# Az Európai Unió L 324/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.324.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 324 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. december 5. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.324.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 324

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. december 5.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 1254/2013/EU rendelete (2013. december 2.) a Hollandia lobogója alatt közlekedő hajók által a Skagerrak területén folytatott, közönséges tőkehalra irányuló halászat tilalmáról | 1 |
| | * | A Bizottság 1255/2013/EU rendelete (2013. december 2.) a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által az Atlanti-óceánon az északi szélesség 5°-tól északra folytatott, északi germonra irányuló halászat tilalmáról | 3 |
| | | A Bizottság 1256/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 4.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 5 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2013/712/KKBP |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság Atalanta/3/2013 határozata (2013. december 2.) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az uniós erők parancsnokának kinevezéséről | 7 |
| | | 2013/713/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. november 29.) az Európai Klinikai Kutatási Infrastruktúra-hálózat (ECRIN) európai kutatási infrastruktúra-konzorciumként (ECRIN ERIC) történő létrehozásáról | 8 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 1254/2013/EU rendelete (2013. december 2.) a Hollandia lobogója alatt közlekedő hajók által a Skagerrak területén folytatott, közönséges tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

1

*

A Bizottság 1255/2013/EU rendelete (2013. december 2.) a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által az Atlanti-óceánon az északi szélesség 5°-tól északra folytatott, északi germonra irányuló halászat tilalmáról

3

A Bizottság 1256/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 4.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

5

HATÁROZATOK

2013/712/KKBP

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság Atalanta/3/2013 határozata (2013. december 2.) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az uniós erők parancsnokának kinevezéséről

7

2013/713/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. november 29.) az Európai Klinikai Kutatási Infrastruktúra-hálózat (ECRIN) európai kutatási infrastruktúra-konzorciumként (ECRIN ERIC) történő létrehozásáról

8

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 261/12/COL határozata (2012. július 4.) az önkormányzati adózási intézkedésekről, ingatlanértékesítésről, valamint a Verne részére történő villamosenergia-értékesítésről (Izland) | 21 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 261/12/COL határozata (2012. július 4.) az önkormányzati adózási intézkedésekről, ingatlanértékesítésről, valamint a Verne részére történő villamosenergia-értékesítésről (Izland)

21

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 5.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/1

---

A BIZOTTSÁG 1254/2013/EU RENDELETE

(2013. december 2.)

a Hollandia lobogója alatt közlekedő hajók által a Skagerrak területén folytatott, közönséges tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az uniós vizeken, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról szóló, 2013. január 21-i 40/2013/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2013. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az uniós vizeken, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról szóló, 2013. január 21-i 40/2013/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2013. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2013-ra megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2013-ra megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2013. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tárolni, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 2-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Lowri EVANS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  HL L 23., 2013.1.25., 54. o.

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 69/TQ40 |
| --- | --- |
| Tagállam | Hollandia |
| Állomány | COD/03AN. |
| Faj | Közönséges tőkehal (Gadus morhua) |
| Övezet | Skagerrak |
| Tilalom bevezetésének napja | 2013.11.18. |

Szám

69/TQ40

Tagállam

Hollandia

Állomány

COD/03AN.

Faj

Közönséges tőkehal (Gadus morhua)

Övezet

Skagerrak

Tilalom bevezetésének napja

2013.11.18.

---

| 5.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/3

---

A BIZOTTSÁG 1255/2013/EU RENDELETE

(2013. december 2.)

a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által az Atlanti-óceánon az északi szélesség 5°-tól északra folytatott, északi germonra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az uniós vizeken, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról szóló, 2013. január 21-i 40/2013/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2013. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az uniós vizeken, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról szóló, 2013. január 21-i 40/2013/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2013. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2013-ra megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2013-ra megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2013. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tárolni, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 2-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Lowri EVANS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  HL L 23., 2013.1.25., 54. o.

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 67/TQ40 |
| --- | --- |
| Tagállam | Franciaország |
| Állomány | ALB/AN05N |
| Faj | Északi germon (Thunnus alalunga) |
| Övezet | Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól északra |
| Tilalom bevezetésének napja | 2013.11.18. |

Szám

67/TQ40

Tagállam

Franciaország

Állomány

ALB/AN05N

Faj

Északi germon (Thunnus alalunga)

Övezet

Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól északra

Tilalom bevezetésének napja

2013.11.18.

---

| 5.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/5

---

A BIZOTTSÁG 1256/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. december 4.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 4-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 45,1 |
| MA | 62,4 |
| TN | 66,1 |
| TR | 91,2 |
| ZZ | 66,2 |
| 0707 00 05 | AL | 59,9 |
| EG | 200,0 |
| MA | 152,9 |
| TR | 104,4 |
| ZZ | 129,3 |
| 0709 91 00 | EG | 200,0 |
| ZZ | 200,0 |
| 0709 93 10 | MA | 139,2 |
| TR | 123,5 |
| ZZ | 131,4 |
| 0805 10 20 | AR | 27,1 |
| AU | 88,3 |
| TR | 59,5 |
| UY | 36,0 |
| ZA | 57,6 |
| ZZ | 53,7 |
| 0805 20 10 | AU | 135,6 |
| MA | 55,0 |
| PE | 131,0 |
| TR | 100,8 |
| ZA | 150,1 |
| ZZ | 114,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 59,5 |
| PE | 74,3 |
| SZ | 43,6 |
| TR | 64,6 |
| UY | 92,4 |
| ZZ | 66,9 |
| 0805 50 10 | TR | 65,6 |
| ZZ | 65,6 |
| 0808 10 80 | BA | 42,7 |
| MK | 30,8 |
| NZ | 160,5 |
| US | 133,9 |
| ZA | 94,4 |
| ZZ | 92,5 |
| 0808 30 90 | TR | 127,8 |
| US | 205,7 |
| ZZ | 166,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

45,1

MA

62,4

TN

66,1

TR

91,2

ZZ

66,2

0707 00 05

AL

59,9

EG

200,0

MA

152,9

TR

104,4

ZZ

129,3

0709 91 00

EG

200,0

ZZ

200,0

0709 93 10

MA

139,2

TR

123,5

ZZ

131,4

0805 10 20

AR

27,1

AU

88,3

TR

59,5

UY

36,0

ZA

57,6

ZZ

53,7

0805 20 10

AU

135,6

MA

55,0

PE

131,0

TR

100,8

ZA

150,1

ZZ

114,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

59,5

PE

74,3

SZ

43,6

TR

64,6

UY

92,4

ZZ

66,9

0805 50 10

TR

65,6

ZZ

65,6

0808 10 80

BA

42,7

MK

30,8

NZ

160,5

US

133,9

ZA

94,4

ZZ

92,5

0808 30 90

TR

127,8

US

205,7

ZZ

166,8

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 5.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/7

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG ATALANTA/3/2013 HATÁROZATA

(2013. december 2.)

a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az uniós erők parancsnokának kinevezéséről

(2013/712/KKBP)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikkére,

tekintettel a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről szóló, 2008. november 10-i 2008/851/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2008/851/KKBP együttes fellépés 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) arra, hogy meghozza a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez az uniós erők parancsnokának (a továbbiakban: az uniós erők parancsnoka) kinevezésére vonatkozó döntéseket. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/851/KKBP együttes fellépés 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) arra, hogy meghozza a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez az uniós erők parancsnokának (a továbbiakban: az uniós erők parancsnoka) kinevezésére vonatkozó döntéseket.

| (2) | A PBB 2013. július 2-án elfogadta az Atalanta/2/2013 határozatot (2), amellyel Peter LENSELINK kapitányt nevezte ki az uniós erők parancsnokává. |
| --- | --- |

(2)

A PBB 2013. július 2-án elfogadta az Atalanta/2/2013 határozatot (2), amellyel Peter LENSELINK kapitányt nevezte ki az uniós erők parancsnokává.

| (3) | Az EU műveleti parancsnok javasolta, hogy Peter LENSELINK kapitányt követően Hervé BLÉJEAN ellentengernagyot nevezzék ki az uniós erők új parancsnokává. |
| --- | --- |

(3)

Az EU műveleti parancsnok javasolta, hogy Peter LENSELINK kapitányt követően Hervé BLÉJEAN ellentengernagyot nevezzék ki az uniós erők új parancsnokává.

| (4) | Az EU Katonai Bizottsága támogatja ezt a javaslatot. |
| --- | --- |

(4)

Az EU Katonai Bizottsága támogatja ezt a javaslatot.

| (5) | Az Atalanta/2/2013 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(5)

Az Atalanta/2/2013 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (6) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Következésképpen Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Következésképpen Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság 2013. december 6-i hatállyal Hervé BLÉJEAN ellentengernagyot nevezi ki az uniós erők parancsnokává a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta).

2. cikk

Az Atalanta/2/2013 határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ez a határozat 2013. december 6-án lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 2-án.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

W. STEVENS

---

(1)  HL L 301., 2008.11.12., 33. o.

1

(2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság 2013. július 2-i Atalanta/2/2013 határozata a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az uniós erők parancsnokának kinevezéséről (HL L 187., 2013.7.6., 8. o.).

2

---

| 5.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/8

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. november 29.)

az Európai Klinikai Kutatási Infrastruktúra-hálózat (ECRIN) európai kutatási infrastruktúra-konzorciumként (ECRIN ERIC) történő létrehozásáról

(2013/713/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) közösségi jogi keretéről szóló, 2009. június 25-i 723/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A Németországi Szövetségi Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság és a Portugál Köztársaság felkérte a Bizottságot az Európai Klinikai Kutatási Infrastruktúra-hálózat (ECRIN) európai kutatási infrastruktúra-konzorciumként (ECRIN ERIC) történő létrehozására. |
| --- | --- |

(1)

A Németországi Szövetségi Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság és a Portugál Köztársaság felkérte a Bizottságot az Európai Klinikai Kutatási Infrastruktúra-hálózat (ECRIN) európai kutatási infrastruktúra-konzorciumként (ECRIN ERIC) történő létrehozására.

| (2) | A Németországi Szövetségi Köztársaság, a Spanyol Királyság, az Olasz Köztársaság és a Portugál Köztársaság a Francia Köztársaságot választotta ki az ECRIN ERIC fogadó tagállamakéntként. |
| --- | --- |

(2)

A Németországi Szövetségi Köztársaság, a Spanyol Királyság, az Olasz Köztársaság és a Portugál Köztársaság a Francia Köztársaságot választotta ki az ECRIN ERIC fogadó tagállamakéntként.

| (3) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 723/2009/EK rendelet 20. cikkével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 723/2009/EK rendelet 20. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   ECRIN ERIC elnevezéssel európai kutatási infrastruktúra-konzorciumként létrejön az Európai Klinikai Kutatási Infrastruktúra-hálózat.

(2)   Az ECRIN ERIC alapszabályát a melléklet tartalmazza. Az alapszabályt folyamatosan naprakészen kell tartani, és az ECRIN ERIC internetes oldalain, valamint alapszabály szerinti székhelyén nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

(3)   Az ECRIN ERIC alapszabályának 1., 2., 3., 11., 12., 14., 15., 19. és 20. cikke tartalmazza azokat az alapvető elemeket, amelyek módosításához a 723/2009/EK rendelet 11. cikkének (1) bekezdése értelmében szükséges a Bizottság jóváhagyása.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 206., 2009.8.8., 1. o.

1

---

I. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI KLINIKAI KUTATÁSI INFRASTRUKTÚRA-HÁLÓZAT (ECRIN ERIC) ALAPSZABÁLYA

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

a továbbiakban: „alapító tagok”,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy megerősítsék Európa és az alapító tagok pozícióját a klinikai kutatások terén a világban, és fokozzák a nemzeti határokon átívelő együttműködést,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy mivel jelenleg a multinacionális klinikai kutatást hátráltatja az egészségügyi és a jogrendszerek európai széttagoltsága, ami a nemzetközi együttműködésnek mind a kutatók javaslataira épülő, mind pedig az iparág által finanszírozott klinikai kutatások esetében (különösen a biotechnológia és a gyógyászati segédeszközök területén) gátat szab, az európai országoknak ki kell használniuk a látens tudományos potenciálban rejlő lehetőségeket, és hozzáférést kell biztosítaniuk a szaktudáshoz és a betegekhez, ezáltal megerősítve Európa versenyképességét a klinikai tudományban és javítva vonzerejét a preventív, a diagnosztikai és a terápiás eljárások fejlesztése területén, ami különösen fontos a ritka betegségek, a gyermekgyógyászat, a személyre szabott kezelések, a bioterápia fejlesztése és a tényadatokon alapuló orvoslás számára kulcsfontosságú eszközül szolgáló független klinikai vizsgálatok szempontjából,

FELHASZNÁLVA azt az ESFRI-útitervet, amely szerint az Európai Klinikai Kutatási Infrastruktúra-hálózat (ECRIN) olyan elosztott infrastruktúra, amely – a tudományos kiválóság alapján – a multinacionális vizsgálatokban részt vevő kutatóknak és projektgazdáknak nyújtott információk, tanácsadás és szolgáltatások formájában, a nemzeti klinikai kutatási központokban és hálózatokban működő kapcsolattartók útján, a nemzeti infrastruktúra strukturálásához hozzájárulva, a képzést, az eszközöket, a gyakorlatot és a kiváló minőségű szabványokat összehangolva, az átláthatóságot és az adatmegosztást elősegítve, valamint egy összehangolt szabályozási rendszer kialakítását és a közös etikai követelmények meghatározását elősegítve támogatja az európai klinikai kutatást,

FELISMERVE, hogy az ECRIN-ben való részvétel minden tagország számára lehetővé teszi a multinacionális klinikai kutatási projektek kezdeményezését és az azokban való részvételt, kihasználva az Európai Unió népességének méretéből adódó előnyöket, és ennélfogva erősíti a nemzeti klinikai kutatási infrastruktúra vonzerejét, versenyképességét és azt a képességét, hogy támogatást nyújtson különböző, az európai követelményrendszerrel összhangban levő, kiváló minőségű klinikai kutatási projektekhez, mindeközben komoly hatást gyakorolva a kutatási kapacitásra, az innovációra és az egészségre,

ELVÁRVA, hogy más országok is vegyenek részt az alábbi Alapszabály szerinti, közösen vállalt tevékenységekben,

AZ ALÁBBIAKBAN ÁLLAPODNAK MEG:

1. cikk

Az ECRIN ERIC létrehozása

(1)   Európai Klinikai Kutatási Infrastruktúra-hálózat (ECRIN) elnevezéssel elosztott európai kutatási infrastruktúra jön létre.

(2)   Az Európai Klinikai Kutatási Infrastruktúra-hálózat Európai Kutatási Inftrastruktúra-konzorcium neve: „ECRIN ERIC”.

2. cikk

Célkitűzések

(1)   Az ECRIN ERIC olyan páneurópai elosztott klinikai kutatási infrastruktúra, amelynek célja, hogy annak érdekében, hogy javítsa az Európai Unió képességét a betegségeket meghatározó tényezők feltárására és a kapcsolódó diagnosztikai, prevenciós és kezelési stratégiák kifejlesztésére és optimalizálására, a gyógyászat valamennyi területén, a klinikai kutatás minden kategóriájában, mindenkor magas szintű tudományos, etikai és minőségi standardokhoz igazodva tanácsadás és szolgáltatások útján segítse a multinacionális klinikai kutatást.

(2)   Az ECRIN ERIC:

| a) | támogatást nyújt a többközpontú, legalább két országra kiterjedő klinikai vizsgálatokhoz; |
| --- | --- |

a)

támogatást nyújt a többközpontú, legalább két országra kiterjedő klinikai vizsgálatokhoz;

| b) | elsődlegesen hozzáférhető a kutatók javaslataira épülő klinikai kutatások számára, ugyanakkor nyitott az iparág által finanszírozott, a különböző országokban kezdeményezett klinikai kutatási projektek előtt is; |
| --- | --- |

b)

elsődlegesen hozzáférhető a kutatók javaslataira épülő klinikai kutatások számára, ugyanakkor nyitott az iparág által finanszírozott, a különböző országokban kezdeményezett klinikai kutatási projektek előtt is;

| c) | előmozdítja az együttműködést és a harmonizációt; |
| --- | --- |

c)

előmozdítja az együttműködést és a harmonizációt;

| d) | olyan megosztott infrastruktúraként működik, amely a már meglévő nemzeti vagy regionális klinikai kutatási hálózatok összekapcsolására épül; |
| --- | --- |

d)

olyan megosztott infrastruktúraként működik, amely a már meglévő nemzeti vagy regionális klinikai kutatási hálózatok összekapcsolására épül;

| e) | előmozdítja azon közös standardok, eszközök és gyakorlat alkalmazását, amelyek hatással vannak a nemzeti hálózatok strukturálására; |
| --- | --- |

e)

előmozdítja azon közös standardok, eszközök és gyakorlat alkalmazását, amelyek hatással vannak a nemzeti hálózatok strukturálására;

| f) | támogatja a klinikai kutatásban részt vevő kutatókat, valamint az érintett szakemberek és szakmán kívüliek valamennyi kategóriáját; |
| --- | --- |

f)

támogatja a klinikai kutatásban részt vevő kutatókat, valamint az érintett szakemberek és szakmán kívüliek valamennyi kategóriáját;

| g) | előmozdítja a minőséget, az átláthatóságot és a klinikai kutatási adatok optimális felhasználását; |
| --- | --- |

g)

előmozdítja a minőséget, az átláthatóságot és a klinikai kutatási adatok optimális felhasználását;

| h) | párbeszédet folytat a betegekkel és a polgárokkal a klinikai kutatással összefüggő kihívásokról és lehetőségekről. |
| --- | --- |

h)

párbeszédet folytat a betegekkel és a polgárokkal a klinikai kutatással összefüggő kihívásokról és lehetőségekről.

3. cikk

Feladatok és tevékenység

(1)   Az ECRIN ERIC alapfeladata egy, a klinikai kutatás területén a multinacionális együttműködést támogató kutatási infrastruktúra létrehozása és működtetése annak érdekében, hogy a klinikai vizsgálatok szempontjából Európa egységes térséggé váljon.

(2)   Az ECRIN ERIC – az ERIC-ként történő létrehozás iránti kérelemhez csatolt tudományos és szakmai mellékletben foglaltak szerint – tájékoztatás, tanácsadás és szolgáltatások útján segíti a klinikai kutatókat és a multinacionális kutatások projektgazdáit, és tanácsadással szolgál a nemzeti és az európai hatóságok és szakpolitikai döntéshozók számára.

(3)   Az ECRIN ERIC által biztosított tájékoztatásnak, tanácsadásnak és szolgáltatásoknak különösen olyan területekre kell kiterjedniük, mint a klinikai vizsgálatok lebonyolítása, az egészségügyi és a jogszabályi rendszerek széttagoltságának csökkentése Európában, az etikai bizottságok és az illetékes hatóságok részére készítendő beadványok, a kedvezőtlen eseményekkel kapcsolatos bejelentések, a folyamatban lévő kutatások figyelemmel kísérése, az adatkezelés, valamint a biztosítási szerződések megkötéséhez nyújtott támogatás.

(4)   Az ECRIN ERIC alapfeladatát profitszerzési cél nélkül látja el. Ugyanakkor korlátozott mértékű gazdasági tevékenységet is folytathat azzal a feltétellel, hogy ez a tevékenység szorosan kapcsolódik alapfeladatához, és nem veszélyezteti annak megvalósítását.

(5)   Az ECRIN ERIC külön nyilvántartást vezet a (4) bekezdésben említett gazdasági tevékenységeinek költségeiről és bevételeiről, és e tevékenységekért a piaci árat – vagy ha ilyen ár nem állapítható meg, a teljes költség ésszerű mértékű árréssel megnövelt értékét – számítja fel.

4. cikk

Tagok és megfigyelők

(1)   Az ECRIN ERIC tagjai, illetőleg megfigyelői lehetnek:

| a) | a tagállamok; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok;

| b) | a társult országok; |
| --- | --- |

b)

a társult országok;

| c) | a társult országoktól eltérő harmadik országok; valamint |
| --- | --- |

c)

a társult országoktól eltérő harmadik országok; valamint

| d) | a kormányközi szervezetek. |
| --- | --- |

d)

a kormányközi szervezetek.

(2)   Az ECRIN ERIC-nek legalább három tagállam tagjának kell lennie. Az ECRIN ERIC azon tagjaira, amelyeknek a tagsága az ECRIN ERIC megalapításával kezdődött, ezen Alapszabály a továbbiakban alapító tagként hivatkozik. Az Európai Unió tagállamainak a tagok közgyűlésén együttesen a szavazati jogok többségével kell rendelkezniük.

(3)   Tagjelöltek vagy megfigyelőjelöltek felvételéhez a tagok közgyűlésének jóváhagyása szükséges.

(4)   Az ECRIN ERIC tagjainak és megfigyelőinek jegyzékét a II. melléklet tartalmazza. Ha egy tag lemondott vagy egy tag tagsági jogviszonya megvonásra került, valamint ha a tagok közgyűlése tag- vagy megfigyelőjelölteket hagyott jóvá, a mellékletet az ECRIN ERIC főigazgatója aktualizálja.

(5)   Lemondás a tagsági jogviszonyról

| a) | A tagok a tagok közgyűlésének elnökéhez intézett írásos értesítéssel, 1.a kilépés okainak és 2. a kilépés kért dátumának megjelölésével legalább hároméves előzetes bejelentési határidő mellett lemondhatnak ECRIN ERIC-beli tagságukról. |
| --- | --- |

a)

A tagok a tagok közgyűlésének elnökéhez intézett írásos értesítéssel, 1.a kilépés okainak és 2. a kilépés kért dátumának megjelölésével legalább hároméves előzetes bejelentési határidő mellett lemondhatnak ECRIN ERIC-beli tagságukról.

| b) | A lemondás hatálybalépése előtt minden esedékes befizetést és minden fennálló kötelezettséget teljesíteni kell. |
| --- | --- |

b)

A lemondás hatálybalépése előtt minden esedékes befizetést és minden fennálló kötelezettséget teljesíteni kell.

| c) | A lemondási kérésről a tagok közgyűlését a következő ülés folyamán tájékoztatni kell, és a tagsági jogviszonyt még ugyanazon a napon fel kell függeszteni. |
| --- | --- |

c)

A lemondási kérésről a tagok közgyűlését a következő ülés folyamán tájékoztatni kell, és a tagsági jogviszonyt még ugyanazon a napon fel kell függeszteni.

| d) | Az e bekezdés a) pontjában foglalt rendelkezések a megfigyelői jogviszonyról való lemondásra is vonatkoznak azzal, hogy ebben az esetben az előzetes bejelentés minimális határideje egy év. |
| --- | --- |

d)

Az e bekezdés a) pontjában foglalt rendelkezések a megfigyelői jogviszonyról való lemondásra is vonatkoznak azzal, hogy ebben az esetben az előzetes bejelentés minimális határideje egy év.

