# Euroopa Liidu L 310/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.310.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 310 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide20. november 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.310.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 310

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide20. november 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1168/2013, 7. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Sal de Tavira/Flor de Sal de Tavira (KPN)] | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1169/2013, 7. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Maçã Riscadinha de Palmela (KPN)] | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1170/2013, 7. november 2013, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Jihočeská Zlatá Niva (KGT)] | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1171/2013, 7. november 2013, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Jihočeská Niva (KGT)] | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1172/2013, 18. november 2013, millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Kiwi de l’Adour (KGT)] | 9 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1173/2013, 19. november 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 11 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2013/668/ÜVJP, 18. november 2013, Maailma Terviseorganisatsiooni tegevuse toetamiseks bioohutuse ja bioturvalisuse valdkonnas massihävitusrelvade leviku vastase Euroopa Liidu strateegia raames | 13 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1168/2013, 7. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Sal de Tavira/Flor de Sal de Tavira (KPN)]

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1169/2013, 7. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Maçã Riscadinha de Palmela (KPN)]

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1170/2013, 7. november 2013, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Jihočeská Zlatá Niva (KGT)]

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1171/2013, 7. november 2013, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Jihočeská Niva (KGT)]

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1172/2013, 18. november 2013, millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Kiwi de l’Adour (KGT)]

9

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1173/2013, 19. november 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

11

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2013/668/ÜVJP, 18. november 2013, Maailma Terviseorganisatsiooni tegevuse toetamiseks bioohutuse ja bioturvalisuse valdkonnas massihävitusrelvade leviku vastase Euroopa Liidu strateegia raames

13

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1168/2013,

7. november 2013,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Sal de Tavira/Flor de Sal de Tavira (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Portugali taotlus registreerida nimetus „Sal de Tavira”/„Flor de Sal de Tavira” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Portugali taotlus registreerida nimetus „Sal de Tavira”/„Flor de Sal de Tavira” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 132, 9.5.2013, lk 22.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.8.   Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

PORTUGAL

Sal de Tavira/Flor de Sal de Tavira (KPN)

---

| 20.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1169/2013,

7. november 2013,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Maçã Riscadinha de Palmela (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Portugali taotlus registreerida nimetus „Maçã Riscadinha de Palmela” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Portugali taotlus registreerida nimetus „Maçã Riscadinha de Palmela” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Maçã Riscadinha de Palmela” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Maçã Riscadinha de Palmela” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 85, 23.3.2013, lk 16.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

PORTUGAL

Maçã Riscadinha de Palmela (KPN)

---

| 20.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1170/2013,

7. november 2013,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Jihočeská Zlatá Niva (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 1151/2012 tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 1151/2012 tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2).

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Tšehhi Vabariigi taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EL) nr 32/2010 (3) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Jihočeská Zlatá Niva” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Tšehhi Vabariigi taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EL) nr 32/2010 (3) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Jihočeská Zlatá Niva” spetsifikaadi muudatusele.

| (3) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike, avaldas komisjon määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi kõnealuse määruse artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike, avaldas komisjon määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi kõnealuse määruse artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatus seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

2

(3)  ELT L 10, 15.1.2010, lk 7.

3

(4)  ELT C 377, 7.12.2012, lk 19.

4

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.3.   Juust

TŠEHHI VABARIIK

Jihočeská Zlatá Niva (KGT)

---

| 20.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1171/2013,

7. november 2013,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Jihočeská Niva (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Tšehhi Vabariigi taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EL) nr 24/2010 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Jihočeská Niva” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Tšehhi Vabariigi taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EL) nr 24/2010 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Jihočeská Niva” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatus seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 9, 14.1.2010, lk 1.

2

(3)  ELT C 33, 5.2.2013, lk 5.

3

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.3.   Juust

TŠEHHI VABARIIK

Jihočeská Niva (KGT)

---

| 20.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1172/2013,

18. november 2013,

millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Kiwi de l’Adour (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 53 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 419/2009 (2) alusel registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Kiwi de l’Adour” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 419/2009 (2) alusel registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Kiwi de l’Adour” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Taotluse eesmärk on muuta spetsifikaati, täpsustades taimede väetamise viisi. Avaldatud kokkuvõtte (3) muutmist muudatus kaasa ei too. |
| --- | --- |

(2)

Taotluse eesmärk on muuta spetsifikaati, täpsustades taimede väetamise viisi. Avaldatud kokkuvõtte (3) muutmist muudatus kaasa ei too.

| (3) | Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 50–52 sätestatud menetlust kohaldamata, |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 50–52 sätestatud menetlust kohaldamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kaitstud geograafilise tähise „Kiwi de l’Adour” spetsifikaati muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 125, 21.5.2009, lk 60.

2

(3)  ELT C 263, 16.10.2008, lk 5.

3

---

LISA

Kaitstud geograafilise tähise „Kiwi de l’Adour” spetsifikaadis on heaks kiidetud järgmised muudatused:

Tootmismeetod

Lause „Lämmastikväetise (lahustuva väetise kujul) kasutamine ei tohi ületada 6 kg tonni toodetud puuviljade kohta, või piiratakse lämmastikväetise kasutamist hektari kohta 200 ühiku lämmastikuga ja eespool nimetatud eriti heades viljapuuaedades 250 ühiku lämmastikuga” asendatakse lausega „Lämmastikväetise (lahustuva väetise kujul) kasutamine ei tohi ületada 70 ühikut lämmastikku hektari kohta aastas (taimede kasvuks vajalik), sellele lisandub 4 ühikut tonni toodetud puuviljade kohta ühel hektaril aastas, mis ühelgi juhul ei tohi ületada 250 ühikut lämmastikku hektari kohta aastas”.

Muudatus käsitleb edasiarengut „Kiwi de l’Adour” taimede väetamisel vastavalt noorte puude ja puuviljade vajadustele. Selleks et muuta taimede väetamine kasvatajate jaoks paindlikumaks, eelkõige seoses ilmastikutingimustega, arvestab tehtud muudatus rohkem teabe jaotusega.

Spetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda veebisaidil http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/20130206_cdc_kiwideladour_bo_cle8134b7.pdf

---

| 20.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1173/2013,

19. november 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 52,3 |
| MA | 40,4 |
| MK | 47,7 |
| TR | 116,2 |
| ZZ | 64,2 |
| 0707 00 05 | AL | 45,1 |
| MK | 57,9 |
| TR | 101,0 |
| ZZ | 68,0 |
| 0709 93 10 | MA | 91,5 |
| TR | 138,1 |
| ZZ | 114,8 |
| 0805 20 10 | MA | 117,0 |
| ZA | 87,2 |
| ZZ | 102,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 78,7 |
| TR | 57,6 |
| UY | 56,3 |
| ZZ | 64,2 |
| 0805 50 10 | TR | 75,9 |
| ZZ | 75,9 |
| 0806 10 10 | BR | 246,5 |
| LB | 252,2 |
| PE | 275,2 |
| TR | 167,6 |
| US | 362,2 |
| ZZ | 260,7 |
| 0808 10 80 | BA | 54,0 |
| BR | 93,9 |
| CL | 102,3 |
| MK | 36,9 |
| NZ | 93,9 |
| US | 184,9 |
| ZA | 200,8 |
| ZZ | 109,5 |
| 0808 30 90 | CN | 57,5 |
| TR | 116,3 |
| ZZ | 86,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

52,3

MA

40,4

MK

47,7

TR

116,2

ZZ

64,2

0707 00 05

AL

45,1

MK

57,9

TR

101,0

ZZ

68,0

0709 93 10

MA

91,5

TR

138,1

ZZ

114,8

0805 20 10

MA

117,0

ZA

87,2

ZZ

102,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

78,7

TR

57,6

UY

56,3

ZZ

64,2

0805 50 10

TR

75,9

ZZ

75,9

0806 10 10

BR

246,5

LB

252,2

PE

275,2

TR

167,6

US

362,2

ZZ

260,7

0808 10 80

BA

54,0

BR

93,9

CL

102,3

MK

36,9

NZ

93,9

US

184,9

ZA

200,8

ZZ

109,5

0808 30 90

CN

57,5

TR

116,3

ZZ

86,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 20.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/13

---

NÕUKOGU OTSUS 2013/668/ÜVJP,

18. november 2013,

Maailma Terviseorganisatsiooni tegevuse toetamiseks bioohutuse ja bioturvalisuse valdkonnas massihävitusrelvade leviku vastase Euroopa Liidu strateegia raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia („ELi strateegia”), mille III peatükis on esitatud loetelu meetmetest massihävitusrelvade leviku vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia („ELi strateegia”), mille III peatükis on esitatud loetelu meetmetest massihävitusrelvade leviku vastu võitlemiseks.

| (2) | Liit viib ELi strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige meetmeid, mis on seotud bakterioloogiliste (bioloogiliste) ja toksiliste relvade väljatöötamise, tootmise ja ladustamise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni (BTWC) tugevdamise, rakendamise ja ülemaailmse kohaldamisega. |
| --- | --- |

(2)

Liit viib ELi strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige meetmeid, mis on seotud bakterioloogiliste (bioloogiliste) ja toksiliste relvade väljatöötamise, tootmise ja ladustamise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni (BTWC) tugevdamise, rakendamise ja ülemaailmse kohaldamisega.

| (3) | Kuuendal (2006) ja seitsmendal (2011) BTWC läbivaatamiskonverentsil toetas EL BTWC sätete täielikku järgimist kõigi konventsiooniga ühinenud riikide poolt ja vajadusel siseriiklike rakendusmeetmete, sealhulgas karistusõiguse tugevdamist ning patogeensete mikroorganismide ja toksiinide kontrollimist BTCW raames. |
| --- | --- |

(3)

Kuuendal (2006) ja seitsmendal (2011) BTWC läbivaatamiskonverentsil toetas EL BTWC sätete täielikku järgimist kõigi konventsiooniga ühinenud riikide poolt ja vajadusel siseriiklike rakendusmeetmete, sealhulgas karistusõiguse tugevdamist ning patogeensete mikroorganismide ja toksiinide kontrollimist BTCW raames.

| (4) | Nõukogu võttis 14. aprillil 2008 vastu ühismeetme 2008/307/ÜVJP (1). Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) rakendas seda ühismeedet edukalt kuni 31. detsembrini 2011. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 14. aprillil 2008 vastu ühismeetme 2008/307/ÜVJP (1). Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) rakendas seda ühismeedet edukalt kuni 31. detsembrini 2011.

| (5) | Euroopa Liidu Nõukogu võttis 11. detsembril 2008 ELi strateegia tugevdamiseks vastu „ELi uued tegevussuunad”. ELi strateegia IV peatükis on öeldud, et liit toetab kooskõlastatud ja muid tegevusi täiendava lähenemisviisi järgimist seoses bioohutuse ja bioturvalisuse alaste probleemidega, tagades eelkõige bioloogiliste riskide ja ohtude optimaalse juhtimise. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu Nõukogu võttis 11. detsembril 2008 ELi strateegia tugevdamiseks vastu „ELi uued tegevussuunad”. ELi strateegia IV peatükis on öeldud, et liit toetab kooskõlastatud ja muid tegevusi täiendava lähenemisviisi järgimist seoses bioohutuse ja bioturvalisuse alaste probleemidega, tagades eelkõige bioloogiliste riskide ja ohtude optimaalse juhtimise.

| (6) | Nõukogu võttis 18. juulil 2011 vastu otsuse 2011/429/ÜVJP, (2) mis sätestab liidu toetuse siseriiklike regulatiivsete raamistike arendamiseks, eelkõige bioohutuse ja bioturvalisuse valdkonnas. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu võttis 18. juulil 2011 vastu otsuse 2011/429/ÜVJP, (2) mis sätestab liidu toetuse siseriiklike regulatiivsete raamistike arendamiseks, eelkõige bioohutuse ja bioturvalisuse valdkonnas.

| (7) | Seitsmendal läbivaatamiskonverentsil kinnitasid konventsiooni osalisriigid oma pühendumust võtta vajalikke siseriiklikke meetmeid vastavalt BTWC artiklitele I, III ja IV, et tagada mikroobide või teiste bioloogiliste mõjurite või toksiinide ohutus ja turvalisus laborites ja teistes rajatistes ja transportimisel ning et tõkestada ilma loata isikute juurdepääsu kõnealustele mõjuritele ja toksiinidele ning nende loata väljaviimist laboritest ja teistest rajatistest. Samuti paluti konverentsil nendel konventsiooni osalisriikidel, kellel on asjaomane kogemus BTWC sätete rakendamiseks vajalike õigus- ja haldusmeetmete osas, osutada taotluse korral asjakohast abi konventsiooni teistele osalisriikidele. Konverentsil ergutati sellise abi osutamist piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

