra ietinumā | IG |
| Paka | IE |
| Paciņa | PA |
| Kubls | PL |
| Paliktnis | PX |
| Paliktnis, 100 cm × 110 cm | AH |
| Paliktnis, AS 4068-1993 | OD |
| Paliktnis, kaste Kombinēta atvērta kaste un paliktnis | PB |
| Paliktnis, CHEP 100 cm × 120 cm | OC |
| Paliktnis, CHEP 40 cm × 60 cm | OA |
| Paliktnis, CHEP 80 cm × 120 cm | OB |
| Paliktnis, ISO T11 | OE |
| Paliktnis, modulis, siksnas 80 cm × 100 cm | PD |
| Paliktnis, modulis, siksnas 80 cm × 120 cm | PE |
| Paliktnis, modulis, siksnas 80 cm × 60 cm | AF |
| Paliktnis, ar pašsarūkošo plēvi | AG |
| Paliktnis, trīskārtu gofrēts | TW |
| Paliktnis, koka | 8A |
| Paplātes veida konteiners | P2 |
| Pasta paka | PC |
| Sprosts dzīvnieku pārvadāšanai | PF |
| Gabals | PP |
| Caurule | PI |
| Caurules, saiņos/saišķos | PV |
| Krūze ar osu | PH |
| Planka | PN |
| Plankas, saiņos/saišķos | PZ |
| Plāksne | PG |
| Plāksnes, saiņos/saišķos | PY |
| Platforma, neprecizēta svara vai izmēra | OF |
| Pods | PT |
| Maisiņš | PO |
| Groziņš, augļu | PJ |
| Statīvs | RK |
| Statīvs, drēbju pakaramais | RJ |
| Trauks, šķiedru | AB |
| Trauks, stikla | GR |
| Trauks, metāla | MR |
| Trauks, papīra | AC |
| Trauks, plastmasas | PR |
| Trauks, plastmasā ietverts | MW |
| Trauks, koka | AD |
| Plastmasas tīkls | RT |
| Spole | RL |
| Gredzens | RG |
| Stienis | RD |
| Stieņi, saiņos/saišķos | RZ |
| Rullis | RO |
| Maisiņš | SH |
| Maiss | SA |
| Maiss, daudzkārtu | MS |
| Jūrnieka lāde | SE |
| Ierīce | SX |
| Loksne | ST |
| Loksne, plastmasas ietinamais materiāls | SP |
| Metāla loksnes | SM |
| Loksnes, saiņos/saišķos | SZ |
| Plēves apvalkā | SW |
| Vadošā sliede | SI |
| Plātne | SB |
| Apvāks | SY |
| Pārvietojamā plāksne | SL |
| Vārpsta | SD |
| Spole | SO |
| Soma | SU |
| Priekšmets stieņa, bloka vai gabala veidā | T1 |
| Cisternas veida konteiners, vispārējai lietošanai | TG |
| Cisterna, cilindriska | TY |
| Cisterna, taisnstūra | TK |
| Tējas lāde | TC |
| Muca | TI |
| Skārda kārba | TN |
| Paplāte | PU |
| Paplāte, uz kuras horizontāli sakrauti plakani elementi | GU |
| Paplāte, vienkārtaina, bez pārvalka, kartona | DV |
| Paplāte, vienkārtaina, bez pārvalka, plastmasas | DS |
| Paplāte, vienkārtaina, bez pārvalka, polistirola | DU |
| Paplāte, vienkārtaina, bez pārvalka, koka | DT |
| Paplāte, cieta, ar vāku, sakraujama kaudzē (CEN TS 14482:2002) | IL |
| Paplāte, divkārtaina, bez pārvalka, kartona | DY |
| Paplāte, divkārtaina, bez pārvalka, plastmasas | DW |
| Paplāte, divkārtaina, bez pārvalka, koka | DX |
| Čemodāns | TR |
| Sainis, saišķis | TS |
| Toveris | TB |
| Toveris ar vāku | TL |
| Tūba | TU |
| Tūba, izjaucama | TD |
| Tūba, ar uzgali | TV |
| Tūbas, saiņos/saišķos | TZ |
| Muca pārtikai | TO |
| Riepa | TE |
| Nenostiprināts | UC |
| Vienība | UN |
| Neiepakots vai nefasēts | NE |
| Neiepakots vai nefasēts, vairākas vienības | NG |
| Neiepakots vai nefasēts, viena vienība | NF |
| Vakuumiepakojumā | VP |
| Bagāžas iepakojums | VK |
| Tvertne/vāts | VA |
| Transportlīdzeklis | VN |
| Stobriņš/mēģene | VI |
| Pudele pinumā | WB” |

3.