(6)   A tagsági jogviszony megvonása

| a) | A tagok közgyűlése megvonhatja egy adott tag tagsági jogviszonyát, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:






  i. | a tagok közgyűlése úgy ítéli meg, hogy a tag súlyosan megsértette ezen Alapszabály szerinti egy vagy több kötelezettségét, vagy a tag rontja az ECRIN ERIC jó hírnevét, és ezt a kötelezettségszegést nem orvosolta 30 napon belül azt követően, hogy a főigazgató arról írásban értesítette; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

A tagok közgyűlése megvonhatja egy adott tag tagsági jogviszonyát, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:

i.

a tagok közgyűlése úgy ítéli meg, hogy a tag súlyosan megsértette ezen Alapszabály szerinti egy vagy több kötelezettségét, vagy a tag rontja az ECRIN ERIC jó hírnevét, és ezt a kötelezettségszegést nem orvosolta 30 napon belül azt követően, hogy a főigazgató arról írásban értesítette; vagy

| ii. | a tagok közgyűlésének elnöke vagy a főigazgató indítványozta a tagok közgyűlésénél az adott tag tagsági jogviszonyának megvonását; és |
| --- | --- |

ii.

a tagok közgyűlésének elnöke vagy a főigazgató indítványozta a tagok közgyűlésénél az adott tag tagsági jogviszonyának megvonását; és

| iii. | a megvonásra vonatkozó indítványt a szavazó tagoknak a hozzájárulások kétharmadát is képviselő kétharmada támogatja (az érintett tag figyelmen kívül hagyásával). |
| --- | --- |

iii.

a megvonásra vonatkozó indítványt a szavazó tagoknak a hozzájárulások kétharmadát is képviselő kétharmada támogatja (az érintett tag figyelmen kívül hagyásával).

| b) | Az a) pontban foglalt rendelkezések a megfigyelői jogállás megvonására is vonatkoznak. |
| --- | --- |

b)

Az a) pontban foglalt rendelkezések a megfigyelői jogállás megvonására is vonatkoznak.

5. cikk

A tagok és a megfigyelők jogai

(1)   A tagok a III. melléklet 4. pontjában meghatározottak szerint, a többéves munkatervnek és a relatív indikatív hozzájárulásnak megfelelően teljes összegű hozzájárulást fizetnek az ECRIN ERIC számára.

(2)   A megfigyelők a III. melléklet 5. pontjában meghatározottak szerint az ECRIN ERIC fenntartható működésének biztosítása céljából részleges hozzájárulást fizetnek az ECRIN ERIC költségvetésébe, és legfeljebb három évig maradhatnak az ECRIN ERIC megfigyelői; ezen időszak leteltével a megfigyelőnek vagy kérelmeznie kell a teljes tagságot, vagy el kell hagynia az ECRIN-ERIC-et. A megfigyelők szavazati jog nélkül vesznek részt a tagok közgyűlése ülésein.

(3)   A tagokat és a megfigyelőket az ECRIN ERIC-beli tagsági vagy megfigyelői jogállásukból fakadó, meghatározott jogaik gyakorlása vagy kötelezettségeik teljesítése tekintetében kinevezett testületi küldött is képviselheti. A tagok és a megfigyelők gondoskodnak arról, hogy küldötteik betartsák az ECRIN ERIC-beli tagsági, illetve megfigyelői jogállásukra vonatkozó, ezen Alapszabályból fakadó szabályokat, kötelezettségeket és megállapodásokat.

6. cikk

Partnerek

(1)   Annak érdekében, hogy elosztott európai infrastruktúraként betöltse szerepét, az ECRIN ERIC kapcsolatokat épít ki a számára centralizált vagy elosztott szolgáltatásokat kínáló partnerekkel. Ezeknek a partnerségeknek olyan állandó szerződéseken kell alapulniuk, melyek a szolgáltatásnyújtás és a minőségbiztosítás szabályozására is kiterjednek.

(2)   Tudományos partnerek

| a) | A tudományos partnerek olyan nemzeti klinikai kutatási hálózatok, amelyek:






  i. | nemzeti koordinációs központtal rendelkező egyetemi/akadémiai klinikai kutatóközpontokból vagy klinikai vizsgálati egységekből, vagy betegségorientált hálózatok koordinált együtteséből állnak; |
| --- | --- | --- |

a)

A tudományos partnerek olyan nemzeti klinikai kutatási hálózatok, amelyek:

i.

nemzeti koordinációs központtal rendelkező egyetemi/akadémiai klinikai kutatóközpontokból vagy klinikai vizsgálati egységekből, vagy betegségorientált hálózatok koordinált együtteséből állnak;

| ii. | megosztott eszközöket, eljárásokat és gyakorlati eljárásokat hoztak létre a többközpontú vizsgálatokhoz, elérték a kritikus tömeget, és saját országukban mértékadónak számítanak; |
| --- | --- |

ii.

megosztott eszközöket, eljárásokat és gyakorlati eljárásokat hoztak létre a többközpontú vizsgálatokhoz, elérték a kritikus tömeget, és saját országukban mértékadónak számítanak;

| iii. | képesek arra, hogy a klinikai kutatás bármely kategóriájában, bármilyen betegség területén támogatást nyújtsanak a kutatók és a projektgazdák számára. |
| --- | --- |

iii.

képesek arra, hogy a klinikai kutatás bármely kategóriájában, bármilyen betegség területén támogatást nyújtsanak a kutatók és a projektgazdák számára.

| b) | A következő szervezetek lehetnek az ECRIN ERIC tudományos partnerei:






  i. | az ECRIN ERIC tagjai által javasolt nemzeti klinikai kutatási hálózatok; |
| --- | --- | --- |

b)

A következő szervezetek lehetnek az ECRIN ERIC tudományos partnerei:

i.

az ECRIN ERIC tagjai által javasolt nemzeti klinikai kutatási hálózatok;

| ii. | az ECRIN ERIC megfigyelői által javasolt nemzeti klinikai kutatási hálózatok; |
| --- | --- |

ii.

az ECRIN ERIC megfigyelői által javasolt nemzeti klinikai kutatási hálózatok;

| iii. | bármelyik olyan más EU-tagállam vagy társult ország nemzeti klinikai kutatási hálózatai, amely nem tagja vagy megfigyelője az ECRIN ERIC-nek, de amely a III. melléklet 6. pontja szerint hozzájárulást fizet; |
| --- | --- |

iii.

bármelyik olyan más EU-tagállam vagy társult ország nemzeti klinikai kutatási hálózatai, amely nem tagja vagy megfigyelője az ECRIN ERIC-nek, de amely a III. melléklet 6. pontja szerint hozzájárulást fizet;

| iv. | bármelyik olyan harmadik ország nemzeti klinikai kutatási hálózatai, amely nem tagja vagy megfigyelője az ECRIN ERIC-nek, de amely a III. melléklet 6. pontja szerint hozzájárulást fizet. |
| --- | --- |

iv.

bármelyik olyan harmadik ország nemzeti klinikai kutatási hálózatai, amely nem tagja vagy megfigyelője az ECRIN ERIC-nek, de amely a III. melléklet 6. pontja szerint hozzájárulást fizet.

| c) | A tagok közgyűlése meghatározza a tudományospartner-jelöltekkel való tudományos partnerségek létrehozásának szabályait és feltételeit. |
| --- | --- |

c)

A tagok közgyűlése meghatározza a tudományospartner-jelöltekkel való tudományos partnerségek létrehozásának szabályait és feltételeit.

| d) | A tudományos partnerségekre irányadó jogokat és kötelezettségeket a belső eljárási szabályzatban kell megállapítani, amelyet a tagok közgyűlése az ECRIN ERIC főigazgatójának javaslatára fogad el. |
| --- | --- |

d)

A tudományos partnerségekre irányadó jogokat és kötelezettségeket a belső eljárási szabályzatban kell megállapítani, amelyet a tagok közgyűlése az ECRIN ERIC főigazgatójának javaslatára fogad el.

| e) | A tudományos partnerek kijelölnek egy vezető tudományos tisztviselőt, aki a nemzeti klinikai kutatási hálózatot az ezen Alapszabály 9. cikkének 1. bekezdése szerinti hálózati bizottságban képviseli. A küldött távollétének esetére helyettest kell kijelölni. |
| --- | --- |

e)

A tudományos partnerek kijelölnek egy vezető tudományos tisztviselőt, aki a nemzeti klinikai kutatási hálózatot az ezen Alapszabály 9. cikkének 1. bekezdése szerinti hálózati bizottságban képviseli. A küldött távollétének esetére helyettest kell kijelölni.

| f) | A tudományos partnerek kijelölnek egy koordinációs központot (a továbbiakban: nemzeti klinikai kutatási központ), amely az ECRIN ERIC nemzeti kapcsolattartási pontjaként működik. |
| --- | --- |

f)

A tudományos partnerek kijelölnek egy koordinációs központot (a továbbiakban: nemzeti klinikai kutatási központ), amely az ECRIN ERIC nemzeti kapcsolattartási pontjaként működik.

| g) | A tudományos partnerek közötti általános együttműködésre irányadó további részletszabályokat a belső eljárási szabályzatban kell megállapítani. |
| --- | --- |

g)

A tudományos partnerek közötti általános együttműködésre irányadó további részletszabályokat a belső eljárási szabályzatban kell megállapítani.

| h) | A tudományos partnerrel fennálló partnerségre irányadó jogokat és kötelezettségeket az ECRIN ERIC főigazgatója és a tudományospartner-jelölt között létrejövő egyedi szerződések tartalmazzák. |
| --- | --- |

h)

A tudományos partnerrel fennálló partnerségre irányadó jogokat és kötelezettségeket az ECRIN ERIC főigazgatója és a tudományospartner-jelölt között létrejövő egyedi szerződések tartalmazzák.

| i) | Az ECRIN ERIC tudományos partnereinek jegyzékét tartalmazó dokumentumot az ECRIN ERIC főigazgatója vezeti és tartja naprakészen, és az ECRIN ERIC internetes oldalain hozzáférhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

i)

Az ECRIN ERIC tudományos partnereinek jegyzékét tartalmazó dokumentumot az ECRIN ERIC főigazgatója vezeti és tartja naprakészen, és az ECRIN ERIC internetes oldalain hozzáférhetővé kell tenni.

(3)   Társult partnerek

| a) | A társult partner az ECRIN ERIC-kel folytatandó együttműködésben érdekelt olyan szerv vagy szervezet, amely az ECRIN ERIC társult partnerévé kíván válni. |
| --- | --- |

a)

A társult partner az ECRIN ERIC-kel folytatandó együttműködésben érdekelt olyan szerv vagy szervezet, amely az ECRIN ERIC társult partnerévé kíván válni.

| b) | Társult partnerek lehetnek:






  i. | a betegségorientált kutatási hálózatok; |
| --- | --- | --- |

b)

Társult partnerek lehetnek:

i.

a betegségorientált kutatási hálózatok;

| ii. | az olyan országokban működő elkülönült klinikai kutatóközpontok, amelyekben nem működik tudományos partner; |
| --- | --- |

ii.

az olyan országokban működő elkülönült klinikai kutatóközpontok, amelyekben nem működik tudományos partner;

| iii. | a jótékonysági és a harmadik ágazatbeli szervezetek; |
| --- | --- |

iii.

a jótékonysági és a harmadik ágazatbeli szervezetek;

| iv. | a betegek szervezetei; |
| --- | --- |

iv.

a betegek szervezetei;

| v. | más kutatási infrastruktúrák; |
| --- | --- |

v.

más kutatási infrastruktúrák;

| vi. | az Európai Unió, a társult országok és más harmadik országok kutatószervezetei. |
| --- | --- |

vi.

az Európai Unió, a társult országok és más harmadik országok kutatószervezetei.

| c) | A tagok közgyűlése meghatározza a társulni kívánó partnerjelöltekkel való társulások létrehozásának szabályait és feltételeit. |
| --- | --- |

c)

A tagok közgyűlése meghatározza a társulni kívánó partnerjelöltekkel való társulások létrehozásának szabályait és feltételeit.

| d) | A társulásokra irányadó jogokat és kötelezettségeket a belső eljárási szabályzatban kell megállapítani, amelyet a tagok közgyűlése az ECRIN ERIC főigazgatójának javaslatára fogad el. |
| --- | --- |

d)

A társulásokra irányadó jogokat és kötelezettségeket a belső eljárási szabályzatban kell megállapítani, amelyet a tagok közgyűlése az ECRIN ERIC főigazgatójának javaslatára fogad el.

| e) | A társult partnernek az ECRIN ERIC-kel való társulására irányadó jogokat és kötelezettségeket a főigazgató és a társulni kívánó partnerjelölt között létrejövő egyedi szerződések tartalmazzák. |
| --- | --- |

e)

A társult partnernek az ECRIN ERIC-kel való társulására irányadó jogokat és kötelezettségeket a főigazgató és a társulni kívánó partnerjelölt között létrejövő egyedi szerződések tartalmazzák.

| f) | Az ECRIN ERIC társult partnereinek jegyzékét tartalmazó dokumentumot az ECRIN ERIC főigazgatója vezeti és tartja naprakészen, és az ECRIN ERIC internetes oldalain hozzáférhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

f)

Az ECRIN ERIC társult partnereinek jegyzékét tartalmazó dokumentumot az ECRIN ERIC főigazgatója vezeti és tartja naprakészen, és az ECRIN ERIC internetes oldalain hozzáférhetővé kell tenni.

7. cikk

Szervek

(1)   Az ECRIN ERIC szervei:

| a) | a tagok közgyűlése; |
| --- | --- |

a)

a tagok közgyűlése;

| b) | a főigazgató; |
| --- | --- |

b)

a főigazgató;

| c) | az igazgatási bizottság. |
| --- | --- |

c)

az igazgatási bizottság.

(2)   A tagok közgyűlése:

| a) | A tagok közgyűlése az ECRIN ERIC irányító testülete, és a tagok és a megfigyelők képviselőiből áll. Minden tag és megfigyelő kijelöl legfeljebb két képviselőt, akiket az ezen Alapszabály 7. cikke 2. bekezdésének c) pontjában felsorolt kérdések megvitatására és az azokkal kapcsolatos szavazásra teljes mértékben jogosultnak kell tekinteni. Ha egy képviselő egy ülésről távol marad, a tag vagy megfigyelő a tagok közgyűlésének elnökénél helyettest jelöl ki. Az üléseket távoli részvétellel is meg lehet tartani, beleértve a videokonferencia és más kölcsönösen elfogadott elektronikus eszközök igénybevételének lehetőségét is. |
| --- | --- |

a)

A tagok közgyűlése az ECRIN ERIC irányító testülete, és a tagok és a megfigyelők képviselőiből áll. Minden tag és megfigyelő kijelöl legfeljebb két képviselőt, akiket az ezen Alapszabály 7. cikke 2. bekezdésének c) pontjában felsorolt kérdések megvitatására és az azokkal kapcsolatos szavazásra teljes mértékben jogosultnak kell tekinteni. Ha egy képviselő egy ülésről távol marad, a tag vagy megfigyelő a tagok közgyűlésének elnökénél helyettest jelöl ki. Az üléseket távoli részvétellel is meg lehet tartani, beleértve a videokonferencia és más kölcsönösen elfogadott elektronikus eszközök igénybevételének lehetőségét is.

| b) | Az ECRIN ERIC főigazgatója és a hálózati bizottság elnöke és alelnöke szavazati jog nélkül részt vehet a tagok közgyűlésén. |
| --- | --- |

b)

Az ECRIN ERIC főigazgatója és a hálózati bizottság elnöke és alelnöke szavazati jog nélkül részt vehet a tagok közgyűlésén.

| c) | A tagok közgyűlése évente legalább egyszer ülésezik, és:






  i. | tudomásul veszi és jóváhagyja a megelőző ülés jegyzőkönyvét; |
| --- | --- | --- |

c)

A tagok közgyűlése évente legalább egyszer ülésezik, és:

i.

tudomásul veszi és jóváhagyja a megelőző ülés jegyzőkönyvét;

| ii. | megvitatja, módosítja és változtatásokat fogad el az ECRIN ERIC stratégiai tervéhez, irányítási struktúrájához, éves vagy többéves tervéhez és éves költségvetéséhez; |
| --- | --- |

ii.

megvitatja, módosítja és változtatásokat fogad el az ECRIN ERIC stratégiai tervéhez, irányítási struktúrájához, éves vagy többéves tervéhez és éves költségvetéséhez;

| iii. | dönt az ECRIN ERIC Alapszabályának módosítására irányuló javaslatokról, és a módosításokat jóváhagyás céljából megküldi az Európai Bizottságnak; |
| --- | --- |

iii.

dönt az ECRIN ERIC Alapszabályának módosítására irányuló javaslatokról, és a módosításokat jóváhagyás céljából megküldi az Európai Bizottságnak;

| iv. | jóváhagyja a belső eljárási szabályzatot; |
| --- | --- |

iv.

jóváhagyja a belső eljárási szabályzatot;

| v. | jóváhagyja az éves jelentést; |
| --- | --- |

v.

jóváhagyja az éves jelentést;

| vi. | jóváhagyja az ECRIN ERIC auditált számviteli beszámolóit és költségvetését; |
| --- | --- |

vi.

jóváhagyja az ECRIN ERIC auditált számviteli beszámolóit és költségvetését;

| vii. | dönt az ECRIN ERIC tagjai és megfigyelői által fizetendő hozzájárulásokról és a főigazgató által előterjesztett éves költségvetésről; |
| --- | --- |

vii.

dönt az ECRIN ERIC tagjai és megfigyelői által fizetendő hozzájárulásokról és a főigazgató által előterjesztett éves költségvetésről;

| viii. | dönt az ECRIN ERIC összetételének módosításáról (tagjelölt, megfigyelőjelölt, jogviszonyról való lemondás, jogviszony megvonása); |
| --- | --- |

viii.

dönt az ECRIN ERIC összetételének módosításáról (tagjelölt, megfigyelőjelölt, jogviszonyról való lemondás, jogviszony megvonása);

| ix. | a hálózati bizottság ajánlása alapján dönt a partnerségek létrehozásáról és megszüntetéséről (tudományos partnerek, társult partnerek); |
| --- | --- |

ix.

a hálózati bizottság ajánlása alapján dönt a partnerségek létrehozásáról és megszüntetéséről (tudományos partnerek, társult partnerek);

| x. | megválasztja, jóváhagyja és felmenti a tagok közgyűlésének elnökét és alelnökét; |
| --- | --- |

x.

megválasztja, jóváhagyja és felmenti a tagok közgyűlésének elnökét és alelnökét;

| xi. | a hálózati bizottság ajánlása alapján kinevezi és felmenti az ECRIN ERIC főigazgatóját; és |
| --- | --- |

xi.

a hálózati bizottság ajánlása alapján kinevezi és felmenti az ECRIN ERIC főigazgatóját; és

| xii. | dönt minden más, az ECRIN ERIC célkitűzéseinek megvalósításával összefüggő kérdésben. |
| --- | --- |

xii.

dönt minden más, az ECRIN ERIC célkitűzéseinek megvalósításával összefüggő kérdésben.

| d) | Az ECRIN ERIC főigazgatójának, a tagok közgyűlése elnökének vagy a tagok egynegyedének kezdeményezésére a közgyűlés a hálózati bizottsággal együttes ülést tarthat. |
| --- | --- |

d)

Az ECRIN ERIC főigazgatójának, a tagok közgyűlése elnökének vagy a tagok egynegyedének kezdeményezésére a közgyűlés a hálózati bizottsággal együttes ülést tarthat.

| e) | A főigazgató vagy a tagok legalább egynegyedének kezdeményezésére a közgyűlés további üléseket tarthat, ha olyan lényeges kérdések merülnek fel, amelyek nem várhatnak a közgyűlés soron következő rendes üléséig. |
| --- | --- |

e)

A főigazgató vagy a tagok legalább egynegyedének kezdeményezésére a közgyűlés további üléseket tarthat, ha olyan lényeges kérdések merülnek fel, amelyek nem várhatnak a közgyűlés soron következő rendes üléséig.

(3)   A tagok közgyűlésének elnöke és alelnöke:

| a) | A tagok közgyűlésének elnökét és alelnökét a tagok közgyűlésének tagjai választják. Az elnök és az alelnök kijelölése három évre szól. |
| --- | --- |

a)

A tagok közgyűlésének elnökét és alelnökét a tagok közgyűlésének tagjai választják. Az elnök és az alelnök kijelölése három évre szól.

| b) | Az elnökkel vagy az alelnökkel szemben bármely tag bizalmatlansági szavazást kezdeményezhet. A bizalmatlansági szavazás kezdeményezését rendes javaslatként kell kezelni, és meg kell benne jelölni a bizalmatlansági szavazás kezdeményezésének okát. |
| --- | --- |

b)

Az elnökkel vagy az alelnökkel szemben bármely tag bizalmatlansági szavazást kezdeményezhet. A bizalmatlansági szavazás kezdeményezését rendes javaslatként kell kezelni, és meg kell benne jelölni a bizalmatlansági szavazás kezdeményezésének okát.

| c) | Az elnök hívja össze, készíti elő és szervezi meg a tagok közgyűlésének üléseit. |
| --- | --- |

c)

Az elnök hívja össze, készíti elő és szervezi meg a tagok közgyűlésének üléseit.

| d) | Az elnök távolléte esetén, valamint az elnökkel szembeni bizalmatlansági szavazásra irányuló kezdeményezés megvitatásakor az elnök feladatait az alelnök látja el. |
| --- | --- |

d)

Az elnök távolléte esetén, valamint az elnökkel szembeni bizalmatlansági szavazásra irányuló kezdeményezés megvitatásakor az elnök feladatait az alelnök látja el.

| e) | Az elnök és az alelnök működési kérdésekben igénybe veheti az ECRIN ERIC igazgatási hivatalának segítségét. |
| --- | --- |

e)

Az elnök és az alelnök működési kérdésekben igénybe veheti az ECRIN ERIC igazgatási hivatalának segítségét.

| f) | Az alelnök felelős a tagok közgyűléséhez benyújtott pénzügyi beszámoló ellenőrzéséért. |
| --- | --- |

f)

Az alelnök felelős a tagok közgyűléséhez benyújtott pénzügyi beszámoló ellenőrzéséért.

(4)   A tagok közgyűlésének eljárása:

| a) | A tagok közgyűlése az egyes ülések elején jóváhagyja a napirendet. A napirend módosítását a tagok közgyűlésének szavazati joggal rendelkező tagja javasolhatja. |
| --- | --- |

a)

A tagok közgyűlése az egyes ülések elején jóváhagyja a napirendet. A napirend módosítását a tagok közgyűlésének szavazati joggal rendelkező tagja javasolhatja.

| b) | Az elnök dönt minden olyan ügyrendi kérdésben, amelyet az ülés folyamán a szavazati joggal rendelkező tagok bármelyike felvet. Az elnök döntései véglegesek, kivéve abban az esetben, ha azokat a jelenlévő és szavazó tagok többsége felülbírálja. |
| --- | --- |

b)

Az elnök dönt minden olyan ügyrendi kérdésben, amelyet az ülés folyamán a szavazati joggal rendelkező tagok bármelyike felvet. Az elnök döntései véglegesek, kivéve abban az esetben, ha azokat a jelenlévő és szavazó tagok többsége felülbírálja.

| c) | A tagok közgyűlése feladatai elvégzéséhez munkabizottságokat hozhat létre. A közgyűlés működési rendjének további részletszabályait a belső eljárási szabályzatban kell megállapítani. |
| --- | --- |

c)

A tagok közgyűlése feladatai elvégzéséhez munkabizottságokat hozhat létre. A közgyűlés működési rendjének további részletszabályait a belső eljárási szabályzatban kell megállapítani.

| d) | Szavazási eljárás és szavazati jog






  i. | Az ECRIN ERIC minden egyes tagja egy szavazattal rendelkezik. A megfigyelőknek nincs szavazati joguk. A tagok közgyűlése akkor határozatképes, ha a tagok kétharmada jelen van. |
| --- | --- | --- |

d)

Szavazási eljárás és szavazati jog

i.

Az ECRIN ERIC minden egyes tagja egy szavazattal rendelkezik. A megfigyelőknek nincs szavazati joguk. A tagok közgyűlése akkor határozatképes, ha a tagok kétharmada jelen van.

| ii. | Ha a tagok közgyűlése nem határozatképes, az ülést el kell halasztani, majd – miután a tagok közgyűlésének elnöke új meghívót küldött ki – tizenöt naptári napon belül meg kell ismételni. A megismételt ülés napirendjén kizárólag ugyanazok a pontok szerepelhetnek, mint az eredeti ülésén. A tagok közgyűlése megismételt ülését határozatképesnek kell tekinteni, ha a tagok egyharmada jelen van vagy képviselteti magát. |
| --- | --- |

ii.