(7)

Seitsmendal läbivaatamiskonverentsil kinnitasid konventsiooni osalisriigid oma pühendumust võtta vajalikke siseriiklikke meetmeid vastavalt BTWC artiklitele I, III ja IV, et tagada mikroobide või teiste bioloogiliste mõjurite või toksiinide ohutus ja turvalisus laborites ja teistes rajatistes ja transportimisel ning et tõkestada ilma loata isikute juurdepääsu kõnealustele mõjuritele ja toksiinidele ning nende loata väljaviimist laboritest ja teistest rajatistest. Samuti paluti konverentsil nendel konventsiooni osalisriikidel, kellel on asjaomane kogemus BTWC sätete rakendamiseks vajalike õigus- ja haldusmeetmete osas, osutada taotluse korral asjakohast abi konventsiooni teistele osalisriikidele. Konverentsil ergutati sellise abi osutamist piirkondlikul tasandil.

| (8) | Seitsmendal läbivaatamiskonverentsil märgiti seoses BTWC artikliga VII samuti, et konventsiooni osalisriikide riiklik valmisolek annab panuse rahvusvahelisele võimekusele reageerida haiguspuhangutele, sealhulgas nendele, mille väidetavaks põhjuseks on bioloogiliste või toksiinrelvade kasutamine, ning uurida ja leevendada nende mõju. |
| --- | --- |

(8)

Seitsmendal läbivaatamiskonverentsil märgiti seoses BTWC artikliga VII samuti, et konventsiooni osalisriikide riiklik valmisolek annab panuse rahvusvahelisele võimekusele reageerida haiguspuhangutele, sealhulgas nendele, mille väidetavaks põhjuseks on bioloogiliste või toksiinrelvade kasutamine, ning uurida ja leevendada nende mõju.

| (9) | Seitsmendal läbivaatamiskonverentsil innustati konventsiooni osalisriike seoses BTWC artikliga X jätkama olemasolevate rahvusvaheliste organisatsioonide ja võrgustike tugevdamist, eelkõige Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO), ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO), Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) ja rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni tugevdamist (IPPC). |
| --- | --- |

(9)

Seitsmendal läbivaatamiskonverentsil innustati konventsiooni osalisriike seoses BTWC artikliga X jätkama olemasolevate rahvusvaheliste organisatsioonide ja võrgustike tugevdamist, eelkõige Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO), ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO), Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) ja rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni tugevdamist (IPPC).

| (10) | 15. juunil 2007 jõustusid rahvusvahelised tervise-eeskirjad („IHR” (International Health Regulation)). Nende tervise-eeskirjadega reguleeritakse kontrolli nakkushaiguste puhangute liikumise üle ja puhangutele reageerimist olenemata nende päritolust ning nõutakse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) liikmesriikidelt rahvatervise kaudu nakkushaiguste vastu võitlemise valdkonnas laborite põhivõimekuste loomist ja järelevalve teostamist, mis võimaldab IHRi rakendada. WHO sekretariaat toetab WHO liikmesriike nende IHRi riiklike tegevuskavade rakendamisel, kasutades selleks WHO peakorterit ja piirkondlikke kontoreid. WHO bioloogilise ohu vähendamise haldamise programmis antakse juhiseid, kuidas laborid peaksid toimima, kasutades normatiivseid juhiseid, töörühmi ja bioloogilise ohutuse tavasid käsitlevat koolitust, laborite bioloogilist julgeolekut ja bioteaduste teadusuuringute toimimisjuhendeid. Lisaks on WHO sekretariaadil roll nakkusohtlike ainete transpordialaste ÜRO suuniste kehtestamisel. IHRi kohaselt osalevad rahvatervise laborid bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaohtude käsitlemise ettevalmistamisel. Bioloogilise ohutuse ja laboratoorse bioloogilise julgeoleku määratlused on esitatud laboratoorse bioloogilise ohutuse WHO käsiraamatus (3. trükk, 2004) ning bioloogilise riski haldamise ja laboratoorse bioloogilise julgeoleku WHO juhistes (2006). |
| --- | --- |

(10)

15. juunil 2007 jõustusid rahvusvahelised tervise-eeskirjad („IHR” (International Health Regulation)). Nende tervise-eeskirjadega reguleeritakse kontrolli nakkushaiguste puhangute liikumise üle ja puhangutele reageerimist olenemata nende päritolust ning nõutakse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) liikmesriikidelt rahvatervise kaudu nakkushaiguste vastu võitlemise valdkonnas laborite põhivõimekuste loomist ja järelevalve teostamist, mis võimaldab IHRi rakendada. WHO sekretariaat toetab WHO liikmesriike nende IHRi riiklike tegevuskavade rakendamisel, kasutades selleks WHO peakorterit ja piirkondlikke kontoreid. WHO bioloogilise ohu vähendamise haldamise programmis antakse juhiseid, kuidas laborid peaksid toimima, kasutades normatiivseid juhiseid, töörühmi ja bioloogilise ohutuse tavasid käsitlevat koolitust, laborite bioloogilist julgeolekut ja bioteaduste teadusuuringute toimimisjuhendeid. Lisaks on WHO sekretariaadil roll nakkusohtlike ainete transpordialaste ÜRO suuniste kehtestamisel. IHRi kohaselt osalevad rahvatervise laborid bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaohtude käsitlemise ettevalmistamisel. Bioloogilise ohutuse ja laboratoorse bioloogilise julgeoleku määratlused on esitatud laboratoorse bioloogilise ohutuse WHO käsiraamatus (3. trükk, 2004) ning bioloogilise riski haldamise ja laboratoorse bioloogilise julgeoleku WHO juhistes (2006).

| (11) | WHO on ainus rakendusüksus, kellel on käesolevas nõukogu otsuses kehtestatavate projektide ja meetmete rakendamiseks vajalikud eriteadmised, süvateadmised, töötajad, struktuur ja vahendid. |
| --- | --- |

(11)

WHO on ainus rakendusüksus, kellel on käesolevas nõukogu otsuses kehtestatavate projektide ja meetmete rakendamiseks vajalikud eriteadmised, süvateadmised, töötajad, struktuur ja vahendid.