Konvencijas III papildinājuma A2 pielikuma 5. punktu aizstāj ar šādu:

“IEPAKOJUMA KODS

(ANO/EEK Ieteikums Nr. 21/rev. 8.1, 2010. gada 12. jūlijs)

Aerosols

AE

Ampula, bez apvalka

AM

Ampula, apvalkā

AP

Smidzinātājs

AT

Maiss

BG

Maiss, elastīgs

FX

Maiss, džutas

GY

Maiss, ļoti liels

JB

Maiss, liels

ŻB

Maiss, vairākkārtu

MB

Maiss, papīra

5M

Maiss, papīra, vairākkārtu

XJ

Maiss, papīra, vairākkārtu, ūdensnecaurlaidīgs

XK

Maiss, polimēru

EC

Maiss, polimēru plēves

XD

Maiss, plastmasas

44

Maiss, liela tilpuma

43

Maiss, tekstilmateriāla

5L

Maiss, tekstilmateriāla, putekļdrošs

XG

Maiss, tekstilmateriāla, ūdensnecaurlaidīgs

XH

Maiss, tekstilmateriāla, neoderēts

XF

Maiss, ietilpīgs

TT

Maiss, polimēru auduma

5H

Maiss, polimēru auduma, putekļdrošs

XB

Maiss, polimēru auduma, ūdensnecaurlaidīgs

XC

Maiss, polimēru auduma, neoderēts

XA

Ķīpa, presēta

BL

Ķīpa, nepresēta

BN

Sfērisks trauks

AL

Balons, bez apvalka

BF

Balons, apvalkā

BP

Stienis

BR

Muca

BA

Muca, koka

2C

Muca, koka, ar spundi

QH

Muca, koka, ar noņemamu vāku

QJ

Stieņi, saiņos/saišķos

BZ

Tvertne

BM

Grozs

BK

Grozs ar rokturi, kartona

HC

Grozs ar rokturi, plastmasas

HA

Grozs ar rokturi, koka

HB

Saite

B4

Kanna

BI

Bloks

OK

Dēļi

BD

Dēļi, saiņos/saišķos

BY

Spole

BB

Baķis

BT

Pudele, gāzes

GB

Pudele bez apvalka, apaļa

BS

Pudele bez apvalka, cilindriska

BO

Pudele apvalkā, apaļa

BV

Pudele apvalkā, cilindriska

BQ

Pudeļu ieliktnis

BC

Kaste

BX

Kaste, alumīnija

4B

Kaste, CHEP (Commonwealth Handling Equipment Pool), Eurobox

DH

Kaste, kartona

4G

Kaste šķidrumiem

BW

Kaste, dabīga koka

4C

Kaste, plastmasas

4H

Kaste, plastmasas, palielināma

QR

Kaste, plastmasas, cieta

QS

Kaste, saplākšņa

4D

Kaste, reģenerēta koka

4F

Kaste, tērauda

4A

Kaste, koka, dabīga koka, parasta

QP

Kaste, koka, dabīga koka, putekļdroša

QQ

Spainis

BJ

Nefasēta gāze (1 031 mbar un 15 °C)

VG

Nefasēta sašķidrināta gāze (ar anormālu temperatūru/spiedienu)

VQ

Nefasēts šķidrums

VL

Nefasēti metāllūžņi

VS

Nefasētas, cietas, sīkas daļiņas (pulveri)

VY

Nefasētas, cietas, granulētas daļiņas (granulas)

VR

Nefasētas, cietas, lielas daļiņas (gabali)

VO

Sainis

BH

Saišķis

BE

Saišķis, koku

8C

Cisterna

BU

Sieta kaste

CG

Sieta kaste, CHEP (Commonwealth Handling Equipment Pool)