Ha a tagok közgyűlése nem határozatképes, az ülést el kell halasztani, majd – miután a tagok közgyűlésének elnöke új meghívót küldött ki – tizenöt naptári napon belül meg kell ismételni. A megismételt ülés napirendjén kizárólag ugyanazok a pontok szerepelhetnek, mint az eredeti ülésén. A tagok közgyűlése megismételt ülését határozatképesnek kell tekinteni, ha a tagok egyharmada jelen van vagy képviselteti magát.

| iii. | Hacsak ezen Alapszabály vagy a szabályzatok kifejezetten másként nem rendelkeznek, a tagok közgyűlésén jelen lévő és szavazati joggal rendelkező, személyesen vagy helyettes útján képviselt tagok egyszerű szótöbbsége elegendő a határozatok elfogadásához. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. |
| --- | --- |

iii.

Hacsak ezen Alapszabály vagy a szabályzatok kifejezetten másként nem rendelkeznek, a tagok közgyűlésén jelen lévő és szavazati joggal rendelkező, személyesen vagy helyettes útján képviselt tagok egyszerű szótöbbsége elegendő a határozatok elfogadásához. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.

| iv. | A konszolidált auditált számviteli beszámolókat és az éves költségvetést az ECRIN ERIC tagjainak az 5. cikk (1) bekezdése hatálya alá tartozó megállapodás szerinti éves hozzájárulások több mint felét is adó több mint felének a szavazatával kell elfogadni. |
| --- | --- |

iv.

A konszolidált auditált számviteli beszámolókat és az éves költségvetést az ECRIN ERIC tagjainak az 5. cikk (1) bekezdése hatálya alá tartozó megállapodás szerinti éves hozzájárulások több mint felét is adó több mint felének a szavazatával kell elfogadni.

| v. | A nemzeti hozzájárulások módosítása, az Alapszabály módosítására irányuló javaslatok, valamint a belső eljárási szabályzat első változatának és minden utólagos módosításának jóváhagyása konszenzussal történik; ha nincs mód konszenzusra jutni, az elfogadás feltétele az ECRIN ERIC tagjainak az 5. cikk (1) bekezdése hatálya alá tartozó megállapodás szerinti éves hozzájárulások több mint felét is adó több mint felének az egyetértő szavazata. |
| --- | --- |

v.

A nemzeti hozzájárulások módosítása, az Alapszabály módosítására irányuló javaslatok, valamint a belső eljárási szabályzat első változatának és minden utólagos módosításának jóváhagyása konszenzussal történik; ha nincs mód konszenzusra jutni, az elfogadás feltétele az ECRIN ERIC tagjainak az 5. cikk (1) bekezdése hatálya alá tartozó megállapodás szerinti éves hozzájárulások több mint felét is adó több mint felének az egyetértő szavazata.

(5)   Az ECRIN ERIC főigazgatója:

| a) | A főigazgató – az ECRIN ERIC igazgatási hivatala támogatása mellett – felel az infrastruktúrával összefüggő általános igazgatási feladatok ellátásáért, és közvetítői szerepet tölt be a tudományos partnerek, az igazgatási hivatal és a tagok közgyűlése között. |
| --- | --- |

a)

A főigazgató – az ECRIN ERIC igazgatási hivatala támogatása mellett – felel az infrastruktúrával összefüggő általános igazgatási feladatok ellátásáért, és közvetítői szerepet tölt be a tudományos partnerek, az igazgatási hivatal és a tagok közgyűlése között.

| b) | Az ECRIN ERIC főigazgatóját a hálózati bizottság ajánlásai alapján a tagok közgyűlése nevezi ki és menti fel. |
| --- | --- |

b)

Az ECRIN ERIC főigazgatóját a hálózati bizottság ajánlásai alapján a tagok közgyűlése nevezi ki és menti fel.

| c) | Az ECRIN ERIC főigazgatója szavazati jog nélkül részt vesz a tagok közgyűlésének valamennyi ülésén (azon napirendi pontok kivételével, amelyek a főigazgató foglalkoztatásával vagy munkájának felügyeletével foglalkoznak). |
| --- | --- |

c)

Az ECRIN ERIC főigazgatója szavazati jog nélkül részt vesz a tagok közgyűlésének valamennyi ülésén (azon napirendi pontok kivételével, amelyek a főigazgató foglalkoztatásával vagy munkájának felügyeletével foglalkoznak).

| d) | Az ECRIN ERIC főigazgatója részt vesz a hálózati bizottság valamennyi ülésén. |
| --- | --- |

d)

Az ECRIN ERIC főigazgatója részt vesz a hálózati bizottság valamennyi ülésén.

| e) | A főigazgató az ECRIN ERIC törvényes képviselője, és annak nevében – a tagok közgyűlése döntéseinek és a belső eljárási szabályzatnak megfelelően – szerződéseket köthet és lefolytathatja a szükséges jogi és igazgatási eljárásokat. |
| --- | --- |

e)

A főigazgató az ECRIN ERIC törvényes képviselője, és annak nevében – a tagok közgyűlése döntéseinek és a belső eljárási szabályzatnak megfelelően – szerződéseket köthet és lefolytathatja a szükséges jogi és igazgatási eljárásokat.

(6)   Az igazgatási bizottság:

| a) | Az igazgatási bizottságot a tagok közgyűlése hozza létre azzal a céllal, hogy megerősítse a kapcsolatot a tagok közgyűlése és a főigazgató között. Az igazgatási bizottság feladata az ECRIN ERIC tevékenységének felügyelete és a tagok közgyűlése üléseinek előkészítése. |
| --- | --- |

a)

Az igazgatási bizottságot a tagok közgyűlése hozza létre azzal a céllal, hogy megerősítse a kapcsolatot a tagok közgyűlése és a főigazgató között. Az igazgatási bizottság feladata az ECRIN ERIC tevékenységének felügyelete és a tagok közgyűlése üléseinek előkészítése.

| b) | Az igazgatási bizottság tagságáról, feladatairól és eljárásrendjéről a belső eljárási szabályzatban kell rendelkezni. |
| --- | --- |

b)

Az igazgatási bizottság tagságáról, feladatairól és eljárásrendjéről a belső eljárási szabályzatban kell rendelkezni.

8. cikk

Az ECRIN ERIC igazgatási hivatala és személyzete

(1)   Az infrastruktúrával kapcsolatos igazgatási feladatok ellátása az ECRIN ERIC igazgatási hivatalának feladata. A hivatal magában foglalja:

| a) | az ECRIN ERIC főigazgatóját; |
| --- | --- |

a)

az ECRIN ERIC főigazgatóját;

| b) | a törzskart; |
| --- | --- |

b)

a törzskart;

| c) | az európai kapcsolattartókat. |
| --- | --- |

c)

az európai kapcsolattartókat.

(2)   A tagok közgyűlése által elfogadott többéves munkaterv és költségvetés alapján az ECRIN ERIC főigazgatója meghatározza az igazgatási hivatal összetételét, felveszi a megfelelő munkatársakat, és viseli a felelősséget az ECRIN ERIC személyzetének vezetéséért.

(3)   Az ECRIN ERIC törzskara:

| a) | megadja a napi gazdálkodáshoz (beleértve a pénzgazdálkodást is), valamint a tagok közgyűlése és az Európai Bizottság felé történő jelentéstételhez szükséges támogatást; |
| --- | --- |

a)

megadja a napi gazdálkodáshoz (beleértve a pénzgazdálkodást is), valamint a tagok közgyűlése és az Európai Bizottság felé történő jelentéstételhez szükséges támogatást;

| b) | az ECRIN ERIC tudományos és szakmai leírásának megfelelően összehangolja az egyes klinikai kutatási projektek támogatását; |
| --- | --- |

b)

az ECRIN ERIC tudományos és szakmai leírásának megfelelően összehangolja az egyes klinikai kutatási projektek támogatását;

| c) | továbbfejleszti és fenntartja a szervezetet, a tudásbázist, a know-how-t és az eljárásokat, lehetővé téve mindegyik tudományos partner számára, hogy az egész Európai Unió területén hatékony támogatást nyújtson a multinacionális klinikai vizsgálatokhoz; |
| --- | --- |

c)

továbbfejleszti és fenntartja a szervezetet, a tudásbázist, a know-how-t és az eljárásokat, lehetővé téve mindegyik tudományos partner számára, hogy az egész Európai Unió területén hatékony támogatást nyújtson a multinacionális klinikai vizsgálatokhoz;

| d) | naprakészen tartja és korszerűsíti a minőségbiztosítási rendszert, és gondoskodik arról, hogy az ECRIN ERIC mindenkor kiváló minőségű, hatékony szolgáltatásokat legyen képes nyújtani. |
| --- | --- |

d)

naprakészen tartja és korszerűsíti a minőségbiztosítási rendszert, és gondoskodik arról, hogy az ECRIN ERIC mindenkor kiváló minőségű, hatékony szolgáltatásokat legyen képes nyújtani.

(4)   Az ECRIN ERIC európai kapcsolattartója képviseli az egyes nemzeti központokban dolgozó ECRIN-munkatársakat. Az ECRIN ERIC európai kapcsolattartója az ECRIN ERIC főigazgatójának irányítása alatt végzi munkáját, funkcionális kapcsolatban áll a nemzeti központtal, és összekötői feladatot lát el a nemzeti klinikai kutatási hálózat és központ felé az ECRIN ERIC különböző tevékenységeivel összefüggésben (például a tevékenység strukturálása, összehangolt szolgáltatások nyújtása révén).

(5)   Az ECRIN ERIC az esélyegyenlőség elve alapján foglalkoztatja munkatársait, elkötelezett a vonatkozó munkajogi törvényi és rendeleti rendelkezéseknek megfelelő pozitív intézkedések mellett, és az ECRIN ERIC igazgatási hivatalában betöltendő pozíciókra a belső eljárási szabályzat szerint választja ki a legalkalmasabb szakképzett szakembereket.

9. cikk

Az ECRIN ERIC tevékenysége

(1)   Az ECRIN ERIC tevékenysége megköveteli, hogy abban a hálózati bizottságban képviselettel rendelkező nemzeti tudományos partnerek hálózata és az infrastruktúrához való hozzáférés biztosításáért felelős tudományos bizottság részt vegyen.

(2)   A hálózati bizottság:

| a) | képviseli az ECRIN ERIC tudományos partnereit, és tanácsadói feladatokat lát el a tagok közgyűlése és a főigazgató számára; |
| --- | --- |

a)

képviseli az ECRIN ERIC tudományos partnereit, és tanácsadói feladatokat lát el a tagok közgyűlése és a főigazgató számára;

| b) | a tagok és a megfigyelők minden egyes tudományos partnere képviseletében egy-egy vezető beosztású küldöttből, kibővített formációjában ezen túlmenően a tagokon és a megfigyelőkön kívüli országok minden egyes tudományos partnerét képviselő egy-egy vezető beosztású küldöttből áll. Az ECRIN ERIC főigazgatója részt vesz a hálózati bizottság ülésein. Az ECRIN ERIC igazgatási hivatala a hálózati bizottság számára titkársági feladatokat lát el; |
| --- | --- |

b)

a tagok és a megfigyelők minden egyes tudományos partnere képviseletében egy-egy vezető beosztású küldöttből, kibővített formációjában ezen túlmenően a tagokon és a megfigyelőkön kívüli országok minden egyes tudományos partnerét képviselő egy-egy vezető beosztású küldöttből áll. Az ECRIN ERIC főigazgatója részt vesz a hálózati bizottság ülésein. Az ECRIN ERIC igazgatási hivatala a hálózati bizottság számára titkársági feladatokat lát el;

| c) | a tagok közgyűlésének irányítása alatt összehangolja a tudományos partnerek által alkalmazott politikákat, eljárásokat, eszközöket és gyakorlatot, javaslatokat tesz az ECRIN ERIC főigazgatója felé a szolgáltatások minőségének és hatékonyságának optimalizálására vonatkozóan, és a kiváló minőségű szolgáltatásnyújtás érdekében figyelemmel kíséri az ECRIN ERIC tudományos partnereinek működését; |
| --- | --- |

c)

a tagok közgyűlésének irányítása alatt összehangolja a tudományos partnerek által alkalmazott politikákat, eljárásokat, eszközöket és gyakorlatot, javaslatokat tesz az ECRIN ERIC főigazgatója felé a szolgáltatások minőségének és hatékonyságának optimalizálására vonatkozóan, és a kiváló minőségű szolgáltatásnyújtás érdekében figyelemmel kíséri az ECRIN ERIC tudományos partnereinek működését;

| d) | az ECRIN ERIC főigazgatójának felkérésére segítséget nyújt az éves stratégiai dokumentumok, köztük az ECRIN ERIC főigazgatója által a tagok közgyűléséhez benyújtandó többéves munkaterv és éves költségvetések elkészítésében; |
| --- | --- |

d)

az ECRIN ERIC főigazgatójának felkérésére segítséget nyújt az éves stratégiai dokumentumok, köztük az ECRIN ERIC főigazgatója által a tagok közgyűléséhez benyújtandó többéves munkaterv és éves költségvetések elkészítésében;

| e) | kibővített formációjában támogatja az ECRIN ERIC főigazgatója és a tagok közgyűlése által a többéves munkatervben meghatározott határozatok, stratégiák, szabályok és eljárások nemzeti szintű összehangolt végrehajtását; |
| --- | --- |

e)

kibővített formációjában támogatja az ECRIN ERIC főigazgatója és a tagok közgyűlése által a többéves munkatervben meghatározott határozatok, stratégiák, szabályok és eljárások nemzeti szintű összehangolt végrehajtását;

| f) | a tagok közgyűlésének felkérésére ajánlásokat fogalmaz meg az ECRIN ERIC főigazgatójának kinevezésére és felmentésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

f)

a tagok közgyűlésének felkérésére ajánlásokat fogalmaz meg az ECRIN ERIC főigazgatójának kinevezésére és felmentésére vonatkozóan;

| g) | az ECRIN ERIC főigazgatójának felkérésére ajánlásokat fogalmaz meg a partnerjelöltek felkészültségével kapcsolatban; |
| --- | --- |

g)

az ECRIN ERIC főigazgatójának felkérésére ajánlásokat fogalmaz meg a partnerjelöltek felkészültségével kapcsolatban;

| h) | részt vesz azon az egyeztetésen, amelyet az ECRIN ERIC főigazgatója kötelezően kezdeményez felé a tudományos bizottság tagjainak kinevezésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

h)

részt vesz azon az egyeztetésen, amelyet az ECRIN ERIC főigazgatója kötelezően kezdeményez felé a tudományos bizottság tagjainak kinevezésével kapcsolatban;

| i) | évente legalább kétszer személyes ülést tart; |
| --- | --- |

i)

évente legalább kétszer személyes ülést tart;

| j) | elnököt és alelnököt választ; az elnök feladata összehívni, előkészíteni és megszervezni a hálózati bizottság üléseit. Az elnök és az alelnök megbízatása három évre szól és megújítható; az elnök és az alelnök szavazati jog nélkül részt vesz a tagok közgyűlésének ülésein. |
| --- | --- |

j)

elnököt és alelnököt választ; az elnök feladata összehívni, előkészíteni és megszervezni a hálózati bizottság üléseit. Az elnök és az alelnök megbízatása három évre szól és megújítható; az elnök és az alelnök szavazati jog nélkül részt vesz a tagok közgyűlésének ülésein.

| k) | A hálózati bizottság általános működési rendjével kapcsolatos további részletszabályokat a belső eljárási szabályzatban kell megállapítani. |
| --- | --- |

k)

A hálózati bizottság általános működési rendjével kapcsolatos további részletszabályokat a belső eljárási szabályzatban kell megállapítani.

(3)   A tudományos bizottság:

| a) | kiválasztja és rangsorolja az ECRIN ERIC által támogatott klinikai projekteket, és a tagok közgyűlésével egyeztetett módon, a meghatározott elfogadási kritériumok és a tudományos és iparági tudományos közösség számára biztosítandó szolgáltatásokhoz való hozzáférés szabályai alapján elbírálja a benyújtott projektterveket; |
| --- | --- |

a)

kiválasztja és rangsorolja az ECRIN ERIC által támogatott klinikai projekteket, és a tagok közgyűlésével egyeztetett módon, a meghatározott elfogadási kritériumok és a tudományos és iparági tudományos közösség számára biztosítandó szolgáltatásokhoz való hozzáférés szabályai alapján elbírálja a benyújtott projektterveket;

| b) | legalább négy tagból áll, akiknek a többsége külső tag (azaz nem vesz részt az ECRIN ERIC irányításában), és akiket a hálózati bizottság ajánlása alapján, a tagok közgyűlésének jóváhagyásával az ECRIN ERIC főigazgatója jelöl ki. A tagok megbízatása három évre szól és megújítható; a tagok döntéseiket az adott szakterület külső tudományos szakértőinek értékelése alapján hozzák. |
| --- | --- |

b)

legalább négy tagból áll, akiknek a többsége külső tag (azaz nem vesz részt az ECRIN ERIC irányításában), és akiket a hálózati bizottság ajánlása alapján, a tagok közgyűlésének jóváhagyásával az ECRIN ERIC főigazgatója jelöl ki. A tagok megbízatása három évre szól és megújítható; a tagok döntéseiket az adott szakterület külső tudományos szakértőinek értékelése alapján hozzák.

(4)   A külső tanácsadó bizottság, amelynek tagjait a tagok közgyűlésének jóváhagyását követően a főigazgató nevezi ki három évre, évente egyszer ülésezik a főigazgató, valamint a hálózati bizottság elnöke és alelnöke jelenlétében; a bizottság stratégiai információkat szolgáltat a tagok közgyűlése számára az ECRIN ERIC-et érintő tudományos és műszaki fejlődésről.

(5)   Az etikai tanácsadó bizottság, amelynek tagjait a tagok közgyűlésének jóváhagyását követően a főigazgató nevezi ki három évre, évente egyszer ülésezik a főigazgató, valamint a hálózati bizottság elnöke és alelnöke jelenlétében; a bizottság tájékoztatást nyújt és ajánlásokat fogalmaz meg a tagok közgyűlése számára az ECRIN ERIC tevékenységével kapcsolatban felmerülő etikai és személyesadat-védelmi kérdésekről.

10. cikk

Éves jelentés és felülvizsgálatok

(1)   Az ECRIN ERIC főigazgatója a hálózati bizottsággal közösen éves jelentést készít az ECRIN ERIC tudományos, működési és pénzügyi vonatkozásairól. A tagok közgyűlése az éves jelentést jóváhagyja, majd továbbítja az Európai Bizottság részére. A jóváhagyást követően az éves jelentést nyilvánosan elérhetővé kell tenni az ECRIN ERIC internetes oldalain.

(2)   Az ECRIN ERIC-et ötévente tudományos felülvizsgálatnak kell alávetni, melynek elvégzése a tagok közgyűlése által kijelölt nemzetközi szakértők feladata; a felülvizsgálat célja, hogy iránymutatással és ajánlásokkal szolgáljon az ECRIN ENIC fejlesztési stratégiájához.

11. cikk

Hatékony hozzáférés a szolgáltatásokhoz és adatvédelmi politika

(1)   Az ECRIN ERIC szolgáltatásaihoz a tudományos kiválóság alapján hatékony hozzáférést kell biztosítani a kutatók számára; ez a hozzáférés nem korlátozható az ECRIN ERIC tagjaira vagy megfigyelőire.

(2)   A hozzáférés biztosítása belső és külső szakvélemények alapján történik: mindaddig, amíg a projektet a tudományos bizottság el nem fogadja, a szolgáltatásnyújtás külső szakmai bírálók tudományos értékelése alapján történik. A szolgáltatásnyújtásról a hálózati bizottság ajánlása alapján a főigazgató dönt, figyelemmel:

| a) | a tudományos bizottság értékelésére; |
| --- | --- |

a)

a tudományos bizottság értékelésére;

| b) | a tudományos partnerek által végzett és a hálózati bizottság ajánlásában rögzített logisztikai értékelésre. |
| --- | --- |

b)

a tudományos partnerek által végzett és a hálózati bizottság ajánlásában rögzített logisztikai értékelésre.

(3)   A tudományos bizottság meghatározza a pályázati és az értékelési eljárásokat, valamint az elbírálás kritériumait, és nyilvánosan hozzáférhetővé teszi őket az ECRIN ERIC honlapján, valamint a belső eljárási szabályzatban.

(4)   Az ECRIN ERIC a nem gazdasági tevékenységek vonatkozásában nonprofit árakon nyújtja szolgáltatásait.

(5)   A hozzáférési kritériumok között szerepelnie kell egy olyan, a klinikai kísérleti adatok felhasználásának optimalizálására irányuló kötelezettségvállalásnak, amely szerint a klinikai kísérleti protokollt – még a betegek felvételét megelőzően – az Egészségügyi Világszervezet (WHO) által jóváhagyott, nyilvánosan elérhető nyilvántartásba felviszik, és kötelezettséget vállalnak arra, hogy a vizsgálat eredményeiről jelentést készítenek. A tanulmány közzétételét követően az ECRIN ERIC gondoskodik a nyers, anonimizált klinikai kísérleti adatoknak a tudományos közösség számára történő elérhetőségéről.

12. cikk

A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok

(1)   Ezen Alapszabály egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az megváltoztatja a szellemi tulajdonhoz fűződő jogoknak és az előnyök megosztásáról szóló megállapodásoknak a tagok vonatkozó törvényi és rendeleti rendelkezéseiben, valamint azon nemzetközi egyezményekben megállapított hatályát és alkalmazását, amelyeknek az ECRIN ERIC tagjai részes felei.

(2)   Az ECRIN ERIC saját maga is rendelkezhet a megfelelő szellemi tulajdonjogokkal abban az esetben, ha az ECRIN ERIC hozzájárulása kiterjed az innovációs folyamatra. Az ECRIN ERIC szellemi tulajdonnal kapcsolatos politikájának további részletszabályait a belső eljárási szabályzatban kell megállapítani.

(3)   Az ECRIN ERIC által létrehozott szellemi tulajdonból eredő bevételeket az ERIC működési kiadásaira kell fordítani.

(4)   „Szellemi tulajdon”: a Szellemi Tulajdon Világszervezetét létrehozó, 1967. július 14-én Stockholmban aláírt egyezmény 2. cikkében szereplő fogalommeghatározás értelmében vett tulajdon.

13. cikk

Számviteli beszámolók

(1)   Az ECRIN ERIC valamennyi bevételét és kiadását bele kell foglalni az egyes pénzügyi évekre vonatkozóan elkészítendő pénzügyi tervekbe, és fel kell tüntetni a költségvetésben. A költségvetést a tagok közgyűlése hagyja jóvá.

(2)   Az ECRIN ERIC számviteli beszámolójához csatolni kell a legutóbbi pénzügyi évre vonatkozó költségvetési és pénzgazdálkodási jelentést. A beszámolókat rendszeres időközönként külső könyvvizsgálókkal ellenőriztetni kell. A tagok közgyűlése hagyja jóvá az ECRIN ERIC számviteli beszámolóinak vizsgálatáért felelős külső könyvvizsgáló kijelölését, a kijelölés időtartamának megjelölésével. A külső könyvvizsgáló az éves számviteli beszámolóról jelentést készít a tagok közgyűlése számára.

(3)   Számviteli beszámolójának elkészítése, dokumentálása, ellenőriztetése és közzététele tekintetében az ECRIN ERIC köteles teljesíteni az Alapszabály szerinti székhelyéül szolgáló állam törvényi és rendeleti szabályozásából fakadó követelményeket.