| (12) | Komisjoni ülesandeks on teostada järelevalvet liidu rahalise toetuse nõuetekohase kasutamise üle, |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni ülesandeks on teostada järelevalvet liidu rahalise toetuse nõuetekohase kasutamise üle,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   ELi strateegia asjakohaste osade viivitamatuks ja praktiliseks kohaldamiseks toetab liidu BTWC kuuenda läbivaatamiskonverentsi osalisriikide poolt tehtud otsuste rakendamist, järgides alljärgnevaid eesmärke:

| — | mikroobide või teiste bioloogiliste mõjurite või toksiinide ohutuse ja julgeoleku tagamine laborites ja teistes rajatistes, sealhulgas transportimisel, et tõkestada ilma loata isikute juurdepääs kõnealustele mõjuritele ja toksiinidele ning nende loata väljaviimist laboritest ja teistest rajatistest; |
| --- | --- |

—

mikroobide või teiste bioloogiliste mõjurite või toksiinide ohutuse ja julgeoleku tagamine laborites ja teistes rajatistes, sealhulgas transportimisel, et tõkestada ilma loata isikute juurdepääs kõnealustele mõjuritele ja toksiinidele ning nende loata väljaviimist laboritest ja teistest rajatistest;

| — | bioloogilise ohu vähendamise tavade ja teadlikkuse edendamine, sealhulgas bioohutuse, bioturvalisuse, bioeetika ning bioloogiliste mõjurite ja toksiinide tahtlikuks väärkasutuseks valmisoleku edendamine, tehes selleks rahvusvahelist koostööd kõnealuses valdkonnas. |
| --- | --- |

—

bioloogilise ohu vähendamise tavade ja teadlikkuse edendamine, sealhulgas bioohutuse, bioturvalisuse, bioeetika ning bioloogiliste mõjurite ja toksiinide tahtlikuks väärkasutuseks valmisoleku edendamine, tehes selleks rahvusvahelist koostööd kõnealuses valdkonnas.

2.   ELi strateegia meetmetele vastavate projektide hulka kuuluvad projektid, mille eesmärk on:

| — | laborite bioloogilise ohu haldamise edendamine riikike ja allpiirkondlike teavitusmeetmete kaudu |
| --- | --- |

—

laborite bioloogilise ohu haldamise edendamine riikike ja allpiirkondlike teavitusmeetmete kaudu

| — | laborite bioloogilise ohu haldamise siseriiklike strateegiate väljatöötamine bioloogiliste ohtude tõrjumiseks (näidismudel riikidele). |
| --- | --- |

—

laborite bioloogilise ohu haldamise siseriiklike strateegiate väljatöötamine bioloogiliste ohtude tõrjumiseks (näidismudel riikidele).

Nimetatud projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”).

2.   Artiklis 1 osutatud tegevuste tehniline rakendamine tehakse ülesandeks WHOle. WHO täidab oma ülesannet kõrge esindaja vastutuse all. Sel eesmärgil lepib kõrge esindaja WHOga kokku vajalike korralduste osas.

Artikkel 3

1.   Lähtesumma artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide rakendamiseks on 1 727 000 eurot.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Järelevalvet lõikes 1 osutatud kulude nõuetekohase haldamise üle teostab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon WHOga rahastamislepingu. Rahastamislepingus sätestatakse, et WHO tagab ELi abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele, nagu on ette nähtud käesoleva otsuse lisas.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu kõigist raskustest selle protsessi jooksul ja rahastamislepingu sõlmimise kuupäevast.

Artikkel 4

Kõrge esindaja annab nõukogule käesoleva otsuse rakendamise kohta aru, lähtudes WHO poolt koostatud korrapärastest aruannetest. Nimetatud aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise. Komisjon annab teavet artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

2.   Otsus kaotab kehtivuse 24 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepingu sõlmimisest. Otsus kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel selle vastuvõtmisest, kui selle aja jooksul ei ole sõlmitud nimetatud rahastamislepingut.

Brüssel, 18. november 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  Nõukogu 14. aprilli 2008. aasta ühismeede 2008/307/ÜVJP Maailma Terviseorganisatsiooni tegevuse toetamiseks laboratooriumide bioloogilise ohutuse ja julgeoleku valdkonnas massihävitusrelvade leviku vastase Euroopa Liidu strateegia raames (ELT L 106, 16.4.2008, lk 17).

1

(2)  Nõukogu 18. juuli 2011. aasta otsus 2011/429/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu seisukohta bakterioloogiliste (bioloogiliste) ja toksiinrelvade täiustamist, tootmist ja varumist keelustava ning nende hävitamist nõudva konventsiooni (BTWC) osapoolteks olevate riikide seitsmendaks läbivaatamiskonverentsiks (ELT L 188, 19.7.2011, lk 42).

2

---

LISA

1.   Üldine raamistik

Käesoleva nõukogu otsuse üldine eesmärk on toetada allpool kirjeldatud projektide kaudu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 ja muude sellega seotud resolutsioonide, bakterioloogiliste (bioloogiliste) ja toksiliste relvade väljatöötamise, tootmise ja ladustamise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni (BTWC) ja samuti rahvusvaheliste tervise-eeskirjade (IHR) ning eelkõige nende aspektide rakendamist osalisriikide poolt, mis on seotud bioloogiliste mõjurite ja toksiinide ohutuse ja julgeolekuga laborites ja teistes rajatistes, sealhulgas nende ühest kohast teise transportimise ajal, et hoida ära bioloogiliste materjalide loomulik, juhuslik või tahtlik leke ning parandada nakkustõrjet.

Sellega püütakse samuti toetada teadlikkuse suurendamist bioloogilise ohu haldamise alastest meetoditest ja soodustada nende rakendamist, tagada tõenditel ja ohul põhinev kontroll, edendada laborites järgitavate parimate tavade vahetamist ning samuti aidata riikidel täita laboriteenuste põhivõimekuste nõuded seoses prioriteetsete terviseriskidega, nagu on määratletud IHRis.