DG

Sprosts

CW

Kanna, cilindriska

CX

Kanna, taisnstūra

CA

Kanna ar rokturi un snīpi

CD

Skārda kārba

CI

Audekls

CZ

Kapsula

AV

Stikla balons, bez pinuma

CO

Stikla balons, pinumā

CP

Ieliktnis

CM

Ratiņi, plakanvirsmas

FW

Kārba, kartona

CT

Kasetne

CQ

Kaste

CS

Kaste, automobiļa

7A

Kaste, izotermiska

EI

Kaste, režģu

SK

Kaste, tērauda

SS

Kaste ar paliktņa pamatu

ED

Kaste ar paliktņa pamatu, kartona

EF

Kaste ar paliktņa pamatu, metāla

EH

Kaste ar paliktņa pamatu, plastmasas

EG

Kaste ar paliktņa pamatu, koka

EE

Kaste, koka

7B

Koka kanna

CK

Lāde

CH

Piena kanna

CC

Tvērējceltnis

AI

Slēdzama lādīte

CF

Zārks

CJ

Ritulis

CL

Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks

6P

Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks alumīnija režģu kastē

YR

Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks alumīnija mucā

YQ

Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks palielināmā plastmasas iepakojumā

YY

Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks kokšķiedru mucā

YW

Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks kartona kastē

YX

Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks saplākšņa mucā

YT

Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks cietā plastmasas iepakojumā

YZ

Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks tērauda režģa kastē

YP

Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks tērauda mucā

YN

Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks pītā grozā ar vāku

YV

Iepakojums no kompozītmateriāliem, stikla trauks koka kastē

YS

Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks

6H

Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks alumīnija režģa kastē

YD

Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks alumīnija mucā

YC

Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks kokšķiedru mucā

YJ

Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks kartona kastē

YK

Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks plastmasas mucā

YL

Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks saplākšņa kastē

YH

Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks saplākšņa mucā

YG

Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks cietas plastmasas kastē

YM

Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks tērauda režģa kastē

YB

Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks tērauda mucā

YA

Iepakojums no kompozītmateriāliem, plastmasas trauks koka kastē

YF

Konuss

AJ

Konteiners, elastīgs

1F

Konteiners, ar viena galona ietilpību

GL

Konteiners, metāla

ME

Konteiners, nav uzrādīts kā transporta aprīkojums

CN

Konteiners, ārējs

OU

Pārsegs, pārvalks, vāks

CV

Redeļu kaste

CR

Redeļu kaste, alus

CB

Redeļu kaste ar paliktni, kartona

DK

Redeļu kaste ar paliktni, plastmasas

DL

Redeļu kaste ar paliktni, koka

DM

Redeļu kaste, rāmī

FD

Redeļu kaste, augļu

FC

Redeļu kaste, metāla

MA

Redeļu kaste, piena

MC

Redeļu kaste, vairākslāņu, kartona

DC

Redeļu kaste, vairākslāņu, plastmasas

DA

Redeļu kaste, vairākslāņu, koka

DB

Redeļu kaste, sekla

SC

Redeļu kaste, koka

8B

Klūgu grozs

CE

Trauciņš

CU

Cilindrs

CY

Stikla pudele, bez apvalka

DJ

Stikla pudele, apvalkā

DP

Dozators

DN

Tvertne

DR

Tvertne, alumīnija

1B

Tvertne, alumīnija, ar nenoņemamu virsu

QC

Tvertne, alumīnija, ar noņemamu virsu

QD

Tvertne, šķiedru

1G

Tvertne, dzelzs

DI

Tvertne, plastmasas

IH

Tvertne, plastmasas, ar nenoņemamu virsu

QF

Tvertne, plastmasas, ar noņemamu virsu

QG

Tvertne, saplākšņa

1D

Tvertne, tērauda

1A

Tvertne, tērauda, ar nenoņemamu virsu

QA

Tvertne, tērauda, ar noņemamu virsu

QB

Tvertne, koka

1W

Aploksne

EN

Aploksne, tērauda

SV

Plēves iepakojums

FP

Muca

FI

Stikla kolba

FL

Elastīgs plastmasas maiss

FB

Elastīga plastmasas cisterna

FE

Pārtikas produktu tvertne

FT

Lādīte, slēdzama

FO

Rāmis

FR

Brusa/baļķis

GI

Brusas/baļķi, saiņos/saišķos

GZ

Grozs ar vāku

HR

Pakaramais

HN

Muca

HG

Lietnis

IN

Lietņi, saiņos/saišķos

IZ

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem

WA

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, alumīnija

WD

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, alumīnija, šķidrumiem

WL

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, alumīnija, zem spiediena > 10 kPa