14. cikk

Beszerzések

Az ECRIN ERIC a beszerzési pályázatokra jelentkező ajánlattevőket egyenlő és megkülönböztetésmentes bánásmódban részesíti függetlenül attól, hogy székhelyük az Európai Unióban található-e vagy sem. Az ECRIN ERIC beszerzéspolitikája tiszteletben tartja az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és a versenyalapúság elvét. A beszerzési eljárásokra és kritériumokra vonatkozó részletes szabályokat a belső eljárási szabályzatban kell megállapítani.

15. cikk

Felelősség és biztosítás

(1)   A tagok és a megfigyelők által az ECRIN ERIC tartozásaiért viselt felelősség a III. mellékletben foglalt éves hozzájárulásuk összegére korlátozódik.

(2)   Az ECRIN ERIC megfelelő biztosítást köt az ECRIN ERIC tevékenységeivel összefüggő kockázatokra.

16. cikk

Hozzáadottérték-adó (héa)

A 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 143. cikke (1) bekezdésének g) pontján és 151. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapuló és a 282/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet (2) 50. és 51. cikkével összhangban lévő héamentességek azon áruk és szolgáltatások hozzáadottérték-adójára korlátozódnak, amelyek az ECRIN ERIC hivatalos használatára szolgálnak, amelyeknek értéke több mint 150 EUR, és amelyeket teljes egészükben az ECRIN ERIC fizet ki és szerez be. Az egyes tagok által végrehajtott beszerzésekre ezek a mentességek nem vehetők igénybe. A héamentesség a nem gazdasági jellegű tevékenységekre vonatkozik, a gazdasági jellegű tevékenységekre azonban nem. Héamentesség azokra az árukra és szolgáltatásokra alkalmazható, amelyek az ECRIN ERIC által alapfeladataival összhangban végzett tudományos, műszaki és igazgatási munkát szolgálják. Ez magában foglalja az ECRIN ERIC hivatalos tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó konferenciák, műhelytalálkozók és ülések költségeit is. A héamentesség mindazonáltal nem terjed ki az utazási költségekre és a szállásköltségekre.

17. cikk

Belső eljárási szabályzat

(1)   A belső eljárási szabályzat rendelkezik az ECRIN ERIC tagjai, megfigyelői, szervei és partnerei közötti munkamegosztásról, meghatározza az ECRIN ERIC irányítását, és megállapítja a tagok, a megfigyelők, a szervek és a partnerek jogait és kötelezettségeit.

(2)   A belső eljárási szabályzatot az ECRIN ERIC főigazgatója készíti el és a tagok közgyűlése hagyja jóvá.

(3)   A belső eljárási szabályzatot az abban meghatározott eljárást követve az ECRIN ERIC főigazgatója szükség szerint aktualizálja, és a tagok közgyűlése hagyja jóvá.

18. cikk

Nyelv

(1)   Az ECRIN ERIC munkanyelve az angol nyelv.

(2)   A fogadó ország hatóságaival folytatott kapcsolatokban az ECRIN ERIC Alapszabály szerinti székhelye szerinti fogadó ország hivatalos nyelve is használható.

(3)   Ezen Alapszabály német, spanyol, francia, olasz, portugál, angol és az Európai Unió valamennyi további hivatalos nyelvein készült változatában hiteles. Egyik nyelvi változat sem élvez elsőbbséget a másikkal szemben.

19. cikk

Alapszabály szerinti székhely

Az ECRIN ERIC Alapszabály szerinti székhelye Franciaországban, Párizsban van.

20. cikk

Időtartam, az ECRIN ERIC megszüntetése

(1)   Az ECRIN ERIC határozatlan időre jön létre.

(2)   Az ECRIN ERIC megszűnéséről a tagok közgyűlése valamennyi tag kétharmados többségi szavazatával dönt.

(3)   A megszűnést követően az ECRIN ERIC eszközeit arra a gazdálkodó egységre kell átruházni, amelyet a tagoknak a kötelező hozzájárulások több mint kétharmadát is képviselő több mint kétharmada erre a célra kijelöl.

21. cikk

Módosítások

(1)   Az Alapszabály javasolt módosításairól az Európai Bizottságot tájékoztatni kell, és a módosítások kizárólag az ERIC rendelet 11. cikkének megfelelően léphetnek hatályba.

(2)   A módosítások dátumát ezen Alapszabályban rögzíteni kell.

(3)   Ezen Alapszabály mellékletei a tagok közgyűlésének jóváhagyásával módosíthatók.

(4)   Az ezen Alapszabály módosítására vagy megváltoztatására irányuló javaslatok kizárólag akkor érvényesek, ha azokat írásos formában készítették el, és az egyes tagok által meghatalmazott aláíró felek aláírták.

22. cikk

Az Alapszabály egységes szerkezetbe foglalt változata

(1)   Ezen Alapszabályt folyamatosan naprakészen kell tartani, és az ECRIN ERIC internetes oldalain, valamint Alapszabály szerinti székhelyén nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

(2)   Ezen Alapszabály valamennyi módosítását a 723/2009/EK rendelet 11. cikkével és az Alapszabály elfogadási eljárásával összhangban egyértelműen jelezni kell, és ebben a jelzésben utalni kell arra, hogy a módosítás az Alapszabály alapvető vagy nem alapvető elemét érinti-e.

---

(1)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

(2)  HL L 77., 2011.3.23., 1. o.

---

II. MELLÉKLET

A TAGOK ÉS A MEGFIGYELŐK JEGYZÉKE

Tagok

Németországi Szövetségi Köztársaság

Spanyol Királyság

Francia Köztársaság

Olasz Köztársaság

Portugál Köztársaság

Megfigyelők

---

III. MELLÉKLET

PÉNZÜGYI HOZZÁJÁRULÁS

| 1. | Ez a melléklet az ECRIN ERIC 2013. évi létrehozásának időpontjában alkalmazandó éves hozzájárulások számítási módszerét ismerteti. |
| --- | --- |

1.

Ez a melléklet az ECRIN ERIC 2013. évi létrehozásának időpontjában alkalmazandó éves hozzájárulások számítási módszerét ismerteti.

| 2. | Az ECRIN ERIC létrehozása után a tagok közgyűlése az 5. cikk (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően dönt a pénzügyi hozzájárulásokról. |
| --- | --- |

2.

Az ECRIN ERIC létrehozása után a tagok közgyűlése az 5. cikk (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően dönt a pénzügyi hozzájárulásokról.

| 3. | Az ECRIN ERIC éves költségvetését az ECRIN ERIC tagjainak és megfigyelőinek hozzájárulásából kell fedezni. Az éves költségvetés áll:






  a) | a helyi hozzájárulásból, amely az ECRIN ERIC-nek az egyes nemzeti központokban tevékenykedő személyzete költségeinek fedezésére szolgál (az európai kapcsolattartó fizetése és a kapcsolódó működési költségek), és összege: | 100 ezer EUR, ha az egy főre jutó GDP > 20 000 USD |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Az ECRIN ERIC éves költségvetését az ECRIN ERIC tagjainak és megfigyelőinek hozzájárulásából kell fedezni. Az éves költségvetés áll:

a)

a helyi hozzájárulásból, amely az ECRIN ERIC-nek az egyes nemzeti központokban tevékenykedő személyzete költségeinek fedezésére szolgál (az európai kapcsolattartó fizetése és a kapcsolódó működési költségek), és összege:

100 ezer EUR, ha az egy főre jutó GDP > 20 000 USD

| | 50 ezer EUR, ha az egy főre jutó GDP < 20 000 USD |
| --- | --- |

50 ezer EUR, ha az egy főre jutó GDP < 20 000 USD

| b) | a központi hozzájárulásból, amely az ECRIN ERIC törzskara tevékenységének finanszírozására szolgál, és összege a GDP szerinti sávos bontásban: | 250 ezer EUR, ha GDP > 1 000 milliárd USD |
| --- | --- | --- |

b)

a központi hozzájárulásból, amely az ECRIN ERIC törzskara tevékenységének finanszírozására szolgál, és összege a GDP szerinti sávos bontásban:

250 ezer EUR, ha GDP > 1 000 milliárd USD

| | 100 ezer EUR, ha 1 000 milliárd USD > GDP > 200 milliárd USD |
| --- | --- |

100 ezer EUR, ha 1 000 milliárd USD > GDP > 200 milliárd USD

| | 20 ezer EUR, ha GDP < 200 milliárd USD |
| --- | --- |

20 ezer EUR, ha GDP < 200 milliárd USD

| c) | az ECRIN ERIC Alapszabály szerinti székhelye szerinti tagállam által az ECRIN ERIC részére folyósított évi 150 ezer EUR összegű pénzügyi hozzájárulásból (19. cikk). |
| --- | --- |

c)

az ECRIN ERIC Alapszabály szerinti székhelye szerinti tagállam által az ECRIN ERIC részére folyósított évi 150 ezer EUR összegű pénzügyi hozzájárulásból (19. cikk).

| 4. | Az ECRIN ERIC tagjai az éves költségvetéshez az ezen Alapszabály III. mellékletének 3. a) és 3. b) pontjában meghatározott helyi és központi hozzájárulás befizetésével járulnak hozzá. |
| --- | --- |

4.

Az ECRIN ERIC tagjai az éves költségvetéshez az ezen Alapszabály III. mellékletének 3. a) és 3. b) pontjában meghatározott helyi és központi hozzájárulás befizetésével járulnak hozzá.

| 5. | Az ECRIN ERIC megfigyelői az éves költségvetéshez az ezen Alapszabály III. mellékletének 3. a) pontjában meghatározott helyi hozzájárulás befizetésével járulnak hozzá. |
| --- | --- |

5.

Az ECRIN ERIC megfigyelői az éves költségvetéshez az ezen Alapszabály III. mellékletének 3. a) pontjában meghatározott helyi hozzájárulás befizetésével járulnak hozzá.

| 6. | Az ECRIN ERIC tagjának és megfigyelőjének nem minősülő országok tudományos partnerei az általuk megkötött egyedi partnerségi megállapodás alapján – ezen belül különösen az európai kapcsolattartó javadalmazásával és a kapcsolódó működési költségek viselésével – járulnak hozzá az ECRIN ERIC működéséhez. |
| --- | --- |

6.

Az ECRIN ERIC tagjának és megfigyelőjének nem minősülő országok tudományos partnerei az általuk megkötött egyedi partnerségi megállapodás alapján – ezen belül különösen az európai kapcsolattartó javadalmazásával és a kapcsolódó működési költségek viselésével – járulnak hozzá az ECRIN ERIC működéséhez.

| 7. | Lehetőség van arra, hogy a tag, megfigyelő vagy partner európai kapcsolattartót rendeljen ki az ECRIN ERIC-hez; ez a kapcsolattartó az ECRIN ERIC irányítása alatt működik és funkcionális kapcsolatot tart fenn a nemzeti központtal. Az ilyen típusú kapcsolattartót a belső eljárási szabályzatban meghatározott iránymutatások szerint, mind az ECRIN ERIC, mind pedig a tag, megfigyelő vagy partner egyetértésével kell kiválasztani. Ha nem sikerült alkalmas jelöltet találni, akkor az adott tag, megfigyelő vagy partner a pénzügyi hozzájárulást az ECRIN ERIC-nek folyósítja, és a munkatárs foglalkoztatásáról az ECRIN ERIC gondoskodik. |
| --- | --- |

7.

Lehetőség van arra, hogy a tag, megfigyelő vagy partner európai kapcsolattartót rendeljen ki az ECRIN ERIC-hez; ez a kapcsolattartó az ECRIN ERIC irányítása alatt működik és funkcionális kapcsolatot tart fenn a nemzeti központtal. Az ilyen típusú kapcsolattartót a belső eljárási szabályzatban meghatározott iránymutatások szerint, mind az ECRIN ERIC, mind pedig a tag, megfigyelő vagy partner egyetértésével kell kiválasztani. Ha nem sikerült alkalmas jelöltet találni, akkor az adott tag, megfigyelő vagy partner a pénzügyi hozzájárulást az ECRIN ERIC-nek folyósítja, és a munkatárs foglalkoztatásáról az ECRIN ERIC gondoskodik.

| 8. | Az éves hozzájárulást az ECRIN ERIC-nek az adott pénzügyi év folyamán, az ECRIN ERIC felhívására, a közös megegyezéssel megállapított pénzügyi ütemtervek alapján kell megkapnia. A fizetési kötelezettségét késve teljesítő féllel szemben a belső eljárási szabályzatban meghatározottak szerint az Európai Központi Banknak a Hivatalos Lapban közzétett kamatlábai alapján késedelmi kamatot kell felszámítani. |
| --- | --- |

8.

Az éves hozzájárulást az ECRIN ERIC-nek az adott pénzügyi év folyamán, az ECRIN ERIC felhívására, a közös megegyezéssel megállapított pénzügyi ütemtervek alapján kell megkapnia. A fizetési kötelezettségét késve teljesítő féllel szemben a belső eljárási szabályzatban meghatározottak szerint az Európai Központi Banknak a Hivatalos Lapban közzétett kamatlábai alapján késedelmi kamatot kell felszámítani.

| 9. | A költségvetést új tag felvétele esetén módosítani kell úgy, hogy az új tag integrációja nyomán a törzskar teljes költségvetése az új tagtól elvárt központi hozzájárulás 50 %-ának megfelelő mértékben nőjön. A fennmaradó 50 %-ot – a tagok központi hozzájárulásának arányában – a tagok által fizetendő hozzájárulások összegének csökkentésére kell fordítani. |
| --- | --- |

9.

A költségvetést új tag felvétele esetén módosítani kell úgy, hogy az új tag integrációja nyomán a törzskar teljes költségvetése az új tagtól elvárt központi hozzájárulás 50 %-ának megfelelő mértékben nőjön. A fennmaradó 50 %-ot – a tagok központi hozzájárulásának arányában – a tagok által fizetendő hozzájárulások összegének csökkentésére kell fordítani.

| 10. | A tagoktól várt hozzájárulás 2014-re (a teljes elvárt éves hozzájárulás: 1 700 ezer EUR): | Németország: 338 636 EUR |
| --- | --- | --- |

10.

A tagoktól várt hozzájárulás 2014-re (a teljes elvárt éves hozzájárulás: 1 700 ezer EUR):

Németország: 338 636 EUR

| | Spanyolország: 338 636 EUR |
| --- | --- |

Spanyolország: 338 636 EUR

| | Franciaország: 488 636 EUR |
| --- | --- |

Franciaország: 488 636 EUR

| | Olaszország 338 636 EUR |
| --- | --- |

Olaszország 338 636 EUR

| | Portugália 195 454 EUR |
| --- | --- |

Portugália 195 454 EUR

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 5.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/21

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 261/12/COL HATÁROZATA

(2012. július 4.)

az önkormányzati adózási intézkedésekről, ingatlanértékesítésről, valamint a Verne részére történő villamosenergia-értékesítésről (Izland)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (A TOVÁBBIAKBAN: A HATÓSÁG),

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjára,

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás) és különösen annak 24. cikkére,

TEKINTETTEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyvére (a továbbiakban: 3. jegyzőkönyv), különösen az I. rész 1. cikkének (2) bekezdésére, valamint a II. rész 4. cikkének (4) bekezdésére, 6. cikkére, 7. cikkének (5) bekezdésére és 8. cikkére,

MIUTÁN az említett rendelkezéseknek megfelelően felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1),

mivel:

I.   TÉNYEK

1.   ELJÁRÁS

| (1) | Az izlandi hatóságok a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdésével összhangban, a bejelentést megelőző tárgyalásokat követően 2010. szeptember 1-jei levelükben (dokumentumszám: 568140), amelyet a Hatóság ugyanazon a napon vett kézhez és iktatott, bejelentették a Hatóságnak, hogy Reykjanesbær önkormányzata (a továbbiakban: az önkormányzat vagy Reykjanesbær) területén egy adatközpont megépítéséhez állami támogatást nyújtanak. A bejelentés az 57/2010. törvény és a 2009. október 23-án parafált megállapodás (a továbbiakban: a beruházási megállapodás) alapján, a Verne Holdings ehf. (a továbbiakban: Verne) társaság által létesítendő adatközpont (a továbbiakban: az adatközpont) építésével kapcsolatban nyújtott, adóktól és díjaktól való eltérésekre vonatkozott. |
| --- | --- |

(1)

Az izlandi hatóságok a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdésével összhangban, a bejelentést megelőző tárgyalásokat követően 2010. szeptember 1-jei levelükben (dokumentumszám: 568140), amelyet a Hatóság ugyanazon a napon vett kézhez és iktatott, bejelentették a Hatóságnak, hogy Reykjanesbær önkormányzata (a továbbiakban: az önkormányzat vagy Reykjanesbær) területén egy adatközpont megépítéséhez állami támogatást nyújtanak. A bejelentés az 57/2010. törvény és a 2009. október 23-án parafált megállapodás (a továbbiakban: a beruházási megállapodás) alapján, a Verne Holdings ehf. (a továbbiakban: Verne) társaság által létesítendő adatközpont (a továbbiakban: az adatközpont) építésével kapcsolatban nyújtott, adóktól és díjaktól való eltérésekre vonatkozott.

| (2) | Több levélváltást követően (2) a Hatóság 2010. november 3-i levelében (dokumentumszám: 573997) arról tájékoztatta az izlandi hatóságokat, hogy a Verne adatközponttal kapcsolatos támogatás vonatkozásában a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (2) bekezdésében megállapított hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról határozott. |
| --- | --- |

(2)

Több levélváltást követően (2) a Hatóság 2010. november 3-i levelében (dokumentumszám: 573997) arról tájékoztatta az izlandi hatóságokat, hogy a Verne adatközponttal kapcsolatos támogatás vonatkozásában a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (2) bekezdésében megállapított hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról határozott.

| (3) | Az eljárás megindításáról szóló 418/10/COL hatósági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) (3). A Hatóság felhívta az érdekelt feleket a határozattal kapcsolatos észrevételeik megtételére. Az érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindításáról szóló 418/10/COL hatósági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) (3). A Hatóság felhívta az érdekelt feleket a határozattal kapcsolatos észrevételeik megtételére. Az érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek.

| (4) | A Hatóság 2010. november 23-i, 2011. január 4-i, január 18-i és február 2-i levelében (dokumentumszámok: 578499, 582634, 583705 és 585546) az izlandi hatóságok kérésének eleget téve hozzájárult a határozattal kapcsolatos észrevételek benyújtási határidejének meghosszabbításához. |
| --- | --- |

(4)

A Hatóság 2010. november 23-i, 2011. január 4-i, január 18-i és február 2-i levelében (dokumentumszámok: 578499, 582634, 583705 és 585546) az izlandi hatóságok kérésének eleget téve hozzájárult a határozattal kapcsolatos észrevételek benyújtási határidejének meghosszabbításához.

| (5) | Az izlandi hatóságok 2011. február 28-i levelükben (dokumentumszám: 589033) nyújtották be észrevételeiket. A Hatóság az izlandi hatóságoktól 2011. április 12-én további információkat kapott (dokumentumszám: 594276). |
| --- | --- |

(5)

Az izlandi hatóságok 2011. február 28-i levelükben (dokumentumszám: 589033) nyújtották be észrevételeiket. A Hatóság az izlandi hatóságoktól 2011. április 12-én további információkat kapott (dokumentumszám: 594276).

| (6) | A Hatóság és az izlandi hatóságok az ügyet a 2011. május 27-én Brüsszelben tartott ülésen vitatták meg, amelyet a Hatóság 2011. június 1-jei elektronikus levele követett (dokumentumszám: 599862). Ezt követően az izlandi hatóságok a 2011. június 21-i (dokumentumszám: 601641) és a június 27-i (dokumentumszám: 602133) két levelükben nyújtottak be információkat. |
| --- | --- |

(6)

A Hatóság és az izlandi hatóságok az ügyet a 2011. május 27-én Brüsszelben tartott ülésen vitatták meg, amelyet a Hatóság 2011. június 1-jei elektronikus levele követett (dokumentumszám: 599862). Ezt követően az izlandi hatóságok a 2011. június 21-i (dokumentumszám: 601641) és a június 27-i (dokumentumszám: 602133) két levelükben nyújtottak be információkat.

| (7) | Ezenkívül a Nemzeti Villamosenergia-ellátó Vállalat (Landsvirkjun) a Hatósághoz 2011. június 23-án beérkezett, 2011. június 20-i levelében (dokumentumszám: 601937) és a Hatósághoz 2012. január 16-án beérkezett levelében (dokumentumszám: 621366) további külön információkkal szolgált. |
| --- | --- |

(7)

Ezenkívül a Nemzeti Villamosenergia-ellátó Vállalat (Landsvirkjun) a Hatósághoz 2011. június 23-án beérkezett, 2011. június 20-i levelében (dokumentumszám: 601937) és a Hatósághoz 2012. január 16-án beérkezett levelében (dokumentumszám: 621366) további külön információkkal szolgált.

| (8) | Az izlandi hatóságok 2011. szeptember 28-i levelükben (dokumentumszám: 609826) visszavonták az adatközpont megépítésével kapcsolatos támogatási intézkedések bejelentését. Következésképpen a Hatóság 2011. október 4-i levelében (dokumentumszám: 609991) tudomásul vette a bejelentés visszavonását, és tájékoztatta az izlandi hatóságokat, hogy a 3. jegyzőkönyv II. része 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban lezárja az érintett intézkedésekkel kapcsolatos hivatalos vizsgálatot, egyértelművé tette azonban, hogy a tervezett adatközponttal kapcsolatban a Vernével kötött és még mindig hatályban lévő bizonyos megállapodásokban meghatározott intézkedések vizsgálatát folytatni fogja. |
| --- | --- |

(8)

Az izlandi hatóságok 2011. szeptember 28-i levelükben (dokumentumszám: 609826) visszavonták az adatközpont megépítésével kapcsolatos támogatási intézkedések bejelentését. Következésképpen a Hatóság 2011. október 4-i levelében (dokumentumszám: 609991) tudomásul vette a bejelentés visszavonását, és tájékoztatta az izlandi hatóságokat, hogy a 3. jegyzőkönyv II. része 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban lezárja az érintett intézkedésekkel kapcsolatos hivatalos vizsgálatot, egyértelművé tette azonban, hogy a tervezett adatközponttal kapcsolatban a Vernével kötött és még mindig hatályban lévő bizonyos megállapodásokban meghatározott intézkedések vizsgálatát folytatni fogja.

| (9) | Az izlandi hatóságok a Hatóság fent említett, 2011. október 4-i levelére 2011. október 25-én küldött válaszlevelükben (dokumentumszám: 613209) szolgáltattak információkat. Az izlandi hatóságok ezt követően 2012. április 30-i elektronikus levelükben (dokumentumszám: 633398) további információkkal szolgáltak. |
| --- | --- |

(9)

Az izlandi hatóságok a Hatóság fent említett, 2011. október 4-i levelére 2011. október 25-én küldött válaszlevelükben (dokumentumszám: 613209) szolgáltattak információkat. Az izlandi hatóságok ezt követően 2012. április 30-i elektronikus levelükben (dokumentumszám: 633398) további információkkal szolgáltak.

| (10) | Végül az izlandi hatóságok és a Hatóság közötti, 2012. május 2-i brüsszeli találkozón az ügyről folytatott rövid megbeszélést követően az izlandi hatóságok 2012. május 14-i és 24-i elektronikus levelükben (dokumentumszám: 634340 és 635757) az ügyről további részleteket közöltek, valamint 2012. június 1-jei elektronikus levelükben (dokumentumszám: 636529) újabb dokumentumokat nyújtottak be. |
| --- | --- |

(10)

Végül az izlandi hatóságok és a Hatóság közötti, 2012. május 2-i brüsszeli találkozón az ügyről folytatott rövid megbeszélést követően az izlandi hatóságok 2012. május 14-i és 24-i elektronikus levelükben (dokumentumszám: 634340 és 635757) az ügyről további részleteket közöltek, valamint 2012. június 1-jei elektronikus levelükben (dokumentumszám: 636529) újabb dokumentumokat nyújtottak be.