2.   Projektipõhised erieesmärgid

Viimastel aastatel on mõistet „bioohutus” hakatud üha enam seostama mõistega „bioloogilise saastatuse tõkestamine” ning kogu maailmas on suurenenud kõrgetasemeliste isoleerimislaborite arv. Keerukate tehniliste lahendustega rajatiste rajamisele keskendumise tulemuseks on sageli olnud kõikehõlmava bioloogilise ohu haldamise programmi paljude muude tähtsate elementide, sealhulgas julgeolek, personal ja pädevus, head mikrobioloogiaalased töövõtted, õnnetusjuhtumite ja intsidentide uurimine ning seadmete hooldus, alahindamine. Lisaks sellele võis riiklikul tasandil väljavalitud rajatistele keskendumisega kaasneda paljude muude tavapärasemate laborite kõrvalejätmine, mis oleks samuti võinud saada kasu põhjaliku bioloogilise ohu haldamise süsteemi rakendamisest ning oluliste seadmete ja materjalidega varustamisest, mis on ohutu ja turvalise tegevuse aluseks.

On vaja suurendada teadlikkust ja parandada arusaamist laboritingimustes esinevatest riskidest ja nende käsitlemise strateegiatest ning samuti kehtestada õigus- ja haldusnormid ja asjakohased suunised. Ergutatakse parandama rajatiste olukorda ja varustama need vajalike materjalidega ning pakkuma töötajatele haridust kõigil tasanditel, et saavutada nõuetele vastav ja põhjalik laborite bioloogilise ohu haldamine.

Varasema ühismeetmega (WHO tegevuse toetamiseks bioohutuse ja bioturvalisuse valdkonnas) (2008/307/ÜVJP) alustatud jõupingutuste alusel püütakse käesoleva otsusega kõrvaldada mõningad eespool nimetatud puudused.

Keskendudes väljavalitud konkreetsetele riikidele või allpiirkonnale/allpiirkondadele, kavandatakse kaks järgmist projekti:

2.1.   Projekt 1: laborite bioloogilise ohu haldamise edendamine piirkondlike teavitusmeetmete ja küsimustele vastamise kaudu

2.1.1.   Projekti 1 eesmärk

| a) | Ergutada väljavalitud konkreetseid riike või allpiirkonda/allpiirkondi rakendama laborite bioloogilise ohu haldamise strateegiad, milles käsitletakse bioohutust ja laborite bioturvalisust. |
| --- | --- |

a)

Ergutada väljavalitud konkreetseid riike või allpiirkonda/allpiirkondi rakendama laborite bioloogilise ohu haldamise strateegiad, milles käsitletakse bioohutust ja laborite bioturvalisust.

| b) | Anda piirkonna riikidele võimalus tulla kokku ja vahetada teavet parimate tavade ja omandatud kogemuste kohta. Selle ürituse pakutavate võimaluste täielikuks ärakasutamiseks pakutakse riikide esindajatele vajadustepõhist koolitust, viies muu hulgas võimaluse korral läbi praktilisi harjutusi. |
| --- | --- |

b)

Anda piirkonna riikidele võimalus tulla kokku ja vahetada teavet parimate tavade ja omandatud kogemuste kohta. Selle ürituse pakutavate võimaluste täielikuks ärakasutamiseks pakutakse riikide esindajatele vajadustepõhist koolitust, viies muu hulgas võimaluse korral läbi praktilisi harjutusi.

| c) | Aidatakse riikidel levitada parimaid tavasid ja rakendada neid enda oludele vastavalt. |
| --- | --- |

c)

Aidatakse riikidel levitada parimaid tavasid ja rakendada neid enda oludele vastavalt.

2.1.2.   Projekti 1 eeldatavad tulemused

| a) | Suureneb teadlikkus bioloogilise ohu haldamise strateegia rakendamisega kaasnevast kasust laborites riiklikul ja allpiirkondlikul tasandil tänu piirkondlikele koolitusseminaridele. |
| --- | --- |

a)

Suureneb teadlikkus bioloogilise ohu haldamise strateegia rakendamisega kaasnevast kasust laborites riiklikul ja allpiirkondlikul tasandil tänu piirkondlikele koolitusseminaridele.

| b) | Tugevneb sidusrühmade suutlikkus ja võime hinnata bioloogilist ohtu, määratleda ja vastu võtta ohu maandamise strateegiad, et vähendada oht vastuvõetavale tasemele, tagada nende strateegiate pidev parandamine ning käidelda nakkusetekitajaid vastutustundlikult, ohutult, turvaliselt ja vastutusvõimeliselt. |
| --- | --- |

b)

Tugevneb sidusrühmade suutlikkus ja võime hinnata bioloogilist ohtu, määratleda ja vastu võtta ohu maandamise strateegiad, et vähendada oht vastuvõetavale tasemele, tagada nende strateegiate pidev parandamine ning käidelda nakkusetekitajaid vastutustundlikult, ohutult, turvaliselt ja vastutusvõimeliselt.

| c) | Moodustub koolitust pakkuvate inimeste rühm, et rakendada riiklikke koolitusprogramme ja pakkuda koolitusvõimalusi. |
| --- | --- |

c)

Moodustub koolitust pakkuvate inimeste rühm, et rakendada riiklikke koolitusprogramme ja pakkuda koolitusvõimalusi.

2.1.3.   Projekti 1 kirjeldus

a)   Piirkondlike koolitusvõimaluste pakkumine

Püütakse jõuda paljude erinevate sidusrühmadeni kogu piirkonnas ning rahuldada nende erinevad koolitusvajadused. Kava kohaselt korraldatakse maksimaalselt kaks mitmekesist piirkondlikku seminari, millest igaühel on kuni 50 osalejat. Selleks et kasutada ära võimalus piirkonna asjaomastel ekspertidel ja poliitikakujundajatel kokku tulla, on seminarid eeldatavalt ka piirkondlikuks foorumiks, et iga liikmesriik saaks naaberriikidega vahetada teavet saavutuste, probleemide ja heade tavade kohta.

b)   Koolitussessioonide arvu suurendamine riiklikul ja/või allpiirkondlikul tasandil

Lisaks kirjeldatule moodustatakse eespool mainitud seminaride alusel koolitust pakkuvate inimeste rühm, mis võimaldab suurendada koolitussessioonide arvu riiklikul ja/või allpiirkondlikul tasandil ning seega jõuda erinevate riiklike sidusrühmadeni. Antakse toetust eelkõige nendele piirkonna riikidele, kes ei ole projekti 2 kasusaajateks, kuni seitsmel korral, ning on võimalik, et selles osalevad väliseksperdid, et toetada asjaomaste sidusrühmade teadlikkuse suurendamist ja tugevdada kohalikku tehnilist suutlikkust rakendada piirkondlikult kokku lepitud head tavad kesk-, vahepealsel ja madalamal tasandil. Võimaluse korral kaalutakse piirkondlike ja/või riiklike bioohutuse assotsiatsioonide kaasamist.