WH

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, kompozītiepakojums

ZS

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, kompozītiepakojums, elastīgas plastmasas, šķidrumiem

ZR

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, kompozītiepakojums, elastīgas plastmasas, zem spiediena

ZP

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, kompozītiepakojums, elastīgas plastmasas, cietām vielām

ZM

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, kompozītiepakojums, cietas plastmasas, šķidrumiem

ZQ

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, kompozītiepakojums, cietas plastmasas, zem spiediena

ZN

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, kompozītiepakojums, cietas plastmasas, cietām vielām

ZL

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, kartona

ZT

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, elastīgs

ZU

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, metāla

WF

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, metāla, šķidrumiem

WM

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, metāla, bet ne tērauda

ZV

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, metāla, spiediens 10 kPa

WJ

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, dabīga koka

ZW

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, dabīga koka, ar iekšēju pamatni

WU

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, papīra, vairākkārtu

ZA

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, papīra, vairākkārtu, ūdensnecaurlaidīgs

ZC

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, polimēru plēves

WS

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, saplākšņa

ZX

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, saplākšņa, ar iekšēju pamatni

WY

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, reģenerēta koka

ZY

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, reģenerēta koka, ar iekšēju pamatni

WZ

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, cietas plastmasas

AA

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, cietas plastmasas, savrups, šķidrumiem

ZK

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, cietas plastmasas, savrups, zem spiediena

ZH

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, cietas plastmasas, savrups, cietām vielām

ZF

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, cietas plastmasas, ar struktūras aprīkojumu, šķidrumiem

ZJ

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, cietas plastmasas, ar struktūras aprīkojumu, zem spiediena

ZG

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, cietas plastmasas, ar struktūras aprīkojumu, cietām vielām

ZD

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, tērauda

WC

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, tērauda, šķidrumiem

WK

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, tērauda, zem spiediena > 10 kPa

WG

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, auduma, bez pārvalka/oderes

WT

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, auduma, ar pārvalku

WV

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, auduma, ar pārvalku un oderi

WX

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, auduma, ar oderi

WW

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, plastmasas auduma, ar pārvalku

WP

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, plastmasas auduma, ar pārvalku un oderi

WR

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, plastmasas auduma, ar oderi