2.   HÁTTÉR

2.1.   A kedvezményezett

| (11) | A Verne Holdings ehf. egy magánkézben lévő, 2007. júniusban Izlandon bejegyzett társaság. A Verne Holdings ehf. 100 %-os tulajdonában három leányvállalat áll: az Amerikai Egyesült Államokban bejegyzett Verne Global, Inc., az Egyesült Királyságban bejegyzett Verne Global Ltd. és a 2008. márciusban Izlandon bejegyzett Verne Real Estate ehf. (4) |
| --- | --- |

(11)

A Verne Holdings ehf. egy magánkézben lévő, 2007. júniusban Izlandon bejegyzett társaság. A Verne Holdings ehf. 100 %-os tulajdonában három leányvállalat áll: az Amerikai Egyesült Államokban bejegyzett Verne Global, Inc., az Egyesült Királyságban bejegyzett Verne Global Ltd. és a 2008. márciusban Izlandon bejegyzett Verne Real Estate ehf. (4)

| (12) | Az izlandi hatóságok tájékoztatása szerint a Verne Holdings ehf. tulajdonosa több kisebbségi részvényes, amelyek közül a két legnagyobb egy globális befektető, a Novator és a Teha Investments S.a.r.l. Ezenkívül az izlandi hatóságok tájékoztatása szerint a Verne Holdings ehf. részvényeinek jelentős részével a vállalat vezetősége rendelkezik. |
| --- | --- |

(12)

Az izlandi hatóságok tájékoztatása szerint a Verne Holdings ehf. tulajdonosa több kisebbségi részvényes, amelyek közül a két legnagyobb egy globális befektető, a Novator és a Teha Investments S.a.r.l. Ezenkívül az izlandi hatóságok tájékoztatása szerint a Verne Holdings ehf. részvényeinek jelentős részével a vállalat vezetősége rendelkezik.

2.2.   A megkötött megállapodások

| (13) | A később visszavont bejelentés szerint az izlandi hatóságok a regionális fejlődés előmozdítása érdekében a Hatóság regionális fejlesztési támogatásról szóló iránymutatása (a továbbiakban: a regionális támogatásról szóló iránymutatás) alapján az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult régióban létesítendő adatközpont megépítéséhez a Verne számára a beruházási megállapodás alapján a kormányzati és önkormányzati adók esetében eltérés alkalmazásának formájában támogatást kívántak nyújtani. |
| --- | --- |

(13)

A később visszavont bejelentés szerint az izlandi hatóságok a regionális fejlődés előmozdítása érdekében a Hatóság regionális fejlesztési támogatásról szóló iránymutatása (a továbbiakban: a regionális támogatásról szóló iránymutatás) alapján az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult régióban létesítendő adatközpont megépítéséhez a Verne számára a beruházási megállapodás alapján a kormányzati és önkormányzati adók esetében eltérés alkalmazásának formájában támogatást kívántak nyújtani.

| (14) | Az izlandi hatóságok és a Verne között 2008 végén kezdődött tárgyalások (5) (az izlandi pénzügyi válság 2008. októberi kirobbanása után) alapján megszületett a Verne számára különböző adók esetében eltéréseket biztosító megállapodás, a beruházási megállapodás. Az izlandi hatóságok szerint a beruházási megállapodásra vonatkozó egyetértési nyilatkozat végleges tervezete 2009 áprilisában készült el, a nyilatkozatot azonban nem írták alá. A beruházási megállapodást csak később, 2009. október 23-án kötötték meg, amikor azt a Verne ügyvezető igazgatója és az izlandi ipari minisztérium egyik tisztviselője parafálta (6). A beruházási megállapodás hatálybalépésének feltételeként az izlandi parlament engedélyét, a Verne igazgatótanácsának jóváhagyását és a Hatóság jóváhagyását kötötték ki. 2009. december 12-én az izlandi hatóságok és a Verne közötti beruházási megállapodás engedélyezésére irányuló törvénytervezetet terjesztettek az izlandi parlament elé. 2010. június 7-én az izlandi parlament elfogadta az 57/2010. törvényt (a továbbiakban: a Verne-törvény), amely engedélyezi az Ipari Minisztérium számára, hogy az izlandi hatóságok nevében beruházási megállapodást kössön a Vernével, amelynek célja többek között, hogy a Verne az adatközpont építésével kapcsolatban különböző adó- és illetékfizetési kedvezményekben részesüljön. (7) |
| --- | --- |

(14)

Az izlandi hatóságok és a Verne között 2008 végén kezdődött tárgyalások (5) (az izlandi pénzügyi válság 2008. októberi kirobbanása után) alapján megszületett a Verne számára különböző adók esetében eltéréseket biztosító megállapodás, a beruházási megállapodás. Az izlandi hatóságok szerint a beruházási megállapodásra vonatkozó egyetértési nyilatkozat végleges tervezete 2009 áprilisában készült el, a nyilatkozatot azonban nem írták alá. A beruházási megállapodást csak később, 2009. október 23-án kötötték meg, amikor azt a Verne ügyvezető igazgatója és az izlandi ipari minisztérium egyik tisztviselője parafálta (6). A beruházási megállapodás hatálybalépésének feltételeként az izlandi parlament engedélyét, a Verne igazgatótanácsának jóváhagyását és a Hatóság jóváhagyását kötötték ki. 2009. december 12-én az izlandi hatóságok és a Verne közötti beruházási megállapodás engedélyezésére irányuló törvénytervezetet terjesztettek az izlandi parlament elé. 2010. június 7-én az izlandi parlament elfogadta az 57/2010. törvényt (a továbbiakban: a Verne-törvény), amely engedélyezi az Ipari Minisztérium számára, hogy az izlandi hatóságok nevében beruházási megállapodást kössön a Vernével, amelynek célja többek között, hogy a Verne az adatközpont építésével kapcsolatban különböző adó- és illetékfizetési kedvezményekben részesüljön. (7)

| (15) | 2011. szeptember 28-án az izlandi hatóságok tájékoztatták a Hatóságot a beruházási megállapodás hatályon kívül helyezéséről. |
| --- | --- |

(15)

2011. szeptember 28-án az izlandi hatóságok tájékoztatták a Hatóságot a beruházási megállapodás hatályon kívül helyezéséről.

| (16) | Az izlandi hatóságok 2011. október 25-i levele (8) szerint azonban „[a]z egyetlen már hatályba lépett előnyt az jelenti, hogy az engedélyezési és díjmegállapodás feltételei alapján Reykjanesbær önkormányzata elengedte az önkormányzati adókat.” (9) A megállapodás aláírására 2009. november 4-én került sor. Az izlandi hatóságok állítása szerint az intézkedések azonban 2009 elején hatályba léptek. (10) Az e megállapodásban szereplő alábbi önkormányzati adó- és illetékfizetési kedvezmények tehát a szóban forgó esetben állami támogatás értékelésétől függnek:






  — | önkormányzati ingatlanadó és |
| --- | --- | --- |

(16)

Az izlandi hatóságok 2011. október 25-i levele (8) szerint azonban „[a]z egyetlen már hatályba lépett előnyt az jelenti, hogy az engedélyezési és díjmegállapodás feltételei alapján Reykjanesbær önkormányzata elengedte az önkormányzati adókat.” (9) A megállapodás aláírására 2009. november 4-én került sor. Az izlandi hatóságok állítása szerint az intézkedések azonban 2009 elején hatályba léptek. (10) Az e megállapodásban szereplő alábbi önkormányzati adó- és illetékfizetési kedvezmények tehát a szóban forgó esetben állami támogatás értékelésétől függnek:

—

önkormányzati ingatlanadó és

| — | önkormányzati útépítési adó. |
| --- | --- |

—

önkormányzati útépítési adó.

| (17) | Ezenkívül a Verne által 2008-ban és 2009-ben aláírt következő megállapodások, amelyek hatályba léptek és nem helyeztek hatályon kívül, e határozatban az állami támogatás értékelésétől függnek:






  — | „az ingatlan-adásvételi megállapodás” (az államkincstárral) |
| --- | --- | --- |

(17)

Ezenkívül a Verne által 2008-ban és 2009-ben aláírt következő megállapodások, amelyek hatályba léptek és nem helyeztek hatályon kívül, e határozatban az állami támogatás értékelésétől függnek:

—

„az ingatlan-adásvételi megállapodás” (az államkincstárral)

| — | „a területbérleti megállapodás” és „a kiegészítő bérleti megállapodás” (az államkincstárral) |
| --- | --- |

—

„a területbérleti megállapodás” és „a kiegészítő bérleti megállapodás” (az államkincstárral)

| — | „a villamosenergia-ellátásról szóló szerződés” (a Landsvirkjunnal). |
| --- | --- |

—

„a villamosenergia-ellátásról szóló szerződés” (a Landsvirkjunnal).

| (18) | A vizsgált megállapodások és intézkedések részletes leírása az alábbi 3. szakaszban található. |
| --- | --- |

(18)

A vizsgált megállapodások és intézkedések részletes leírása az alábbi 3. szakaszban található.

| (19) | Ezenkívül a Verne 2008. február 26-án a Farice-szal sávszélességről szóló szolgáltatási megállapodást kötött. Az izlandi hatóságok tájékoztatása szerint ezt a megállapodást hatályon kívül helyezték. |
| --- | --- |

(19)

Ezenkívül a Verne 2008. február 26-án a Farice-szal sávszélességről szóló szolgáltatási megállapodást kötött. Az izlandi hatóságok tájékoztatása szerint ezt a megállapodást hatályon kívül helyezték.

2.3.   A projekt, a telephely és az egykori katonai terület rövid leírása

| (20) | A Verne eredetileg az Izland délnyugati részén található Reykjanesbær területén hét év alatt három szakaszban kívánt felépíteni egy magas megbízhatóságú, nagy teljesítménysűrűségű nagykereskedelmi adatközpontot: az adatközpontot (11). |
| --- | --- |

(20)

A Verne eredetileg az Izland délnyugati részén található Reykjanesbær területén hét év alatt három szakaszban kívánt felépíteni egy magas megbízhatóságú, nagy teljesítménysűrűségű nagykereskedelmi adatközpontot: az adatközpontot (11).

| (21) | A Verne eredeti tervei szerint a projekt teljes beruházási költsége a 2010. évi becslések szerint elérte a 726 millió USD-t. (12) |
| --- | --- |

(21)

A Verne eredeti tervei szerint a projekt teljes beruházási költsége a 2010. évi becslések szerint elérte a 726 millió USD-t. (12)

| (22) | E terveit a vállalat a későbbiekben az izlandi gazdasági körülményekben bekövetkezett változások miatt feladta, a 2009. október 23-i beruházási megállapodást 2011. szeptember 23-án megszüntették, és az izlandi hatóságok 2011. október 25-én szolgáltatott információi szerint a Verne „a beruházási rendszerek általános támogatásának jegyében az izlandi hatóságokkal módosított beruházási tervet dolgozott ki”. (13) Az izlandi hatóságok információi szerint a beruházás módosított beruházási tervben szereplő összege az előzetes előkészületi beruházáson felül meghaladhatja a 675 millió USD-t. Az első ügyfelekről beszámoló média szerint az első szakaszt már 2012 februárjában üzembe helyezték és hivatalosan elindították (14). |
| --- | --- |

(22)

E terveit a vállalat a későbbiekben az izlandi gazdasági körülményekben bekövetkezett változások miatt feladta, a 2009. október 23-i beruházási megállapodást 2011. szeptember 23-án megszüntették, és az izlandi hatóságok 2011. október 25-én szolgáltatott információi szerint a Verne „a beruházási rendszerek általános támogatásának jegyében az izlandi hatóságokkal módosított beruházási tervet dolgozott ki”. (13) Az izlandi hatóságok információi szerint a beruházás módosított beruházási tervben szereplő összege az előzetes előkészületi beruházáson felül meghaladhatja a 675 millió USD-t. Az első ügyfelekről beszámoló média szerint az első szakaszt már 2012 februárjában üzembe helyezték és hivatalosan elindították (14).

| (23) | Az eredeti beruházási terv részeként a Verne 2008. február 26-án a szóban forgó telephelyen, a reykjanesbæri Valhallarbraut területén öt épületet vásárolt. Ezek összes alapterülete elérte a 31 000 m2-t, amelyből két nagy raktárépület 11 064, illetve 16 606 m2-t tett ki. Ezek részletes leírása az alábbi 3.2. szakaszban található. (15) A Verne eredetileg három kisebb épület lebontását tervezte (16). |
| --- | --- |

(23)

Az eredeti beruházási terv részeként a Verne 2008. február 26-án a szóban forgó telephelyen, a reykjanesbæri Valhallarbraut területén öt épületet vásárolt. Ezek összes alapterülete elérte a 31 000 m2-t, amelyből két nagy raktárépület 11 064, illetve 16 606 m2-t tett ki. Ezek részletes leírása az alábbi 3.2. szakaszban található. (15) A Verne eredetileg három kisebb épület lebontását tervezte (16).

| (24) | A Verne a 9,6 hektáros telephelyre vonatkozóan 2008. május 9-én 99 évre szóló külön területbérleti megállapodást írt alá az izlandi államkincstárral (17). |
| --- | --- |

(24)

A Verne a 9,6 hektáros telephelyre vonatkozóan 2008. május 9-én 99 évre szóló külön területbérleti megállapodást írt alá az izlandi államkincstárral (17).

| (25) | A telephely pontos címe: Valhallarbraut 868, Reykjanesbær, amely a keflavíki nemzetközi repülőtér közelében fekszik (18), és egy egykori amerikai katonai támaszpont részét képezi. 1951-ben az izlandi állam védelmi megállapodást kötött az amerikai kormánnyal, amelynek értelmében az izlandi állam a katonai támaszpont céljaira többek között egy nemzetközi repülőtér létrehozására alkalmas területet bocsátott az amerikai haditengerészet rendelkezésére. 2006-ban az amerikai haditengerészet kivonult Izlandról, és a területet a rajta fekvő épületekkel együtt átadta az izlandi államnak. Az izlandi parlament által 2006 decemberében elfogadott 176/2006. törvény rendelkezett a terület rendezéséről, és meghatározta a következőket: a repülőtér területének határai (A. övezet) (19); egy védelmi célokat szolgáló biztonsági terület (B. övezet); és végül egy polgári célokra szolgáló terület (C. övezet). A C. övezet területe összesen 59,7 km2. |
| --- | --- |

(25)

A telephely pontos címe: Valhallarbraut 868, Reykjanesbær, amely a keflavíki nemzetközi repülőtér közelében fekszik (18), és egy egykori amerikai katonai támaszpont részét képezi. 1951-ben az izlandi állam védelmi megállapodást kötött az amerikai kormánnyal, amelynek értelmében az izlandi állam a katonai támaszpont céljaira többek között egy nemzetközi repülőtér létrehozására alkalmas területet bocsátott az amerikai haditengerészet rendelkezésére. 2006-ban az amerikai haditengerészet kivonult Izlandról, és a területet a rajta fekvő épületekkel együtt átadta az izlandi államnak. Az izlandi parlament által 2006 decemberében elfogadott 176/2006. törvény rendelkezett a terület rendezéséről, és meghatározta a következőket: a repülőtér területének határai (A. övezet) (19); egy védelmi célokat szolgáló biztonsági terület (B. övezet); és végül egy polgári célokra szolgáló terület (C. övezet). A C. övezet területe összesen 59,7 km2.

| (26) | A C. övezetben található ingatlanok állami kezelése és a terület jövedelmező polgári célokra történő mihamarabbi hasznosításának érdekében 2006. október 24-én létrejött a teljes egészében az izlandi állam tulajdonában álló szervezet, a Keflavík Repülőtér-fejlesztési Társaság, a KADECO (Þróunarfélag Keflavíkur ehf.). (20) A KADECO szervezeti felépítése szerint korlátolt felelősségű társaság, bizonyos jogszabályok, többek között a közbeszerzésről szóló törvény értelmében azonban a KADECO és az államkincstár között 2006. december 8-án létrejött szolgáltatási megállapodás (a továbbiakban: a szolgáltatási megállapodás) szerint állami szervnek tekinthető (21). A KADECO kizárólagos feladata a meghatározott területen (C. övezet) található ingatlanok fejlesztése, kezelése, valamint értékesítése, illetve bérbeadása. |
| --- | --- |

(26)

A C. övezetben található ingatlanok állami kezelése és a terület jövedelmező polgári célokra történő mihamarabbi hasznosításának érdekében 2006. október 24-én létrejött a teljes egészében az izlandi állam tulajdonában álló szervezet, a Keflavík Repülőtér-fejlesztési Társaság, a KADECO (Þróunarfélag Keflavíkur ehf.). (20) A KADECO szervezeti felépítése szerint korlátolt felelősségű társaság, bizonyos jogszabályok, többek között a közbeszerzésről szóló törvény értelmében azonban a KADECO és az államkincstár között 2006. december 8-án létrejött szolgáltatási megállapodás (a továbbiakban: a szolgáltatási megállapodás) szerint állami szervnek tekinthető (21). A KADECO kizárólagos feladata a meghatározott területen (C. övezet) található ingatlanok fejlesztése, kezelése, valamint értékesítése, illetve bérbeadása.

| (27) | A 176/2006. törvény 5. cikke szerint a törvényben meghatározott, adókra és díjakra vonatkozó szabályok az A. és a C. övezet valamennyi területére vonatkoznak, amennyiben azokat polgári célú hasznosítása adásvételi vagy bérleti megállapodás alapján történik. |
| --- | --- |

(27)

A 176/2006. törvény 5. cikke szerint a törvényben meghatározott, adókra és díjakra vonatkozó szabályok az A. és a C. övezet valamennyi területére vonatkoznak, amennyiben azokat polgári célú hasznosítása adásvételi vagy bérleti megállapodás alapján történik.

Image

3.   AZ ÉRTÉKELÉS ALATT ÁLLÓ INTÉZKEDÉSEK

3.1.   Bevezetés

| (28) | Az izlandi hatóságok által eredetileg bejelentett, véleményük szerint állami támogatással járó intézkedések a következők voltak:






  1. | társasági jövedelemadó mértéke; |
| --- | --- | --- |

(28)

Az izlandi hatóságok által eredetileg bejelentett, véleményük szerint állami támogatással járó intézkedések a következők voltak:

1.

társasági jövedelemadó mértéke;

| 2. | értékcsökkenési szabályok; |
| --- | --- |

2.

értékcsökkenési szabályok;

| 3. | ipari és piaci díjak; |
| --- | --- |

3.

ipari és piaci díjak;

| 4. | illetékbélyegeken fizetendő adók; |
| --- | --- |

4.

illetékbélyegeken fizetendő adók;

| 5. | övezeti díj; |
| --- | --- |

5.

övezeti díj;

| 6. | behozatali vámok; |
| --- | --- |

6.

behozatali vámok;

| 7. | fizetési halasztás az import és a villamos energia utáni héa megfizetésére; |
| --- | --- |

7.

fizetési halasztás az import és a villamos energia utáni héa megfizetésére;

| 8. | a villamosenergia-termelésre vonatkozó biztonsági ellenőrzési díj; |
| --- | --- |

8.

a villamosenergia-termelésre vonatkozó biztonsági ellenőrzési díj;

| 9. | nettóérték-adó garancia; |
| --- | --- |

9.

nettóérték-adó garancia;

| 10. | önkormányzati ingatlanadó. |
| --- | --- |

10.

önkormányzati ingatlanadó.

Ezeket az intézkedéseket a beruházási megállapodás és a Verne-törvény határozta meg. Ezenkívül a beruházási megállapodásban és a Verne-törvényben a következő, egyszeri önkormányzati adótól való eltérés szerepelt,

| 11. | önkormányzati útépítési adó. |
| --- | --- |

11.

önkormányzati útépítési adó.

| (29) | Az önkormányzat és a Verne között az önkormányzati és az önkormányzati útépítési adóról egyaránt folytak tárgyalások, amelyet a felek 2009. november 4-én:






  — | az engedélyezési és díjmegállapodásban rögzítettek. |
| --- | --- | --- |

(29)

Az önkormányzat és a Verne között az önkormányzati és az önkormányzati útépítési adóról egyaránt folytak tárgyalások, amelyet a felek 2009. november 4-én:

—

az engedélyezési és díjmegállapodásban rögzítettek.

| (30) | Ezenkívül az izlandi hatóságok a jogbiztonság érdekében a következő, véleményük szerint állami támogatással nem járó megállapodásokat jelentették be:






  — | az ingatlan-adásvételi megállapodás; |
| --- | --- | --- |

(30)

Ezenkívül az izlandi hatóságok a jogbiztonság érdekében a következő, véleményük szerint állami támogatással nem járó megállapodásokat jelentették be:

—

az ingatlan-adásvételi megállapodás;

| — | a területbérleti megállapodás; |
| --- | --- |

—

a területbérleti megállapodás;

| — | a villamosenergia-ellátásról szóló szerződés. |
| --- | --- |

—

a villamosenergia-ellátásról szóló szerződés.

| (31) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló 418/10/COL határozatban az alábbi, később megszüntetett megállapodás szerepelt:






  — | a sávszélességről a Farice-szal 2008. február 26-án kötött megállapodás. |
| --- | --- | --- |

(31)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló 418/10/COL határozatban az alábbi, később megszüntetett megállapodás szerepelt:

—

a sávszélességről a Farice-szal 2008. február 26-án kötött megállapodás.

3.2.   Az ingatlan-adásvételi megállapodás

| (32) | Az ingatlan-adásvételi megállapodást, amely szerint a Verne az izlandi államkincstártól öt épületet vásárol, a felek 2008. február 26-án írták alá. A vételár 14,5 millió USD volt, amely a 2008. február 26-án fizetett, 25 000 USD összegű előlegből és a 2008. március 26-án esedékes fennmaradó összegből állt. |
| --- | --- |

(32)

Az ingatlan-adásvételi megállapodást, amely szerint a Verne az izlandi államkincstártól öt épületet vásárol, a felek 2008. február 26-án írták alá. A vételár 14,5 millió USD volt, amely a 2008. február 26-án fizetett, 25 000 USD összegű előlegből és a 2008. március 26-án esedékes fennmaradó összegből állt.

| (33) | A Valhallarbraut területén található, Verne által megvásárolt, 1951 és 1958 között épült öt épület a következő:








  1. | 868. sz. épület | NATO-raktár/kiszolgáló épület | 11 064 m2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. | 869. sz. épület | „haditengerészeti központ” raktár | 16 606 m2 |
| 3. | 872. sz. épület | raktár/hűtőraktár | 1 009 m2 |
| 4. | 866. sz. épület | raktár | 782 m2 |
| 5. | 864. sz. épület | áramfejlesztő telep | 1 547 m2 |

(33)

A Valhallarbraut területén található, Verne által megvásárolt, 1951 és 1958 között épült öt épület a következő:

1.

868. sz. épület

NATO-raktár/kiszolgáló épület

11 064 m2

2.

869. sz. épület

„haditengerészeti központ” raktár

16 606 m2

3.

872. sz. épület

raktár/hűtőraktár

1 009 m2

4.

866. sz. épület

raktár

782 m2

5.