Need tegevused viiakse läbi maksimaalselt seitsmes riigis, keda peetakse eraldi või üheskoos arvestades sobivateks.

2.2.   Projekt 2: Laborite riiklike strateegiate väljatöötamine bioloogiliste ohtude tõrjumiseks ja põhivõimekuste tugevdamiseks (näidismudel riikidele)

2.2.1.   Projekti 2 eesmärk

| a) | Suhelda asjaomaste poliitikakujundajate (sealhulgas rahvatervise, välisasjade, loomatervise, keskkonna, hariduse ja teadusuuringute, justiitsvaldkonna ja kaubanduse valdkonna esindajatega) ja laborite töötajatega kõigil tasanditel ning luua nendevahelised kontaktid, et kehtestada ja rakendada bioloogilise ohu haldamise poliitikad ja tavad ning neid parandada, ja samuti ergutada läbipaistva ja vastutustundliku töökultuuri kujundamist seoses bioohutuse ja bioturvalisusega. |
| --- | --- |

a)

Suhelda asjaomaste poliitikakujundajate (sealhulgas rahvatervise, välisasjade, loomatervise, keskkonna, hariduse ja teadusuuringute, justiitsvaldkonna ja kaubanduse valdkonna esindajatega) ja laborite töötajatega kõigil tasanditel ning luua nendevahelised kontaktid, et kehtestada ja rakendada bioloogilise ohu haldamise poliitikad ja tavad ning neid parandada, ja samuti ergutada läbipaistva ja vastutustundliku töökultuuri kujundamist seoses bioohutuse ja bioturvalisusega.

| b) | Abistada kindlaksmääratud riike, et nende olulised rahvatervise laborid oleksid paremini varustatud ohutu, turvalise ja kvaliteedi tagava diagnostikavõime saavutamiseks hädavajalike seadmete ja materjalidega. Tugevdada konkreetsete põhivõimekuste arendamist IHRi kohaselt, pöörates erilist tähelepanu laboritele ja sissepääsukohtadele. |
| --- | --- |

b)

Abistada kindlaksmääratud riike, et nende olulised rahvatervise laborid oleksid paremini varustatud ohutu, turvalise ja kvaliteedi tagava diagnostikavõime saavutamiseks hädavajalike seadmete ja materjalidega. Tugevdada konkreetsete põhivõimekuste arendamist IHRi kohaselt, pöörates erilist tähelepanu laboritele ja sissepääsukohtadele.

| c) | Suurendada kogu riigis teadlikkust rahvusvaheliselt kokkulepitud asjaomastest normidest, mille hulka kuuluvad Euroopa Standardikomitee (CEN) töörühmas kooskõlastatud dokument CWA 15793: 2011 (laborite bioloogilise ohu haldamine) ning samuti standardid ISO 15189:2007 meditsiinilaborid – kvaliteedi ja kompetentsuse erinõuded, ISO 15190:2003 meditsiinilaborid – ohutusnõuded, ISO/IEC 17025:2005 katse- ja kalibreerimislaborite kompetentsuse üldnõuded, ISO 9001:2008 kvaliteedijuhtimise süsteemid – nõuded ja ISO 14001:2004 keskkonnajuhtimissüsteemid – nõuded koos kasutusjuhistega, kaasates riikliku tervisepoliitika kujundajad ja samuti laborite juhid ja töötajad, keda innustatakse järgima läbipaistvat ja vastutustundlikku bioohutuse ja bioturvalisuse alast töökulutuuri ning laborite kvaliteedisüsteeme. |
| --- | --- |

c)

Suurendada kogu riigis teadlikkust rahvusvaheliselt kokkulepitud asjaomastest normidest, mille hulka kuuluvad Euroopa Standardikomitee (CEN) töörühmas kooskõlastatud dokument CWA 15793: 2011 (laborite bioloogilise ohu haldamine) ning samuti standardid ISO 15189:2007 meditsiinilaborid – kvaliteedi ja kompetentsuse erinõuded, ISO 15190:2003 meditsiinilaborid – ohutusnõuded, ISO/IEC 17025:2005 katse- ja kalibreerimislaborite kompetentsuse üldnõuded, ISO 9001:2008 kvaliteedijuhtimise süsteemid – nõuded ja ISO 14001:2004 keskkonnajuhtimissüsteemid – nõuded koos kasutusjuhistega, kaasates riikliku tervisepoliitika kujundajad ja samuti laborite juhid ja töötajad, keda innustatakse järgima läbipaistvat ja vastutustundlikku bioohutuse ja bioturvalisuse alast töökulutuuri ning laborite kvaliteedisüsteeme.

| d) | Tugevdada valdkondadevahelist koostööd ja tegevust võrgustikes, püüdes kaasata erinevaid riiklikke sidusrühmi ja asutusi, muu hulgas tervise, hariduse, teaduse, teadusuuringute, põllumajanduse, transpordi, siseküsimuste ja välisasjade valdkonna eest vastutavad ministeeriumid ning tolliasutused. |
| --- | --- |

d)

Tugevdada valdkondadevahelist koostööd ja tegevust võrgustikes, püüdes kaasata erinevaid riiklikke sidusrühmi ja asutusi, muu hulgas tervise, hariduse, teaduse, teadusuuringute, põllumajanduse, transpordi, siseküsimuste ja välisasjade valdkonna eest vastutavad ministeeriumid ning tolliasutused.

| e) | Pakkuda vahendeid ja sobivaid juhiseid ja anda abi nende väljatöötamiseks laborite bioloogilise ohu haldamise edendamise eesmärgil ning tugevdada riiklikke laborisüsteeme. |
| --- | --- |

e)

Pakkuda vahendeid ja sobivaid juhiseid ja anda abi nende väljatöötamiseks laborite bioloogilise ohu haldamise edendamise eesmärgil ning tugevdada riiklikke laborisüsteeme.