WQ

Vidējs konteiners nefasētiem produktiem, plastmasas auduma, bez pārvalka/oderes

WN

Burka

JR

Transportkanna, cilindriska

JY

Transportkanna, plastmasas

3H

Transportkanna, plastmasas, ar nenoņemamu virsu

QM

Transportkanna, plastmasas, ar noņemamu virsu

QN

Transportkanna, taisnstūraina

JC

Transportkanna, tērauda

3A

Transportkanna, tērauda, ar nenoņemamu virsu

QK

Transportkanna, tērauda, ar noņemamu virsu

QL

Krūze

JG

Džutas maiss

JT

Muca

KG

Muciņa

KI

Koka kaste

LV

Baļķis

LG

Baļķi, saiņos/saišķos

LZ

Partija

LT

Koka kaste augļiem un dārzeņiem

LU

Bagāža

LE

Maša, pītenis

MT

Sērkociņu kastīte

MX

Savstarpēji noteikts

ZZ

Kārba

NS

Tīkls

NT

Tīkls, caurules formas, plastmasas

NU

Tīkls, caurules formas, auduma

NV

Nav pieejams

NA

Kartona konteiners

OT

Paka

PK

Paka, kartona, ar pudeļu satveršanas caurumiem

IK

Paka ar lodziņu, kartona

IB

Paka ar lodziņu, metāla

ID

Paka ar lodziņu, plastmasas

IC

Paka ar lodziņu, koka

IA

Paka

IF

Paka, papīra ietinumā

IG

Paka

IE

Paciņa

PA

Kubls

PL

Paliktnis

PX

Paliktnis, 100 cm × 110 cm

AH

Paliktnis, AS 4068-1993

OD

Paliktnis, kaste Kombinēta atvērta kaste un paliktnis

PB

Paliktnis, CHEP 100 cm × 120 cm

OC

Paliktnis, CHEP 40 cm × 60 cm

OA

Paliktnis, CHEP 80 cm × 120 cm

OB

Paliktnis, ISO T11

OE

Paliktnis, modulis, siksnas 80 cm × 100 cm

PD

Paliktnis, modulis, siksnas 80 cm × 120 cm

PE

Paliktnis, modulis, siksnas 80 cm × 60 cm

AF

Paliktnis, ar pašsarūkošo plēvi

AG

Paliktnis, trīskārtu gofrēts

TW

Paliktnis, koka

8A

Paplātes veida konteiners

P2

Pasta paka

PC

Sprosts dzīvnieku pārvadāšanai

PF

Gabals

PP

Caurule

PI

Caurules, saiņos/saišķos

PV

Krūze ar osu

PH

Planka

PN

Plankas, saiņos/saišķos

PZ

Plāksne

PG

Plāksnes, saiņos/saišķos

PY

Platforma, neprecizēta svara vai izmēra

OF

Pods

PT

Maisiņš

PO

Groziņš, augļu

PJ

Statīvs

RK

Statīvs, drēbju pakaramais

RJ

Trauks, šķiedru

AB

Trauks, stikla

GR

Trauks, metāla

MR

Trauks, papīra

AC

Trauks, plastmasas

PR

Trauks, plastmasā ietverts

MW

Trauks, koka

AD

Plastmasas tīkls

RT

Spole

RL

Gredzens

RG

Stienis

RD

Stieņi, saiņos/saišķos

RZ

Rullis

RO

Maisiņš

SH

Maiss

SA

Maiss, daudzkārtu

MS

Jūrnieka lāde

SE

Ierīce

SX

Loksne

ST

Loksne, plastmasas ietinamais materiāls

SP

Metāla loksnes

SM

Loksnes, saiņos/saišķos

SZ

Plēves apvalkā

SW

Vadošā sliede

SI

Plātne

SB

Apvāks

SY

Pārvietojamā plāksne

SL

Vārpsta

SD

Spole

SO

Soma

SU

Priekšmets stieņa, bloka vai gabala veidā

T1

Cisternas veida konteiners, vispārējai lietošanai

TG

Cisterna, cilindriska

TY

Cisterna, taisnstūra

TK

Tējas lāde

TC

Muca

TI

Skārda kārba

TN

Paplāte

PU

Paplāte, uz kuras horizontāli sakrauti plakani elementi

GU

Paplāte, vienkārtaina, bez pārvalka, kartona

DV

Paplāte, vienkārtaina, bez pārvalka, plastmasas

DS

Paplāte, vienkārtaina, bez pārvalka, polistirola

DU

Paplāte, vienkārtaina, bez pārvalka, koka

DT

Paplāte, cieta, ar vāku, sakraujama kaudzē (CEN TS 14482:2002)

IL

Paplāte, divkārtaina, bez pārvalka, kartona

DY

Paplāte, divkārtaina, bez pārvalka, plastmasas

DW

Paplāte, divkārtaina, bez pārvalka, koka

DX

Čemodāns

TR

Sainis, saišķis

TS

Toveris

TB

Toveris ar vāku

TL

Tūba

TU

Tūba, izjaucama

TD

Tūba, ar uzgali

TV

Tūbas, saiņos/saišķos

TZ

Muca pārtikai

TO

Riepa

TE

Nenostiprināts

UC

Vienība

UN

Neiepakots vai nefasēts

NE

Neiepakots vai nefasēts, vairākas vienības

NG

Neiepakots vai nefasēts, viena vienība

NF

Vakuumiepakojumā

VP

Bagāžas iepakojums

VK

Tvertne/vāts

VA

Transportlīdzeklis

VN

Stobriņš/mēģene

VI

Pudele pinumā

WB”

---