864. sz. épület

áramfejlesztő telep

1 547 m2

Image

| (34) | A tulajdonjog átruházását a felek 2008. május 9-én írták alá. Az izlandi hatóságoktól származó információk szerint a Verne 2008 és 2009 között felújította az eredetileg tervezett, több épületből álló telephely részét képező két nagy raktárat (a 868. és a 869. sz. épület) (lásd: 2. kép). (22) |
| --- | --- |

(34)

A tulajdonjog átruházását a felek 2008. május 9-én írták alá. Az izlandi hatóságoktól származó információk szerint a Verne 2008 és 2009 között felújította az eredetileg tervezett, több épületből álló telephely részét képező két nagy raktárat (a 868. és a 869. sz. épület) (lásd: 2. kép). (22)

| (35) | Az ingatlan-adásvételi megállapodás D. melléklete egy, a Verne által adott megbízás alapján 2007. december 29-én készült környezetvédelmi jelentés (23). A jelentésben a Verne által 2008. február 26-án vásárolt öt épületen túl a területen fekvő két másik épület is szerepel: egy 1979-ben épült kisebb kapcsoló alállomás (867. sz. épület), illetve egy 1985-ben épült tároló sátor/készletraktár (889. sz. épület) (24). Ezek az épületek nem szerepelnek az ingatlan-adásvételi megállapodásban, és a jelek szerint azokat lebontották, illetve eltávolították. |
| --- | --- |

(35)

Az ingatlan-adásvételi megállapodás D. melléklete egy, a Verne által adott megbízás alapján 2007. december 29-én készült környezetvédelmi jelentés (23). A jelentésben a Verne által 2008. február 26-án vásárolt öt épületen túl a területen fekvő két másik épület is szerepel: egy 1979-ben épült kisebb kapcsoló alállomás (867. sz. épület), illetve egy 1985-ben épült tároló sátor/készletraktár (889. sz. épület) (24). Ezek az épületek nem szerepelnek az ingatlan-adásvételi megállapodásban, és a jelek szerint azokat lebontották, illetve eltávolították.

Image

3.3.   A területbérleti megállapodás és a kiegészítő bérleti megállapodás

| (36) | A Verne és az izlandi államkincstár között 2008. május 9-én egy külön területbérleti megállapodás aláírására került sor. E megállapodás szerint a Verne 9,6 hektár területet bérelt a területen lévő valamennyi berendezéssel, felszereléssel és értéknövelést jelentő beépítéssel együtt. Az izlandi ingatlan-nyilvántartásban 214 247-es nyilvántartási számon szereplő, Valhallarbraut 868, Reykjanesbær címen bejegyzett terület a fentiekben leírtak szerint (lásd: 4. kép) a volt keflavíki légitámaszpont határain belül, a keflavíki nemzetközi repülőtér közelében fekszik. A Verne által megvásárolt mind az öt épület ezen a telephelyen található. A bérbeadás időpontjában a telephely kihasználtsága nem volt teljes körű (lásd: 2. és 3. kép). |
| --- | --- |

(36)

A Verne és az izlandi államkincstár között 2008. május 9-én egy külön területbérleti megállapodás aláírására került sor. E megállapodás szerint a Verne 9,6 hektár területet bérelt a területen lévő valamennyi berendezéssel, felszereléssel és értéknövelést jelentő beépítéssel együtt. Az izlandi ingatlan-nyilvántartásban 214 247-es nyilvántartási számon szereplő, Valhallarbraut 868, Reykjanesbær címen bejegyzett terület a fentiekben leírtak szerint (lásd: 4. kép) a volt keflavíki légitámaszpont határain belül, a keflavíki nemzetközi repülőtér közelében fekszik. A Verne által megvásárolt mind az öt épület ezen a telephelyen található. A bérbeadás időpontjában a telephely kihasználtsága nem volt teljes körű (lásd: 2. és 3. kép).

| (37) | A bérleti megállapodás 99 évre szól. A telephely teljes bérleti díja korrekciós záradék nélkül négyzetméterenként évi 0,8 USD (80 amerikai cent) volt. Az izlandi hatóságok a hivatalos vizsgálati eljárás alatt arról tájékoztatták a Hatóságot, hogy a területbérleti megállapodás feltételeit 2009. június 30-án módosították, amikor az önkormányzat és a Verne a bérleti díj módosításáról és annak halasztott fizetéséről szóló megállapodást (a továbbiakban: a kiegészítő megállapodás) írt alá. A Hatóság ezért ebben az esetben a kiegészítő megállapodással módosított területbérleti megállapodást értékeli. |
| --- | --- |

(37)

A bérleti megállapodás 99 évre szól. A telephely teljes bérleti díja korrekciós záradék nélkül négyzetméterenként évi 0,8 USD (80 amerikai cent) volt. Az izlandi hatóságok a hivatalos vizsgálati eljárás alatt arról tájékoztatták a Hatóságot, hogy a területbérleti megállapodás feltételeit 2009. június 30-án módosították, amikor az önkormányzat és a Verne a bérleti díj módosításáról és annak halasztott fizetéséről szóló megállapodást (a továbbiakban: a kiegészítő megállapodás) írt alá. A Hatóság ezért ebben az esetben a kiegészítő megállapodással módosított területbérleti megállapodást értékeli.

| (38) | A kiegészítő bérleti megállapodás 2010. április 1-jéig bérleti díj alóli mentességet ír elő. Az újratárgyalt éves bérleti díj négyzetméterenként 60 ISK, amelyet az izlandi építésiköltség-indexszel indexálnak. |
| --- | --- |

(38)

A kiegészítő bérleti megállapodás 2010. április 1-jéig bérleti díj alóli mentességet ír elő. Az újratárgyalt éves bérleti díj négyzetméterenként 60 ISK, amelyet az izlandi építésiköltség-indexszel indexálnak.

Image

3.4.   Az engedélyezési és díjmegállapodás

| (39) | 2009. november 4-én a Verne és az önkormányzat megállapodást (a továbbiakban: az engedélyezési és díjmegállapodás) írt alá többek között a következőkkel kapcsolatos törvényi szabályozás alóli mentességekről:






  — | önkormányzati ingatlanadó és |
| --- | --- | --- |

(39)

2009. november 4-én a Verne és az önkormányzat megállapodást (a továbbiakban: az engedélyezési és díjmegállapodás) írt alá többek között a következőkkel kapcsolatos törvényi szabályozás alóli mentességekről:

—

önkormányzati ingatlanadó és

| — | önkormányzati útépítési adó. |
| --- | --- |

—

önkormányzati útépítési adó.

| (40) | Az engedélyezési és díjmegállapodás az eltérésekre vonatkozóan nem ír elő időkorlátot. |
| --- | --- |

(40)

Az engedélyezési és díjmegállapodás az eltérésekre vonatkozóan nem ír elő időkorlátot.

| (41) | Az izlandi hatóságoktól származó információk szerint az engedélyezési és díjmegállapodás 2009 elején lépett hatályba annak ellenére, hogy aláírására 2009. november 4-ig nem került sor. (25) |
| --- | --- |

(41)

Az izlandi hatóságoktól származó információk szerint az engedélyezési és díjmegállapodás 2009 elején lépett hatályba annak ellenére, hogy aláírására 2009. november 4-ig nem került sor. (25)

9.1.1.   Az e határozat hatálya alá tartozó, az önkormányzati adókra vonatkozó izlandi jogszabályok

| (42) | Az izlandi jogszabályok szerint minden ingatlanra (földterületre és épületre, többek között ipari ingatlanokra) évente önkormányzati ingatlanadót (fasteignaskattur) (26) vetnek ki, amelynek alapja az ingatlan előző év december 31-i, az ingatlan-nyilvántartásról és -értékelésről szóló 6/2001. törvény szerinti értéke. |
| --- | --- |

(42)

Az izlandi jogszabályok szerint minden ingatlanra (földterületre és épületre, többek között ipari ingatlanokra) évente önkormányzati ingatlanadót (fasteignaskattur) (26) vetnek ki, amelynek alapja az ingatlan előző év december 31-i, az ingatlan-nyilvántartásról és -értékelésről szóló 6/2001. törvény szerinti értéke.

| (43) | Az önkormányzati bevételi forrásokról szóló 4/1995. törvény 4. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az adót az ingatlan tulajdonosa fizeti meg, kivéve a bérelt földterület esetében, amikor az adó a használót (a bérlőt) terheli. |
| --- | --- |

(43)

Az önkormányzati bevételi forrásokról szóló 4/1995. törvény 4. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az adót az ingatlan tulajdonosa fizeti meg, kivéve a bérelt földterület esetében, amikor az adó a használót (a bérlőt) terheli.

| (44) | A 4/1995. törvény 3. cikke szerint az adó alapja az ingatlannak az izlandi hivatalos statisztikai adatok központja, az izlandi földhivatal (Þjóðskrá Íslands) által az ingatlan-nyilvántartásról és -értékelésről szóló 6/2001. törvény alapján megállapított értéke, az adó egyes önkormányzatok által évente meghatározott mértéke pedig nullától az ingatlan hivatalos értékének legfeljebb 1,65 %-áig terjedhet. Az izlandi hatóságoktól származó információk szerint a Reykjanesbær területén alkalmazandó adó mértéke 1,65 %. Minden meglévő épületre (és földterületre) önkormányzati ingatlanadót vetnek ki. Új épületekre és bővítésekre az adót a 6/2001. törvény alapján történő értékbecslést követően vetik ki. |
| --- | --- |

(44)

A 4/1995. törvény 3. cikke szerint az adó alapja az ingatlannak az izlandi hivatalos statisztikai adatok központja, az izlandi földhivatal (Þjóðskrá Íslands) által az ingatlan-nyilvántartásról és -értékelésről szóló 6/2001. törvény alapján megállapított értéke, az adó egyes önkormányzatok által évente meghatározott mértéke pedig nullától az ingatlan hivatalos értékének legfeljebb 1,65 %-áig terjedhet. Az izlandi hatóságoktól származó információk szerint a Reykjanesbær területén alkalmazandó adó mértéke 1,65 %. Minden meglévő épületre (és földterületre) önkormányzati ingatlanadót vetnek ki. Új épületekre és bővítésekre az adót a 6/2001. törvény alapján történő értékbecslést követően vetik ki.

| (45) | Az útépítési adóról (gatnagerðargjald) szóló 153/2006. törvény 3. cikke előírja, hogy az útépítési adó olyan egyszeri adó, amelyet az izlandi önkormányzatoknak minden városi térségben ki kell vetniük az ingatlanokra. A 153/2006. törvény szerint az önkormányzatok kötelesek kivetni az adót, és az Izlandi Statisztikai Hivatal által meghatározott hivatalos, négyzetméterenkénti építési költség legfeljebb 15 %-ában meghatározott adómértéket állapíthatnak meg. Az adó alapja a várostervezés vagy a kiadott építési engedélyben az érintett területen engedélyezett építkezés. |
| --- | --- |

(45)

Az útépítési adóról (gatnagerðargjald) szóló 153/2006. törvény 3. cikke előírja, hogy az útépítési adó olyan egyszeri adó, amelyet az izlandi önkormányzatoknak minden városi térségben ki kell vetniük az ingatlanokra. A 153/2006. törvény szerint az önkormányzatok kötelesek kivetni az adót, és az Izlandi Statisztikai Hivatal által meghatározott hivatalos, négyzetméterenkénti építési költség legfeljebb 15 %-ában meghatározott adómértéket állapíthatnak meg. Az adó alapja a várostervezés vagy a kiadott építési engedélyben az érintett területen engedélyezett építkezés.

10.   A törvényi szabályozástól való eltérés a Verne esetében

| (46) | A Verne Valhallarbraut területén fekvő ingatlana tekintetében az engedélyezési és díjmegállapodás az alábbi esetekben a törvényi szabályozástól való eltérésekről rendelkezik:






  a) | a Verne tulajdonában álló vagy általa bérelt valamennyi épület, helyiség és létesítmény után a Vernének (a Reykjanesbær önkormányzata által jelenleg általában alkalmazott) legfeljebb 1,65 % mértékű ingatlanadót kell fizetnie abban az esetben is, ha a jövőben az adókulcs növekedne (27), |
| --- | --- | --- |

(46)

A Verne Valhallarbraut területén fekvő ingatlana tekintetében az engedélyezési és díjmegállapodás az alábbi esetekben a törvényi szabályozástól való eltérésekről rendelkezik:

a)

a Verne tulajdonában álló vagy általa bérelt valamennyi épület, helyiség és létesítmény után a Vernének (a Reykjanesbær önkormányzata által jelenleg általában alkalmazott) legfeljebb 1,65 % mértékű ingatlanadót kell fizetnie abban az esetben is, ha a jövőben az adókulcs növekedne (27),

| b) | az ingatlan-adásvételi megállapodás alapján a Verne által vásárolt ingatlanra kivetett önkormányzati ingatlanadó alapját 1 030 600 000 ISK-ban határozta meg a városvezetés, amely a Verne által vásárolt két nagy raktárépület hivatalos 2008. évi értékének felel meg, és nem veszi figyelembe sem a további három (864., 866. és 872. sz.) épület, sem a bérelt 9,6 ha terület értékét (28), |
| --- | --- |

b)

az ingatlan-adásvételi megállapodás alapján a Verne által vásárolt ingatlanra kivetett önkormányzati ingatlanadó alapját 1 030 600 000 ISK-ban határozta meg a városvezetés, amely a Verne által vásárolt két nagy raktárépület hivatalos 2008. évi értékének felel meg, és nem veszi figyelembe sem a további három (864., 866. és 872. sz.) épület, sem a bérelt 9,6 ha terület értékét (28),

| c) | az önkormányzati ingatlandó-alap izlandi építésiköltség-index alapján történő kiigazítása nem az adásvétel időpontjában, hanem abban a hónapban történik, amikor a Verne megkezdi a fogyasztói műveleteket/az épületet üzembe helyezik (29), |
| --- | --- |

c)

az önkormányzati ingatlandó-alap izlandi építésiköltség-index alapján történő kiigazítása nem az adásvétel időpontjában, hanem abban a hónapban történik, amikor a Verne megkezdi a fogyasztói műveleteket/az épületet üzembe helyezik (29),

| d) | a telephelyen a jövőben épülő épületekre kivetett adó alapja i. nem tartalmazza a külső héjazat építési költségeit és ii. négyzetméterenként 85 500 ISK-val alacsonyabb lesz; ezt az adóalapot az izlandi építésiköltség-index alapján attól a hónaptól kezdve indexálják, amikor a Verne megkezdi a fogyasztói műveleteket/az épületet üzembe helyezik (az épület kihasználtsági fokával arányosan), és nem a törvényi szabályozás szerinti adót alkalmazzák, (30) |
| --- | --- |

d)

a telephelyen a jövőben épülő épületekre kivetett adó alapja i. nem tartalmazza a külső héjazat építési költségeit és ii. négyzetméterenként 85 500 ISK-val alacsonyabb lesz; ezt az adóalapot az izlandi építésiköltség-index alapján attól a hónaptól kezdve indexálják, amikor a Verne megkezdi a fogyasztói műveleteket/az épületet üzembe helyezik (az épület kihasználtsági fokával arányosan), és nem a törvényi szabályozás szerinti adót alkalmazzák, (30)

| e) | az ingatlanadó kivetése kizárólag 2011. január 1-jével, nem pedig az épület vásárlásának/a földterület bérlésének időpontjával kezdődik, valamint az engedélyezési és díjmegállapodás hatálybalépésének időpontjában az önkormányzatnak már kifizetett vagy kifizetendő adókkal kapcsolatban a Verne a jövőben fizetendő ingatlanadó ellenében 44 660 298 ISK összegű hitelt kap (31), |
| --- | --- |

e)

az ingatlanadó kivetése kizárólag 2011. január 1-jével, nem pedig az épület vásárlásának/a földterület bérlésének időpontjával kezdődik, valamint az engedélyezési és díjmegállapodás hatálybalépésének időpontjában az önkormányzatnak már kifizetett vagy kifizetendő adókkal kapcsolatban a Verne a jövőben fizetendő ingatlanadó ellenében 44 660 298 ISK összegű hitelt kap (31),

| f) | a Verne a meglévő épületekre kivetett önkormányzati útépítési adó és az ehhez az adóhoz hasonló minden jelenlegi és jövőbeni díj alól mentesül, amennyiben a társaság a telephelyen saját költségére utat épít, |
| --- | --- |

f)

a Verne a meglévő épületekre kivetett önkormányzati útépítési adó és az ehhez az adóhoz hasonló minden jelenlegi és jövőbeni díj alól mentesül, amennyiben a társaság a telephelyen saját költségére utat épít,

| g) | a Verne minden új épületre kivetett útépítési adóból külön 75 %-os adókedvezményt kap, amennyiben a társaság a telephelyen saját költségére utat épít (32). |
| --- | --- |

g)

a Verne minden új épületre kivetett útépítési adóból külön 75 %-os adókedvezményt kap, amennyiben a társaság a telephelyen saját költségére utat épít (32).

3.5.   A villamosenergia-ellátásról szóló szerződés

| (47) | A villamosenergia-ellátásról szóló szerződést a Verne és a Landsvirkjun (a 100 %-ban állami tulajdonban álló nemzeti villamosenergia-ellátó vállalat) 2009. október 22-én írta alá. A Landsvirkjun az ipari miniszter engedélye alapján nagykereskedelmi tevékenységet folytat, amelynek során izlandi szolgáltatók és nagy energiaintenzitású iparágak számára villamos energiát biztosít. Az adatközpont villamosenergia-igényének ellátásához szükséges energiát a Landsvirkjun fogja szállítani. A Landsvirkjun kötelezettséget vállal arra, hogy a Verne számára rendszeresen biztosítja a szükséges, körülbelül legfeljebb [...] mennyiségű villamos energiát. A villamosenergia-ellátásról szóló szerződés 20 évre szól, és további 10 évvel meghosszabbítható. |
| --- | --- |

(47)

A villamosenergia-ellátásról szóló szerződést a Verne és a Landsvirkjun (a 100 %-ban állami tulajdonban álló nemzeti villamosenergia-ellátó vállalat) 2009. október 22-én írta alá. A Landsvirkjun az ipari miniszter engedélye alapján nagykereskedelmi tevékenységet folytat, amelynek során izlandi szolgáltatók és nagy energiaintenzitású iparágak számára villamos energiát biztosít. Az adatközpont villamosenergia-igényének ellátásához szükséges energiát a Landsvirkjun fogja szállítani. A Landsvirkjun kötelezettséget vállal arra, hogy a Verne számára rendszeresen biztosítja a szükséges, körülbelül legfeljebb [...] mennyiségű villamos energiát. A villamosenergia-ellátásról szóló szerződés 20 évre szól, és további 10 évvel meghosszabbítható.

| (48) | A megállapodás szerinti villamosenergia-árak a következők (az árak az átviteli díjakat nem tartalmazzák): | Az első [...]:






  MW-onkénti ár | Időszak |
| --- | --- | --- | --- |
| [...] USD (33) | 2013. december 31-ig |
| [...] USD | 2014. január 1-jétől2016. december 31-ig |
| [...] USD | 2017. január 1-jétől2018. december 31-ig |
| [...] USD | 2019. január 1-jétől a szerződés lejártáig |

(48)

A megállapodás szerinti villamosenergia-árak a következők (az árak az átviteli díjakat nem tartalmazzák):

Az első [...]:

MW-onkénti ár

Időszak

[...] USD (33)

2013. december 31-ig

[...] USD

2014. január 1-jétől2016. december 31-ig

[...] USD

2017. január 1-jétől2018. december 31-ig

[...] USD

2019. január 1-jétől a szerződés lejártáig

| | [...] felüli mennyiség esetében:






  MW-onkénti ár | Mennyiség |
| --- | --- | --- |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW felett |

[...] felüli mennyiség esetében:

MW-onkénti ár

Mennyiség

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW felett

| | Az árak évenkénti kiigazításának mértéke: [...] |
| --- | --- |

Az árak évenkénti kiigazításának mértéke: [...]

| (49) | A villamosenergia-ellátásról szóló szerződés 6. cikke a Verne-re nézve egy úgynevezett „vidd vagy fizess kötelezettséget” (take or pay obligation) tartalmaz. Ez azzal jár, hogy a társaságnak naptári évenként legalább egy bizonyos mennyiségű villamos energiát (a szerződésben meghatározott villamos energia 90 %-át) attól függetlenül ki kell fizetnie, hogy a tényleges éves fogyasztás eléri-e az éves mennyiséget. A szerződésben meghatározott villamos energia mennyiségét a villamosenergia-ellátásról szóló szerződés A. melléklete tartalmazza, amely a(z) [...] években [...]-tól/-től emelkedik. |
| --- | --- |

(49)

A villamosenergia-ellátásról szóló szerződés 6. cikke a Verne-re nézve egy úgynevezett „vidd vagy fizess kötelezettséget” (take or pay obligation) tartalmaz. Ez azzal jár, hogy a társaságnak naptári évenként legalább egy bizonyos mennyiségű villamos energiát (a szerződésben meghatározott villamos energia 90 %-át) attól függetlenül ki kell fizetnie, hogy a tényleges éves fogyasztás eléri-e az éves mennyiséget. A szerződésben meghatározott villamos energia mennyiségét a villamosenergia-ellátásról szóló szerződés A. melléklete tartalmazza, amely a(z) [...] években [...]-tól/-től emelkedik.

4.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKOLÁSA

| (50) | A Hatóság által az eljárás megindításáról szóló határozatban a későbbiekben megszüntetett beruházási megállapodás, valamint az engedélyezési és díjmegállapodás tekintetében a szóban forgó támogatási intézkedések beruházási támogatássá minősítésével, valamint szükségességével és ösztönző hatásával, azaz az azzal a kérdéssel kapcsolatosan kifejtett kételyeken túlmenően, hogy a támogatás ténylegesen hozzájárul-e a kedvezményezett magatartásának olyan irányú megváltoztatásához, hogy az a támogatással érintett régióban hozzon létre beruházást, a Hatóság az eljárás megindításáról szóló határozatban felkérte az izlandi hatóságokat, hogy „nyújtsák be számára a szükséges információkat és indokolást, amelynek alapján a Hatóság értékelni tudja, hogy a(z) [hivatkozott] [...] megállapodások állami támogatással járnak-e”. (34) A hivatkozott megállapodások a következők (35):






  1. | a területbérleti megállapodás, |
| --- | --- | --- |

(50)

A Hatóság által az eljárás megindításáról szóló határozatban a későbbiekben megszüntetett beruházási megállapodás, valamint az engedélyezési és díjmegállapodás tekintetében a szóban forgó támogatási intézkedések beruházási támogatássá minősítésével, valamint szükségességével és ösztönző hatásával, azaz az azzal a kérdéssel kapcsolatosan kifejtett kételyeken túlmenően, hogy a támogatás ténylegesen hozzájárul-e a kedvezményezett magatartásának olyan irányú megváltoztatásához, hogy az a támogatással érintett régióban hozzon létre beruházást, a Hatóság az eljárás megindításáról szóló határozatban felkérte az izlandi hatóságokat, hogy „nyújtsák be számára a szükséges információkat és indokolást, amelynek alapján a Hatóság értékelni tudja, hogy a(z) [hivatkozott] [...] megállapodások állami támogatással járnak-e”. (34) A hivatkozott megállapodások a következők (35):

1.

a területbérleti megállapodás,

| 2. | az ingatlan-adásvételi megállapodás, és |
| --- | --- |

2.

az ingatlan-adásvételi megállapodás, és

| 3. | a villamosenergia-ellátásról szóló szerződés. |
| --- | --- |

3.

a villamosenergia-ellátásról szóló szerződés.

| (51) | A Hatóságnak kétségei támadtak azzal kapcsolatban, hogy e megállapodások alapján a Verne részesül-e olyan támogatásban, amely nem tekinthető összeegyeztethetőnek az EGT-megállapodás állami támogatási szabályaival. |
| --- | --- |

(51)

A Hatóságnak kétségei támadtak azzal kapcsolatban, hogy e megállapodások alapján a Verne részesül-e olyan támogatásban, amely nem tekinthető összeegyeztethetőnek az EGT-megállapodás állami támogatási szabályaival.