2.2.2.   Projekti 2 eeldatavad tulemused

| a) | Vastavalt iga riikliku sidusrühma kindlakstehtud prioriteetidele ja vajadustele töötatakse välja ja viiakse läbi erinevad koolitusüritused. |
| --- | --- |

a)

Vastavalt iga riikliku sidusrühma kindlakstehtud prioriteetidele ja vajadustele töötatakse välja ja viiakse läbi erinevad koolitusüritused.

| b) | Tugevneb bioloogilise ohu haldamise suutlikkus ja võime, et vähendada bioloogilisi ohte. |
| --- | --- |

b)

Tugevneb bioloogilise ohu haldamise suutlikkus ja võime, et vähendada bioloogilisi ohte.

| c) | Suureneb riiklike sidusrühmade ja asjaomaste asutuste teadlikkus ning peetakse proaktiivset dialoogi küsimustes, mis seonduvad ohtlike bioloogiliste mõjurite ja toksiinide ohutuse ja julgeolekuga laborites ja teistes rajatistes. Paraneb riiklike sidusrühmade mõistmine ja usaldus, mis võimaldab bioloogilise ohu haldamisel järgida sektoriteülest ja sidusat lähenemisviisi. |
| --- | --- |

c)

Suureneb riiklike sidusrühmade ja asjaomaste asutuste teadlikkus ning peetakse proaktiivset dialoogi küsimustes, mis seonduvad ohtlike bioloogiliste mõjurite ja toksiinide ohutuse ja julgeolekuga laborites ja teistes rajatistes. Paraneb riiklike sidusrühmade mõistmine ja usaldus, mis võimaldab bioloogilise ohu haldamisel järgida sektoriteülest ja sidusat lähenemisviisi.

| d) | Edendatakse standardiseerimist ning töötatakse välja asjaomased vahendid ja suunised, mis võimaldab kehtestada nõuetele vastavad ohu maandamise meetmed ja nende toimimist pidevalt parandada. |
| --- | --- |

d)

Edendatakse standardiseerimist ning töötatakse välja asjaomased vahendid ja suunised, mis võimaldab kehtestada nõuetele vastavad ohu maandamise meetmed ja nende toimimist pidevalt parandada.

| e) | Toetatakse konkreetsete põhivõimekuste tugevdamist kooskõlas IHRiga. |
| --- | --- |

e)

Toetatakse konkreetsete põhivõimekuste tugevdamist kooskõlas IHRiga.

| f) | Vaadatakse läbi riiklikud poliitikad ja strateegiad, peetakse nende üle arutelusid ja arendatakse neid edasi. |
| --- | --- |

f)

Vaadatakse läbi riiklikud poliitikad ja strateegiad, peetakse nende üle arutelusid ja arendatakse neid edasi.

| g) | Püüdmaks vastuvõetud strateegia viia ellu jätkusuutlikul viisil, kaalutakse struktuuri täiustamist ja organisatoorset reformi ning viiakse need läbi. |
| --- | --- |

g)

Püüdmaks vastuvõetud strateegia viia ellu jätkusuutlikul viisil, kaalutakse struktuuri täiustamist ja organisatoorset reformi ning viiakse need läbi.

| h) | Paraneb füüsiline kaitse bioloogiliste ohtude eest tänu vajalike seadmete pakkumisele ja kindlaksmääratud oluliste rajatiste ajakohastamisele. |
| --- | --- |

h)

Paraneb füüsiline kaitse bioloogiliste ohtude eest tänu vajalike seadmete pakkumisele ja kindlaksmääratud oluliste rajatiste ajakohastamisele.

| i) | Heade tavade vahetamine sama eriala riiklike spetsialistide vahel erinevatel tasanditel ning tegevus laborite võrgustikes koosolekute ja teavitustegevuste korraldamise kaudu. |
| --- | --- |

i)

Heade tavade vahetamine sama eriala riiklike spetsialistide vahel erinevatel tasanditel ning tegevus laborite võrgustikes koosolekute ja teavitustegevuste korraldamise kaudu.

| j) | Töötatakse välja vajalikud vahendid, et toetada projekti tõhusat rakendamist. |
| --- | --- |

j)

Töötatakse välja vajalikud vahendid, et toetada projekti tõhusat rakendamist.

2.2.3.   Projekti 2 kirjeldus

Eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks viiakse projekt läbi kahe aasta jooksul, lähtudes kasusaavate riikide, ELi ja WHO pikaajalistest kohustustest. Projekt rakendatakse järgmiste etappidena:

a)   Ettevalmistusetapp

Varasem ühismeede 2008/307/ÜVJP võimaldas WHOl hinnata teatavate riikide, sealhulgas Indoneesia bioloogilise ohu haldamise alaseid vajadusi ja määrata kõigi nende riikide puhul riiklikud kohustused, mis tuleb täita selge poliitilise ja tehnilise kontakti loomiseks, et osaleda ühisprojektis, mille eesmärk on tugevdada laborite bioloogilise ohu haldamise tugevdamist riiklikul tasandil.

Täiendavad arutelud liidu ja asjaomase valitsuse/asjaomaste valitsuste vahel võimaldavad teha kindlaks kuni kaks riiki, kes võimalusel koos mõnede naaberriikide väikese rühmaga võiksid saada kasu projektist 2, võttes arvesse piirkondlikke tehnilisi vajadusi ja konkreetsete riikide kiiresti kasvavat bioloogilise diagnostika ja teadusuuringute võimet ja eelkõige riikide pühendumust, tegutsedes kooskõlas liidu ja WHO muu tegevusega. Kaalutakse võimalust pakkuda sobivaid koolitusvõimalusi ülemeremaades väljavalitud isikutele, et aidata asjaomase riigi/asjaomaste riikide peamistel bioohutuse valdkonna ametnikel saavutada rahvusvaheliselt tunnustatud pädevus, eesmärgiga juhtida programmi jätkusuutlikumal viisil.