5.   AZ IZLANDI HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEINEK ÖSSZEFOGLALÁSA

| (52) | A továbbiakban a Hatóság összegzi az értékelt intézkedésekkel összefüggésben az izlandi hatóságoktól kapott észrevételeket. (36) |
| --- | --- |

(52)

A továbbiakban a Hatóság összegzi az értékelt intézkedésekkel összefüggésben az izlandi hatóságoktól kapott észrevételeket. (36)

5.1.   A területbérleti megállapodásra, a kiegészítő bérleti megállapodásra, az ingatlan-adásvételi megállapodásra és a villamosenergia-ellátásról szóló szerződésre vonatkozó észrevételek

| (53) | Az izlandi hatóságok úgy vélik, hogy a megállapodások szokásos piaci feltételek szerinti kereskedelmi feltételekre vonatkoznak, és nem járnak állami támogatással. |
| --- | --- |

(53)

Az izlandi hatóságok úgy vélik, hogy a megállapodások szokásos piaci feltételek szerinti kereskedelmi feltételekre vonatkoznak, és nem járnak állami támogatással.

| (54) | Először is a területbérleti megállapodással kapcsolatban az izlandi hatóságok kifejtették, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban említett, a kizárólagosságra vonatkozó rendelkezés (37) nem Izland egész területére, hanem csak a keflavíki térségre vonatkozik. Az izlandi hatóságok hozzáteszik továbbá, hogy a rendelkezést az izlandi induló beruházások ösztönzéséről szóló 99/2010. törvény alapján kidolgozott általános támogatási program operatív rendelkezéseinek figyelembevételével kell értelmezni. Az izlandi hatóságok a Hatóság számára a hivatalos vizsgálat során benyújtott kiegészítő megállapodás alapján felszámított bérleti díjjal kapcsolatban azzal érvelnek, hogy a földterület bérleti díja a piaci árakat tükrözi, és arra hivatkoznak, hogy az önkormányzatok általában évente a földterület hivatalos értékének 1–2 %-át számítják fel, miközben a szóban forgó esetben a bérleti díj 2011-ben 3 % feletti. |
| --- | --- |

(54)

Először is a területbérleti megállapodással kapcsolatban az izlandi hatóságok kifejtették, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban említett, a kizárólagosságra vonatkozó rendelkezés (37) nem Izland egész területére, hanem csak a keflavíki térségre vonatkozik. Az izlandi hatóságok hozzáteszik továbbá, hogy a rendelkezést az izlandi induló beruházások ösztönzéséről szóló 99/2010. törvény alapján kidolgozott általános támogatási program operatív rendelkezéseinek figyelembevételével kell értelmezni. Az izlandi hatóságok a Hatóság számára a hivatalos vizsgálat során benyújtott kiegészítő megállapodás alapján felszámított bérleti díjjal kapcsolatban azzal érvelnek, hogy a földterület bérleti díja a piaci árakat tükrözi, és arra hivatkoznak, hogy az önkormányzatok általában évente a földterület hivatalos értékének 1–2 %-át számítják fel, miközben a szóban forgó esetben a bérleti díj 2011-ben 3 % feletti.

| (55) | Másodszor, az ingatlan-adásvételi szerződés vonatkozásában az izlandi hatóságok azzal érveltek, hogy az ingatlant nyilvánosan meghirdették, és az eladási ár a piaci árakat tükrözte, amely figyelembe vette az épületek állapotát és az ingatlanpiacon az amerikai haditengerészet térségből történő kivonulása után megjelent többletkínálatot. Az izlandi hatóságok az egyik épületre vonatkozóan egy 2007. április 23-i szakértői értékelést, valamint egy ugyanilyen keltezésű, harmadik féltől érkezett ajánlatot is benyújtottak. A szakértői értékelésben szereplő összeg közel kétszerese az ajánlat összegének, amely az értesülések szerint elutasításra került. Ezenkívül a hivatalos vizsgálati eljárás vége felé a Hatóság a szóban forgó területre vonatkozóan megjelent valamennyi hirdetés másolatát megkapta. Annak igazolására, hogy az ingatlanra vonatkozó megállapodások piaci feltételek szerint születtek, az izlandi hatóságok benyújtották a KADECO (Keflavík Repülőtér-fejlesztési Társaság) vezérigazgatójának levelét, a szakértői értékelést, a későbbiekben a Verne számára értékesített épületek egyikére vonatkozó ajánlatot és az ingatlanok fényképét. Az izlandi hatóságok úgy vélik, hogy ennek megfelelően az ingatlan-adásvétel esetében alkalmazott kiválasztási és odaítélési eljárások (közbeszerzési eljárások) összhangban állnak a szóban forgó típusú megállapodással kapcsolatban Izlandon alkalmazott szokásos szabályozási és kereskedelmi gyakorlattal. Az izlandi hatóságok véleménye szerint tehát nincs szó államhoz kapcsolódó forrásokból származó, államnak betudható támogatásról, amelyet ebben a konkrét esetben figyelembe kellene venni. |
| --- | --- |

(55)

Másodszor, az ingatlan-adásvételi szerződés vonatkozásában az izlandi hatóságok azzal érveltek, hogy az ingatlant nyilvánosan meghirdették, és az eladási ár a piaci árakat tükrözte, amely figyelembe vette az épületek állapotát és az ingatlanpiacon az amerikai haditengerészet térségből történő kivonulása után megjelent többletkínálatot. Az izlandi hatóságok az egyik épületre vonatkozóan egy 2007. április 23-i szakértői értékelést, valamint egy ugyanilyen keltezésű, harmadik féltől érkezett ajánlatot is benyújtottak. A szakértői értékelésben szereplő összeg közel kétszerese az ajánlat összegének, amely az értesülések szerint elutasításra került. Ezenkívül a hivatalos vizsgálati eljárás vége felé a Hatóság a szóban forgó területre vonatkozóan megjelent valamennyi hirdetés másolatát megkapta. Annak igazolására, hogy az ingatlanra vonatkozó megállapodások piaci feltételek szerint születtek, az izlandi hatóságok benyújtották a KADECO (Keflavík Repülőtér-fejlesztési Társaság) vezérigazgatójának levelét, a szakértői értékelést, a későbbiekben a Verne számára értékesített épületek egyikére vonatkozó ajánlatot és az ingatlanok fényképét. Az izlandi hatóságok úgy vélik, hogy ennek megfelelően az ingatlan-adásvétel esetében alkalmazott kiválasztási és odaítélési eljárások (közbeszerzési eljárások) összhangban állnak a szóban forgó típusú megállapodással kapcsolatban Izlandon alkalmazott szokásos szabályozási és kereskedelmi gyakorlattal. Az izlandi hatóságok véleménye szerint tehát nincs szó államhoz kapcsolódó forrásokból származó, államnak betudható támogatásról, amelyet ebben a konkrét esetben figyelembe kellene venni.

| (56) | A Verne és a Landsvirkjun közötti, villamosenergia-ellátásról szóló szerződés, valamint az e szerződés és a felek között 2008-ban létrejött, a(z) ([...] szóló) előző szerződéssel való kapcsolata tekintetében, amelynek a helyébe a villamosenergia-ellátásról szóló, értékelés alatt álló szerződés lépett, az izlandi hatóságok kifejtették, hogy az eredeti szerződés újratárgyalását az indokolta, hogy a Verne a gazdasági válság és az annak nyomán kialakult késedelmek miatt nem tudta teljesíteni a Landsvirkjunnal szembeni kötelezettségeit. A szerződés második változata lehetővé tette, hogy amennyiben az külső körülmények indokolják, a Verne csökkentse a Landsvirkjunnal szembeni összes kötelezettségét, mely esetben azonban a Vernének a további kapacitáshoz való hozzáférés elvesztését jelentő szankcióval kell számolnia. Az izlandi hatóságok véleménye szerint a szerződést szokásos piaci feltételekkel kötötték meg. |
| --- | --- |

(56)

A Verne és a Landsvirkjun közötti, villamosenergia-ellátásról szóló szerződés, valamint az e szerződés és a felek között 2008-ban létrejött, a(z) ([...] szóló) előző szerződéssel való kapcsolata tekintetében, amelynek a helyébe a villamosenergia-ellátásról szóló, értékelés alatt álló szerződés lépett, az izlandi hatóságok kifejtették, hogy az eredeti szerződés újratárgyalását az indokolta, hogy a Verne a gazdasági válság és az annak nyomán kialakult késedelmek miatt nem tudta teljesíteni a Landsvirkjunnal szembeni kötelezettségeit. A szerződés második változata lehetővé tette, hogy amennyiben az külső körülmények indokolják, a Verne csökkentse a Landsvirkjunnal szembeni összes kötelezettségét, mely esetben azonban a Vernének a további kapacitáshoz való hozzáférés elvesztését jelentő szankcióval kell számolnia. Az izlandi hatóságok véleménye szerint a szerződést szokásos piaci feltételekkel kötötték meg.

5.2.   Beruházási támogatás, illetve működési támogatás

| (57) | Az izlandi hatóságok véleménye szerint a Hatóság az alumíniumkohók ügyében (38) képviselt álláspontra jutott, miszerint a szóban forgó támogatás akkor lenne beruházási támogatásnak tekinthető, ha a támogatás meghatározott projektek végrehajtásához kapcsolható, a támogatást a régiót érintő beruházás alapján nyújtják, számszerűsíthető, és ismert a régióban befektetett összeg százalékában kifejezett felső határ. |
| --- | --- |

(57)

Az izlandi hatóságok véleménye szerint a Hatóság az alumíniumkohók ügyében (38) képviselt álláspontra jutott, miszerint a szóban forgó támogatás akkor lenne beruházási támogatásnak tekinthető, ha a támogatás meghatározott projektek végrehajtásához kapcsolható, a támogatást a régiót érintő beruházás alapján nyújtják, számszerűsíthető, és ismert a régióban befektetett összeg százalékában kifejezett felső határ.

| (58) | Ezenkívül az izlandi hatóságok megjegyzik, hogy a Hatóság arra hivatkozott, hogy az üzleti adózásról szóló iránymutatása (39) 4. cikkének (3) és (4) bekezdésében meghatározott átláthatósági követelmények teljesültek; más szóval a nyújtott előny számszerűsíthető, és arányos azokkal a korlátozásokkal, amelyek ellensúlyozására irányult. |
| --- | --- |

(58)

Ezenkívül az izlandi hatóságok megjegyzik, hogy a Hatóság arra hivatkozott, hogy az üzleti adózásról szóló iránymutatása (39) 4. cikkének (3) és (4) bekezdésében meghatározott átláthatósági követelmények teljesültek; más szóval a nyújtott előny számszerűsíthető, és arányos azokkal a korlátozásokkal, amelyek ellensúlyozására irányult.

| (59) | Ezenkívül az izlandi hatóságok úgy vélték, hogy amennyiben az eredetileg tervezett teljes beruházási költség esetlegesen nem éri el a tervezett 726 millió USD-t, mind a támogatás teljes összegének felső határa, mind az állami támogatás teljes összege arányosan csökken. Az izlandi hatóságok szerint a bevezetett mechanizmus célja annak garantálása, hogy az alkalmazandó támogatásintenzitás biztosítható-e abban az esetben, ha a beruházási költség a becsléseknél alacsonyabb, és ha igen, mi ennek a módja. |
| --- | --- |

(59)

Ezenkívül az izlandi hatóságok úgy vélték, hogy amennyiben az eredetileg tervezett teljes beruházási költség esetlegesen nem éri el a tervezett 726 millió USD-t, mind a támogatás teljes összegének felső határa, mind az állami támogatás teljes összege arányosan csökken. Az izlandi hatóságok szerint a bevezetett mechanizmus célja annak garantálása, hogy az alkalmazandó támogatásintenzitás biztosítható-e abban az esetben, ha a beruházási költség a becsléseknél alacsonyabb, és ha igen, mi ennek a módja.

5.3.   A felfüggesztési rendelkezés

| (60) | Az izlandi hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeikben kijelentették, hogy az egyetlen már hatályba lépett előny az, hogy az engedélyezési és díjmegállapodás feltételei alapján az önkormányzat elengedte az önkormányzati adókat. Az izlandi hatóságok szerint a Verne ezzel kapcsolatban kötelezettséget vállalt arra, hogy a fennmaradó összegeket visszafizeti az önkormányzatnak. Az izlandi hatóságok kötelezettséget vállalnak annak ellenőrzésére, hogy ez megtörténjen, és kellő időben jelentik a Hatóságnak a vonatkozó (a kamatokat is tartalmazó) összeg hiánytalan megfizetését. Az izlandi hatóságok azonban azt javasolják, hogy a tervezett visszafizetést halasszák el mindaddig, amíg a Hatóság ez ügyben meghozza végleges határozatát. |
| --- | --- |

(60)

Az izlandi hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeikben kijelentették, hogy az egyetlen már hatályba lépett előny az, hogy az engedélyezési és díjmegállapodás feltételei alapján az önkormányzat elengedte az önkormányzati adókat. Az izlandi hatóságok szerint a Verne ezzel kapcsolatban kötelezettséget vállalt arra, hogy a fennmaradó összegeket visszafizeti az önkormányzatnak. Az izlandi hatóságok kötelezettséget vállalnak annak ellenőrzésére, hogy ez megtörténjen, és kellő időben jelentik a Hatóságnak a vonatkozó (a kamatokat is tartalmazó) összeg hiánytalan megfizetését. Az izlandi hatóságok azonban azt javasolják, hogy a tervezett visszafizetést halasszák el mindaddig, amíg a Hatóság ez ügyben meghozza végleges határozatát.

5.4.   Az eredetileg tervezett támogatás szükségessége és ösztönző hatása – az izlandi hatóságoknak a bejelentés visszavonása előtti érvelése szerint

5.4.1.   A Verne eredeti beruházási döntésének háttere

| (61) | Az izlandi hatóságok kijelentik, hogy 2007-ben összehangolt kormányzati politika indult annak érdekében, hogy külföldi befektetőket vonzzanak az izlandi adatközponttal kapcsolatos üzletágba. Az üzleti vállalkozások izlandi letelepedésének legfontosabb indokaként Izland Európa és Észak-Amerika közötti földrajzi fekvését, a nettó jövedelem 15 %-ára korlátozódó adóstruktúráját, hatalmas megújuló környezetbarát erőforrásait és hűvös éghajlatát emelték ki. |
| --- | --- |

(61)

Az izlandi hatóságok kijelentik, hogy 2007-ben összehangolt kormányzati politika indult annak érdekében, hogy külföldi befektetőket vonzzanak az izlandi adatközponttal kapcsolatos üzletágba. Az üzleti vállalkozások izlandi letelepedésének legfontosabb indokaként Izland Európa és Észak-Amerika közötti földrajzi fekvését, a nettó jövedelem 15 %-ára korlátozódó adóstruktúráját, hatalmas megújuló környezetbarát erőforrásait és hűvös éghajlatát emelték ki.

| (62) | Az izlandi hatóságok állításuk szerint a 2006 szeptemberében kiürített egykori katonai támaszpontot a regionális fejlődésre gyakorolt lehetséges hatása miatt hathatós támogatásban részesítették. Az izlandi hatóságok a Vernével folytatott tárgyalásaik során szorgalmazták, hogy a társaság az adatközpont létrehozására irányuló projekt helyszínéül ezt a telephelyet használja. Ebben a tekintetben azt remélték, hogy a telephely fejlesztése előtt álló valamennyi természetes akadályt felülmúlja, hogy a telephelyen már van néhány felújítható épület, valamint közel van a nemzetközi repülőtér. |
| --- | --- |

(62)

Az izlandi hatóságok állításuk szerint a 2006 szeptemberében kiürített egykori katonai támaszpontot a regionális fejlődésre gyakorolt lehetséges hatása miatt hathatós támogatásban részesítették. Az izlandi hatóságok a Vernével folytatott tárgyalásaik során szorgalmazták, hogy a társaság az adatközpont létrehozására irányuló projekt helyszínéül ezt a telephelyet használja. Ebben a tekintetben azt remélték, hogy a telephely fejlesztése előtt álló valamennyi természetes akadályt felülmúlja, hogy a telephelyen már van néhány felújítható épület, valamint közel van a nemzetközi repülőtér.

| (63) | Az izlandi hatóságok véleménye szerint az eredetileg tervezett adatközpont a Reykjanes-félsziget térségében igen kedvező hatást gyakorolt volna a foglalkoztatásra. A Verne eredeti tervében előrejelzett foglalkoztatási szint a teljes körű működés időszakában elérte volna a 180–220 főt egy olyan térségben, ahol 2009. október 30-án a munkaerő létszáma 12 613 főt tett ki, a munkanélküliségi ráta pedig nem sokkal maradt el a 13 %-tól. Az izlandi hatóságok állítása szerint továbbá az újonnan alkalmazottak jelentős arányban szakképzett munkavállalók lennének. Az izlandi hatóságok kijelentették továbbá, hogy az eredetileg tervezett projekt az informatikai iparágak Izlandra vonzásával jelentősen hozzájárulna a térség és általában Izland ipari diverzifikációjához. |
| --- | --- |

(63)

Az izlandi hatóságok véleménye szerint az eredetileg tervezett adatközpont a Reykjanes-félsziget térségében igen kedvező hatást gyakorolt volna a foglalkoztatásra. A Verne eredeti tervében előrejelzett foglalkoztatási szint a teljes körű működés időszakában elérte volna a 180–220 főt egy olyan térségben, ahol 2009. október 30-án a munkaerő létszáma 12 613 főt tett ki, a munkanélküliségi ráta pedig nem sokkal maradt el a 13 %-tól. Az izlandi hatóságok állítása szerint továbbá az újonnan alkalmazottak jelentős arányban szakképzett munkavállalók lennének. Az izlandi hatóságok kijelentették továbbá, hogy az eredetileg tervezett projekt az informatikai iparágak Izlandra vonzásával jelentősen hozzájárulna a térség és általában Izland ipari diverzifikációjához.

| (64) | Az izlandi hatóságok véleménye szerint továbbá, amikor a Verne 2007-ben meghozta eredeti döntését, hogy Izlandon ruház be, az izlandi megújuló energiaforrásokhoz kapcsolódó nyilvánvaló érdeken túl döntést az az általános benyomása indokolta, hogy Izland vállalkozási és politikai szempontból stabil környezetet kínál. A stabilitás az izlandi hatóságok szerint mind a befektetők, mind az ügyfelek esetében előfeltétele annak, hogy ilyen jellegű hosszú távú kötelezettségeket vállaljanak a nagykereskedelmi adatközpont iparágban. Az izlandi hatóságok véleménye szerint a nagykereskedelmi adatközpontok ügyfelei általában 10–20 évre szóló bérleti szerződést írnak alá, az adatközpontok befektetői pedig üzleti terveik megvalósításához legalább 15 éves befektetési időtávra tekintenek előre. A 2008-as gazdasági összeomlást követően az izlandi üzleti környezet bizonytalanná vált. |
| --- | --- |

(64)

Az izlandi hatóságok véleménye szerint továbbá, amikor a Verne 2007-ben meghozta eredeti döntését, hogy Izlandon ruház be, az izlandi megújuló energiaforrásokhoz kapcsolódó nyilvánvaló érdeken túl döntést az az általános benyomása indokolta, hogy Izland vállalkozási és politikai szempontból stabil környezetet kínál. A stabilitás az izlandi hatóságok szerint mind a befektetők, mind az ügyfelek esetében előfeltétele annak, hogy ilyen jellegű hosszú távú kötelezettségeket vállaljanak a nagykereskedelmi adatközpont iparágban. Az izlandi hatóságok véleménye szerint a nagykereskedelmi adatközpontok ügyfelei általában 10–20 évre szóló bérleti szerződést írnak alá, az adatközpontok befektetői pedig üzleti terveik megvalósításához legalább 15 éves befektetési időtávra tekintenek előre. A 2008-as gazdasági összeomlást követően az izlandi üzleti környezet bizonytalanná vált.

5.4.2.   A kormányzati költségvetési politikára nehezedő elkerülhetetlen nyomás

| (65) | Az izlandi hatóságok úgy vélik, hogy 2008 végén, amikor a gazdasági összeomlás elérte Izlandot, a gazdasági egyensúly megállíthatatlanul felbomlott. Ilyen körülmények között a kormánynak számos adót meg kellett emelnie. A társasági jövedelemadó mértékét például 2010 januárjában 15 %-ról 18 %-ra emelte. (40) Az izlandi hatóságok kijelentették továbbá, hogy az Izlandot sújtó recesszióból való teljes kilábalás nem lesz egyenletes, mértéke és időtartama pedig bizonytalan. Ezért bizonyossággal nem jelenthető ki előre, hogy az adózásban nem lesznek további változások. |
| --- | --- |

(65)

Az izlandi hatóságok úgy vélik, hogy 2008 végén, amikor a gazdasági összeomlás elérte Izlandot, a gazdasági egyensúly megállíthatatlanul felbomlott. Ilyen körülmények között a kormánynak számos adót meg kellett emelnie. A társasági jövedelemadó mértékét például 2010 januárjában 15 %-ról 18 %-ra emelte. (40) Az izlandi hatóságok kijelentették továbbá, hogy az Izlandot sújtó recesszióból való teljes kilábalás nem lesz egyenletes, mértéke és időtartama pedig bizonytalan. Ezért bizonyossággal nem jelenthető ki előre, hogy az adózásban nem lesznek további változások.

| (66) | Az izlandi hatóságok továbbá úgy vélték, hogy tekintettel a gazdasági válságot követő bizonytalan üzleti környezetre, nem lett volna reális azt várni a Vernétől, hogy tervezett beruházását úgy folytassa, mintha a helyzet változatlan lett volna. Mivel élettartama során az adatközpont kapacitásának növekedése a meglévő adatközponti szolgáltatások bővüléséhez kapcsolódik, ésszerűtlen lenne arra számítani, hogy a Verne folytatja azt a jelenlegi izlandi beruházását, amelyet egészen más gazdasági körülmények között indított el. |
| --- | --- |

(66)

Az izlandi hatóságok továbbá úgy vélték, hogy tekintettel a gazdasági válságot követő bizonytalan üzleti környezetre, nem lett volna reális azt várni a Vernétől, hogy tervezett beruházását úgy folytassa, mintha a helyzet változatlan lett volna. Mivel élettartama során az adatközpont kapacitásának növekedése a meglévő adatközponti szolgáltatások bővüléséhez kapcsolódik, ésszerűtlen lenne arra számítani, hogy a Verne folytatja azt a jelenlegi izlandi beruházását, amelyet egészen más gazdasági körülmények között indított el.