Selle ettevalmistusprotsessi tulemusel allkirjastavad liit, WHO ja valitud riigid vastastikuse mõistmise memorandumi.

b)   Rakendusetapp

Selles etapis koostavad valitud riigid riikliku üldkava ja strateegilise tegevuskava, milles kirjeldatakse võetavaid meetmeid, et saavutada pikaajaline eesmärk, milleks on ohutute, turvaliste ja usaldusväärsete tavade järgimine laborites. See hõlmab koordinatsioonikava koostamist, mille abil teavitatakse kõiki sidusrühmi riigi valmisoleku tasemest reageerida bioloogilistele vahejuhtumitele; lisaks hõlmab see algatust ühtlustada rahvatervise sektori ülesanded, mis on kehtestatud bioloogiliste ohtude ja/või IHRis määratletud rahvatervise rahvusvahelise tähtsusega hädaolukordade (PHEIC) osas reageerimise riikliku valmisoleku kavades. Sellise kava koostamisel peaks olema võimalik tugineda ehedale riiklikule juhtimisele ja tegevuse suhtes tuntavale vastutusele.

Seejärel võetakse meetmed ja hangitakse seadmed ja materjalid kava kohaselt ja vastavalt asjaomaste poolte vahelisele kokkuleppele. Käesoleva nõukogu otsuse alusel antakse vajalikku tehnilist ja finantsabi, et luua riiklike sidusrühmade kontaktid nende endi vahel ja rahvusvaheliste organisatsioonide ning muude huvitatud pooltega, et toetada nende tegevust ja aidata neil saada vastutustundlikeks ja aktiivseteks partneriteks ülemaailmsel tasandil, piirkondlikes kutseühingutes ja rahvusvahelistes võrgustikes.

WHO koostab koos valitud riikidega eduaruanded, ajakohastades ja hinnates bioloogilise ohu haldamise tõhustamise riiklikku kava ning riigi laborite tegevust bioohutuse, bioturvalisuse ja IHRi seisukohast, ja edastab need aruanded ELile.

Rakendusetapi lõpus korraldatakse allpiirkondlik või piirkondlik seminar, et tutvustada saavutatud tulemusi ja omandatud kogemusi naaberriikidele.

3.   Kestus

Käesoleva nõukogu otsuse rakendamise eeldatav kogukestus on 24 kuud.

4.   Kasusaajad

Projekti 1 puhul on kasusaajateks ELiga peetavatel konsultatsioonidel kindlaks määratavad riigid ja allpiirkonnad, kus on vaja suurendada teadlikkust bioloogilise ohu haldamisest ning parandada bioloogilise ohu haldamise strateegiaid ja tavasid, sealhulgas võimalusel BTWCga ühinenud riigid.

Projekti 2 puhul on kasusaajateks riigid, kes kavatsevad käesoleva nõukogu otsuse alusel põhjalikult tugevdada oma riiklikku suutlikkust ja riiklikke võimeid, kes valitakse välja ELi ja asjaomaste riiklike asutuste vaheliste konsultatsioonide käigus, millel käsitletakse nende pühendumust parandada laborite bioloogilise ohu haldamist ja riiklikke laborisüsteeme.

5.   Rakendusüksus

Projekte juhib ja rakendab WHO, kes konsulteerib regulaarselt ELiga ning teda toetavad vajadusel ja kui see on asjakohane vastava valdkonna väliseksperdid.

6.   Rakendusüksus: valiku põhjendus

WHO on rahvusvaheline organisatsioon, mis võimaldab kasutada raamistikku, erialaseid teadmisi ja vahendeid selle liikmesriikidele teabe jagamiseks, suuniste andmiseks ja nende toetamiseks, et kaitsta inimeste tervist laborikeskkonnas ja laborite läheduses sobiva bioloogilise ohu haldamise, standardite, eeskirjade ja menetluste abil. Kõnealused projektid on kooskõlas üldise IHRi õiguslikult siduva kokkuleppega, mis aitab märkimisväärselt parandada ülemaailmset rahvatervise ohutust. WHO toetab oma osalisriike, võimaldades kasutada raamistikku selliste sündmuste ohjamise koordineerimiseks, mis võivad endast kujutada rahvusvahelist muret põhjustavat rahvatervise kriisiolukorda, ning parandab kõigi riikide võimet tuvastada ja hinnata ohtusid rahvatervisele, nendest teatada ja nendele reageerida. WHO on juba pidanud kõnelusi potentsiaalsete kasusaavate riikidega nende nõusoleku saamiseks. Kavandatav tegevus on kindlaks määratud pärast nendega WHO ametlike kanalite kaudu korduvalt peetud dialooge, lähtudes tegelikest vajadustest ja prioriteetidest kooskõlas iga riikliku strateegiaga. EL, keda toetavad pädeva töörühma tasandil tema liikmesriigid, püüab jätkata viljakat koostööd WHOga, mida on tehtud alates 2008. aastast.

7.   Kaasrahastamine

WHO ei ole rahastaja ega abiorganisatsioon vaid tehniline asutus ja seega oleks kaasrahastamine koos väliste üksustega äärmiselt keerukas, eelkõige tervisega seotud julgeoleku valdkonnas, kus sidusrühmadel on erinevad prioriteedid ja piirkondlikud eesmärgid. WHO annab omalt poolt tehnilised eriteadmised ning projektijuhtimise võimekuse, kuid selles kontekstis ei ole tal võimalik eraldada vahendeid ühiseks tegevuseks. Siiski käsitatakse muid WHO poolt laborite valdkonnas läbiviidavaid kaasnevaid projekte üksteisega koostoimelisena, üksteisega seotuna ja üksteist täiendavana.

Kuigi ei toimu projekti kaasrahastamist rahaliste vahenditega, katab WHO osaliselt või täielikult projekti rakendamises osalevate töötajate töötasuga seotud kulud, mida võib käsitada mitterahalise panusena. WHO katab osaliselt projekti juhi, juhiabi ja Bangladeshis asuva riikliku konsultandi töötasuga seotud kulu. WHO katab täielikult finantsjuhi, koordinaatori, piirkondliku nõustaja ning Indoneesias, Myanmaris ja Nepalis asuvate meditsiinitöötajate töötasuga seotud kulu.

8.   Nähtavus

WHO peaks võtma vajalikke meetmeid teadvustamaks avalikkusele asjaolu, et mõlemad projektid on täies ulatuses liidu rahastatud. Sellised meetmed viiakse ellu kooskõlas teatisega ja Euroopa Liidu välisteenistuse nähtavuse käsiraamatuga ning komisjon avaldab need ja mis tahes muud komisjoni ja WHO vahel kokku lepitud juhised.

Erilist tähelepanu pööratakse sobivatele märkidele ja reklaamile, millega toonitatakse liidu rolli mõlema projekti ainurahastajana.

---