5.4.3.   A befektetői bizalomra gyakorolt hatás

| (67) | Az izlandi hatóságok véleménye szerint a pénzügyi válság eseményei Izlandon olyan vis maior helyzetet teremtettek, amely radikálisan megváltoztatta a befektetők és az ügyfelek Izlanddal kapcsolatos elképzeléseit. Összefoglalva: ez a helyzet azt eredményezte, hogy Izland a külföldi befektetések szempontjából – legalábbis rövid és középtávon – nem tartozik a vonzó helyek közé. |
| --- | --- |

(67)

Az izlandi hatóságok véleménye szerint a pénzügyi válság eseményei Izlandon olyan vis maior helyzetet teremtettek, amely radikálisan megváltoztatta a befektetők és az ügyfelek Izlanddal kapcsolatos elképzeléseit. Összefoglalva: ez a helyzet azt eredményezte, hogy Izland a külföldi befektetések szempontjából – legalábbis rövid és középtávon – nem tartozik a vonzó helyek közé.

| (68) | Az izlandi hatóságok úgy vélték, hogy a súlyos gazdasági válság jelentős befolyást gyakorolt az adatközpont ügyfeleire és befektetőire. Példaként említik a CDS-felárakat, amelyekkel 2008 nagy részében 200 bázispont körül kereskedtek, és amelyek a pénzügyi válság közeledtével jóval 1 000 bázispont fölé emelkedtek. Az izlandi hatóságok megjegyzik, hogy ilyen körülmények között a Verne és befektetői úgy érezték, hogy annak igazolására, hogy ügyfeleik és befektetőik számára fenntartható egy bizonyos stabilitást mutató gazdasági környezet, nincs más választásuk, mint hogy kötelezettségvállalást kérjenek az izlandi kormánytól. Az izlandi hatóságok értesülése szerint a potenciális nagyfelhasználók, például az IBM és a Morgan Stanley felhívták a Verne figyelmét arra, hogy amennyiben az üzleti környezet nem stabilizálható, nem lesz más választásuk, mint elhalasztani az izlandi befektetésre vonatkozó döntésüket. A Verne ezért felismerte, hogy az ügyfelek kötelezettségvállalásainak és a jövőbeni befektetői tőkének biztosítása érdekében rendkívüli intézkedésekre van szükség. |
| --- | --- |

(68)

Az izlandi hatóságok úgy vélték, hogy a súlyos gazdasági válság jelentős befolyást gyakorolt az adatközpont ügyfeleire és befektetőire. Példaként említik a CDS-felárakat, amelyekkel 2008 nagy részében 200 bázispont körül kereskedtek, és amelyek a pénzügyi válság közeledtével jóval 1 000 bázispont fölé emelkedtek. Az izlandi hatóságok megjegyzik, hogy ilyen körülmények között a Verne és befektetői úgy érezték, hogy annak igazolására, hogy ügyfeleik és befektetőik számára fenntartható egy bizonyos stabilitást mutató gazdasági környezet, nincs más választásuk, mint hogy kötelezettségvállalást kérjenek az izlandi kormánytól. Az izlandi hatóságok értesülése szerint a potenciális nagyfelhasználók, például az IBM és a Morgan Stanley felhívták a Verne figyelmét arra, hogy amennyiben az üzleti környezet nem stabilizálható, nem lesz más választásuk, mint elhalasztani az izlandi befektetésre vonatkozó döntésüket. A Verne ezért felismerte, hogy az ügyfelek kötelezettségvállalásainak és a jövőbeni befektetői tőkének biztosítása érdekében rendkívüli intézkedésekre van szükség.

| (69) | Az ösztönző hatással kapcsolatban az izlandi hatóságok úgy vélik, hogy egy olyan kisméretű magántőke-befektetési vállalkozástól, mint a Verne, azt várni, hogy részletes dokumentációt készítsen a körülményekben bekövetkező nyilvánvaló, azonnali és radikális változásról, nehezen egyeztethetők össze a kisméretű befektetési vállalkozások gyakorlati döntéshozatalának módjával. Az izlandi hatóságok megjegyzik továbbá, hogy a Verne maroknyi felső vezetéssel és alkalmazottal működő kisvállalkozás és befektetői csoport, akiket személyes kapcsolatok fűznek a Verne izlandi beruházását megelőző adatközpont-projektekhez. Ezenkívül a támogatás iránti igényre vonatkozó határozattal kapcsolatos igazgatósági ülések jegyzőkönyveinek és más hivatalos dokumentumoknak a hiánya nem jelenti azt, hogy a Verne vagy befektetői ne vették volna komolyan a támogatás iránti igényt, vagy ne lettek volna meggyőződve arról, hogy a támogatásra szükség volt. |
| --- | --- |

(69)

Az ösztönző hatással kapcsolatban az izlandi hatóságok úgy vélik, hogy egy olyan kisméretű magántőke-befektetési vállalkozástól, mint a Verne, azt várni, hogy részletes dokumentációt készítsen a körülményekben bekövetkező nyilvánvaló, azonnali és radikális változásról, nehezen egyeztethetők össze a kisméretű befektetési vállalkozások gyakorlati döntéshozatalának módjával. Az izlandi hatóságok megjegyzik továbbá, hogy a Verne maroknyi felső vezetéssel és alkalmazottal működő kisvállalkozás és befektetői csoport, akiket személyes kapcsolatok fűznek a Verne izlandi beruházását megelőző adatközpont-projektekhez. Ezenkívül a támogatás iránti igényre vonatkozó határozattal kapcsolatos igazgatósági ülések jegyzőkönyveinek és más hivatalos dokumentumoknak a hiánya nem jelenti azt, hogy a Verne vagy befektetői ne vették volna komolyan a támogatás iránti igényt, vagy ne lettek volna meggyőződve arról, hogy a támogatásra szükség volt.

| (70) | Az izlandi hatóságok úgy vélik, hogy az ösztönző hatással kapcsolatos ítélkezési gyakorlatban semmi sem utal arra, hogy a „tartalom elsődlegessége a formával szemben” elve ne élvezzen elsőbbséget. Az izlandi hatóságok a Hatóság által az eljárás megindításáról szóló határozatban hivatkozott Kronoply-ügyben (41) vagy a Freistaat Sachsen-ügyben (42) semmi olyat nem találnak, amely ennek ellenkezőjére utalna. |
| --- | --- |

(70)

Az izlandi hatóságok úgy vélik, hogy az ösztönző hatással kapcsolatos ítélkezési gyakorlatban semmi sem utal arra, hogy a „tartalom elsődlegessége a formával szemben” elve ne élvezzen elsőbbséget. Az izlandi hatóságok a Hatóság által az eljárás megindításáról szóló határozatban hivatkozott Kronoply-ügyben (41) vagy a Freistaat Sachsen-ügyben (42) semmi olyat nem találnak, amely ennek ellenkezőjére utalna.

| (71) | Az izlandi hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeikben kifejtették, hogy a Hatóság jelentős mértékben figyelmen kívül hagyja, hogy a Verne egy induló vállalkozásban játszott tőkebefektetői szerepe nem eredményezi azt, hogy üzleti tervezését illetően formalista megközelítést alkalmaz. Az izlandi hatóságok megjegyzik továbbá, hogy a nemzetközi ügyfeleknek szánt adatközponti szolgáltatások nyújtása terén jelenleg a Vernének nincsenek közvetlen versenytársai. |
| --- | --- |

(71)

Az izlandi hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeikben kifejtették, hogy a Hatóság jelentős mértékben figyelmen kívül hagyja, hogy a Verne egy induló vállalkozásban játszott tőkebefektetői szerepe nem eredményezi azt, hogy üzleti tervezését illetően formalista megközelítést alkalmaz. Az izlandi hatóságok megjegyzik továbbá, hogy a nemzetközi ügyfeleknek szánt adatközponti szolgáltatások nyújtása terén jelenleg a Vernének nincsenek közvetlen versenytársai.

5.5.   Szelektivitás és a versenyhelyzet torzulásai

| (72) | Az izlandi hatóságok véleménye szerint a Hatóságnak az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtett, a támogatás szelektivitásával kapcsolatos álláspontja nem egyezik az ő helyzetmegítélésükkel. |
| --- | --- |

(72)

Az izlandi hatóságok véleménye szerint a Hatóságnak az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtett, a támogatás szelektivitásával kapcsolatos álláspontja nem egyezik az ő helyzetmegítélésükkel.

| (73) | Először is az izlandi hatóságok szerint a szelektivitást a tények nem igazolják, mivel:






  — | a piacgazdasági befektető elve a Hatóság által azonosított számos állami támogatási intézkedés esetében megvalósult; |
| --- | --- | --- |

(73)

Először is az izlandi hatóságok szerint a szelektivitást a tények nem igazolják, mivel:

—

a piacgazdasági befektető elve a Hatóság által azonosított számos állami támogatási intézkedés esetében megvalósult;

| — | az ösztönzésről szóló jogszabály szerint (43) a Vernére kiterjedő intézkedési paletta előnyeit minden lehetséges újonnan belépő piaci szereplő élvezheti; |
| --- | --- |

—

az ösztönzésről szóló jogszabály szerint (43) a Vernére kiterjedő intézkedési paletta előnyeit minden lehetséges újonnan belépő piaci szereplő élvezheti;

| — | a Reykjanesbær térségben található ingatlan-adásvétel nyomán kialakuló üzleti és cégérték megőrzése érdekében a Vernének biztosított „kizárólagosság” mind feltételei, mind időtartama szempontjából igen korlátozott, és teljes egészében egy szokásos kereskedelmi megállapodásnak felel meg. |
| --- | --- |

—

a Reykjanesbær térségben található ingatlan-adásvétel nyomán kialakuló üzleti és cégérték megőrzése érdekében a Vernének biztosított „kizárólagosság” mind feltételei, mind időtartama szempontjából igen korlátozott, és teljes egészében egy szokásos kereskedelmi megállapodásnak felel meg.

| (74) | Másodszor az izlandi hatóságok kifejtik, hogy minden Izlandon működő adatközponti szolgáltató szinte kizárólag magánvállalkozások és kormányzati szervek helyi igényeit elégíti ki (ez mindent egybevetve eltér a Verne által megcélzott piactól vagy piaci szegmenstől). Az izlandi hatóságok véleménye szerint az is nyilvánvaló, hogy a Vernén kívül más, tapasztalt nemzetközi adatközpont-üzemeltetők annak ellenére semmilyen érezhető érdeklődést nem tanúsítottak egy izlandi beruházás iránt, hogy az izlandi állam erőfeszítéseket tett annak népszerűsítésére, hogy Izland ideális hely az adatközpontok számára. Csupán egyetlen másik, a tisztán helyi piaci szegmensen túlmenő piaci szegmensre összpontosító adatközpont-üzemeltető, a kisebb kiskereskedelmi ügyfelekre összpontosító Thor Adatközpont indított kereskedelmi tevékenységet Izlandon. A Thor Adatközpont annak az induló beruházásnak, amelyre a Vernének szüksége volt ahhoz, hogy elindítsa nagykereskedelmi adatközpont-üzemeltetési vállalkozását, csupán egy kis töredékét igényelte. |
| --- | --- |

(74)

Másodszor az izlandi hatóságok kifejtik, hogy minden Izlandon működő adatközponti szolgáltató szinte kizárólag magánvállalkozások és kormányzati szervek helyi igényeit elégíti ki (ez mindent egybevetve eltér a Verne által megcélzott piactól vagy piaci szegmenstől). Az izlandi hatóságok véleménye szerint az is nyilvánvaló, hogy a Vernén kívül más, tapasztalt nemzetközi adatközpont-üzemeltetők annak ellenére semmilyen érezhető érdeklődést nem tanúsítottak egy izlandi beruházás iránt, hogy az izlandi állam erőfeszítéseket tett annak népszerűsítésére, hogy Izland ideális hely az adatközpontok számára. Csupán egyetlen másik, a tisztán helyi piaci szegmensen túlmenő piaci szegmensre összpontosító adatközpont-üzemeltető, a kisebb kiskereskedelmi ügyfelekre összpontosító Thor Adatközpont indított kereskedelmi tevékenységet Izlandon. A Thor Adatközpont annak az induló beruházásnak, amelyre a Vernének szüksége volt ahhoz, hogy elindítsa nagykereskedelmi adatközpont-üzemeltetési vállalkozását, csupán egy kis töredékét igényelte.

| (75) | Az izlandi hatóságok kifejtik továbbá, hogy az adatközpont érintett piacra gyakorolt hatása minimális. Az izlandi hatóságok kifejtik, hogy Izland jelenleg a globális adatközpont-piacon lényegében 0 %-os részesedéssel rendelkezik. Az izlandi hatóságok véleménye szerint nem ésszerű annak a következtetésnek a levonása, hogy a beruházási megállapodással bevezetni kívánt támogatási intézkedések torzítani fogják a versenyt. |
| --- | --- |

(75)

Az izlandi hatóságok kifejtik továbbá, hogy az adatközpont érintett piacra gyakorolt hatása minimális. Az izlandi hatóságok kifejtik, hogy Izland jelenleg a globális adatközpont-piacon lényegében 0 %-os részesedéssel rendelkezik. Az izlandi hatóságok véleménye szerint nem ésszerű annak a következtetésnek a levonása, hogy a beruházási megállapodással bevezetni kívánt támogatási intézkedések torzítani fogják a versenyt.

II.   ÉRTÉKELÉS

1.   A HIVATALOS VIZSGÁLAT LEZÁRÁSA BIZONYOS INTÉZKEDÉSEK TEKINTETÉBEN

| (76) | A 3. jegyzőkönyv II. része 8. cikke (1) bekezdésének értelmében a bejelentés kellő időben, a Hatóság intézkedésre vonatkozó határozatának meghozatala előtt visszavonható. 2011. szeptember 28-án az izlandi hatóságok tájékoztatták a Hatóságot a beruházási megállapodás hatályon kívül helyezéséről, és visszavonták a bejelentést. |
| --- | --- |

(76)

A 3. jegyzőkönyv II. része 8. cikke (1) bekezdésének értelmében a bejelentés kellő időben, a Hatóság intézkedésre vonatkozó határozatának meghozatala előtt visszavonható. 2011. szeptember 28-án az izlandi hatóságok tájékoztatták a Hatóságot a beruházási megállapodás hatályon kívül helyezéséről, és visszavonták a bejelentést.

| (77) | A 3. jegyzőkönyv II. része 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően azokban az esetekben, amikor a Hatóság elindította a hivatalos vizsgálati eljárást, a bejelentés visszavonása esetén a Hatóságnak le kell zárnia az eljárást. A 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás a beruházási megállapodásban szereplő következő adó- és díjkedvezmények vonatkozásában ezért további vizsgálat nélkül lezárult:






  1. | társasági jövedelemadó mértéke; |
| --- | --- | --- |

(77)

A 3. jegyzőkönyv II. része 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően azokban az esetekben, amikor a Hatóság elindította a hivatalos vizsgálati eljárást, a bejelentés visszavonása esetén a Hatóságnak le kell zárnia az eljárást. A 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás a beruházási megállapodásban szereplő következő adó- és díjkedvezmények vonatkozásában ezért további vizsgálat nélkül lezárult:

1.

társasági jövedelemadó mértéke;

| 2. | értékcsökkenési szabályok; |
| --- | --- |

2.

értékcsökkenési szabályok;

| 3. | ipari és piaci díjak; |
| --- | --- |

3.

ipari és piaci díjak;

| 4. | illetékbélyegeken fizetendő adók; |
| --- | --- |

4.

illetékbélyegeken fizetendő adók;

| 5. | övezeti díj; |
| --- | --- |

5.

övezeti díj;

| 6. | behozatali vámok; |
| --- | --- |

6.

behozatali vámok;

| 7. | fizetési halasztás az import és a villamos energia utáni héa megfizetésére; |
| --- | --- |

7.

fizetési halasztás az import és a villamos energia utáni héa megfizetésére;

| 8. | a villamosenergia-termelésre vonatkozó biztonsági ellenőrzési díj; |
| --- | --- |

8.

a villamosenergia-termelésre vonatkozó biztonsági ellenőrzési díj;

| 9. | nettóérték-adó garancia. |
| --- | --- |

9.

nettóérték-adó garancia.

| (78) | Az izlandi hatóságok bejelentették továbbá, hogy a sávszélesség-bérleti szolgáltatásról szóló, 2008. február 26-án aláírt Farice-megállapodást felbontották. A sávszélesség-bérleti szolgáltatásról szóló, 2008. február 26-i Farice-megállapodás hivatalos vizsgálata ezért lezárult. |
| --- | --- |

(78)

Az izlandi hatóságok bejelentették továbbá, hogy a sávszélesség-bérleti szolgáltatásról szóló, 2008. február 26-án aláírt Farice-megállapodást felbontották. A sávszélesség-bérleti szolgáltatásról szóló, 2008. február 26-i Farice-megállapodás hivatalos vizsgálata ezért lezárult.

2.   AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA

| (79) | Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
  „Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a szerződő felek közötti kereskedelmet.” |
| --- | --- |

(79)

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:

„Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a szerződő felek közötti kereskedelmet.”

| (80) | Ez azt jelenti, hogy az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében egy intézkedés abban az esetben minősül állami támogatásnak, ha a következő feltételek együttesen teljesülnek: az intézkedést i. az állam biztosítja vagy állami forrásokból származik; ii. a kedvezményezett számára gazdasági előnyt jelent; iii. szelektív; iv. hatással van a szerződő felek közötti kereskedelemre és alkalmas a verseny torzítására. (44) |
| --- | --- |

(80)

Ez azt jelenti, hogy az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében egy intézkedés abban az esetben minősül állami támogatásnak, ha a következő feltételek együttesen teljesülnek: az intézkedést i. az állam biztosítja vagy állami forrásokból származik; ii. a kedvezményezett számára gazdasági előnyt jelent; iii. szelektív; iv. hatással van a szerződő felek közötti kereskedelemre és alkalmas a verseny torzítására. (44)

| (81) | A Hatóság az e határozat hatálya alá tartozó valamennyi intézkedés esetében külön-külön értékeli az állami támogatás fennállását. |
| --- | --- |

(81)

A Hatóság az e határozat hatálya alá tartozó valamennyi intézkedés esetében külön-külön értékeli az állami támogatás fennállását.

2.1.   Az engedélyezési és díjmegállapodás

2.1.1.   Állami források megléte

| (82) | Ahhoz, hogy az előny állami támogatásnak minősüljön, azt az államnak kell biztosítania vagy állami forrásból kell biztosítani. Az állami támogatási szabályok alkalmazásában az „állam” kifejezés a regionális és helyi szerveket is magában foglalja. (45) Az adóbevétel-kiesés ugyanakkora, mint az állami források adójellegű költségvetési kiadások formájában történő felhasználása. Ezenkívül állami támogatást törvényi, rendeleti vagy közigazgatási jellegű adórendelkezéseken keresztül ugyanúgy lehet nyújtani, mint adóhatósági gyakorlaton keresztül. (46) Az adó, a díjak vagy illetékek összegének teljes vagy részleges csökkentése bevételkiesést jelent, ezért ugyanakkora, mint az állami források adójellegű költségvetési kiadások formájában történő felhasználása. |
| --- | --- |

(82)

Ahhoz, hogy az előny állami támogatásnak minősüljön, azt az államnak kell biztosítania vagy állami forrásból kell biztosítani. Az állami támogatási szabályok alkalmazásában az „állam” kifejezés a regionális és helyi szerveket is magában foglalja. (45) Az adóbevétel-kiesés ugyanakkora, mint az állami források adójellegű költségvetési kiadások formájában történő felhasználása. Ezenkívül állami támogatást törvényi, rendeleti vagy közigazgatási jellegű adórendelkezéseken keresztül ugyanúgy lehet nyújtani, mint adóhatósági gyakorlaton keresztül. (46) Az adó, a díjak vagy illetékek összegének teljes vagy részleges csökkentése bevételkiesést jelent, ezért ugyanakkora, mint az állami források adójellegű költségvetési kiadások formájában történő felhasználása.

| (83) | A szóban forgó esetben az állam az önkormányzat és a Verne közötti megállapodással (engedélyezési és díjmegállapodás) avatkozott be. Ez a megállapodás az önkormányzati adó esetében a következő eltéréseket tartalmazza (részletes leírásuk a fenti I. szakasz 3.4. pontjában található):






  a) | az ingatlanadó esetében évi legfeljebb 1,65 %-os garantált adómérték; |
| --- | --- | --- |

(83)

A szóban forgó esetben az állam az önkormányzat és a Verne közötti megállapodással (engedélyezési és díjmegállapodás) avatkozott be. Ez a megállapodás az önkormányzati adó esetében a következő eltéréseket tartalmazza (részletes leírásuk a fenti I. szakasz 3.4. pontjában található):

a)

az ingatlanadó esetében évi legfeljebb 1,65 %-os garantált adómérték;

| b) | az ingatlanadó esetében a földterület és a meglévő épületek éves hivatalosan megállapított értéke helyett 1 030 600 000 ISK összegű rögzített adóalap; |
| --- | --- |

b)

az ingatlanadó esetében a földterület és a meglévő épületek éves hivatalosan megállapított értéke helyett 1 030 600 000 ISK összegű rögzített adóalap;

| c) | az ingatlanadó esetében az adóalap halasztott indexálása; |
| --- | --- |

c)

az ingatlanadó esetében az adóalap halasztott indexálása;

| d) | 2011. január 1-je előtt nem vetnek ki ingatlanadót; |
| --- | --- |

d)

2011. január 1-je előtt nem vetnek ki ingatlanadót;

| e) | az ingatlanadó esetében a jövőben épülő épületekre vonatkozóan a hivatalosan megállapított érték helyett rögzített adóalap; |
| --- | --- |

e)

az ingatlanadó esetében a jövőben épülő épületekre vonatkozóan a hivatalosan megállapított érték helyett rögzített adóalap;

| f) | a meglévő épületek útépítési adó alóli mentessége; |
| --- | --- |

f)

a meglévő épületek útépítési adó alóli mentessége;

| g) | az új épületekre kivetett 25 %-os útépítési adó. |
| --- | --- |

g)

az új épületekre kivetett 25 %-os útépítési adó.

| (84) | Az állam számára a fent felsorolt intézkedések mindegyike bevételkieséssel jár. A Hatóság különösen az útépítési adó esetében megjegyzi, hogy az izlandi jogszabályok szerint ez inkább adónak, semmint szolgáltatásokra kivetett díjnak minősül, amint az az alábbiakban, annak értékelése során részletesen kifejtésre kerül, hogy nyújtottak-e előnyt. Az, hogy a Verne a bérelt terület határain belül utakat fog építeni, nem változtat azon, hogy az útépítési adó alóli mentesség útépítési adók formájában megjelenő bevételkieséssel jár. |
| --- | --- |

(84)

Az állam számára a fent felsorolt intézkedések mindegyike bevételkieséssel jár. A Hatóság különösen az útépítési adó esetében megjegyzi, hogy az izlandi jogszabályok szerint ez inkább adónak, semmint szolgáltatásokra kivetett díjnak minősül, amint az az alábbiakban, annak értékelése során részletesen kifejtésre kerül, hogy nyújtottak-e előnyt. Az, hogy a Verne a bérelt terület határain belül utakat fog építeni, nem változtat azon, hogy az útépítési adó alóli mentesség útépítési adók formájában megjelenő bevételkieséssel jár.

2.1.2.   Szelektivitás

| (85) | A támogatási intézkedésnek ahhoz, hogy az állami támogatási szabályok vonatkozzanak rá, szelektívnek kell lennie annyiban, hogy „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését” előnyben részesíti. A Verne az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó szabályai értelmében vállalkozásnak számít. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a versenyjog területén vállalkozás minden, gazdasági tevékenységet végző jogalany, függetlenül a jogállásától és finanszírozásának módjától. (47) Az önkormányzat 2009. november 4-én csak a Vernével írta alá az engedélyezési és díjmegállapodást. Az ebben a megállapodásban foglalt intézkedések ezért kizárólag a Vernére vonatkoznak, és az engedélyezési és díjmegállapodás a Vernét előnyben részesíti. Így a szelektivitásra vonatkozó feltétel teljesül. |
| --- | --- |

(85)

A támogatási intézkedésnek ahhoz, hogy az állami támogatási szabályok vonatkozzanak rá, szelektívnek kell lennie annyiban, hogy „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését” előnyben részesíti. A Verne az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó szabályai értelmében vállalkozásnak számít. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a versenyjog területén vállalkozás minden, gazdasági tevékenységet végző jogalany, függetlenül a jogállásától és finanszírozásának módjától. (47) Az önkormányzat 2009. november 4-én csak a Vernével írta alá az engedélyezési és díjmegállapodást. Az ebben a megállapodásban foglalt intézkedések ezért kizárólag a Vernére vonatkoznak, és az engedélyezési és díjmegállapodás a Vernét előnyben részesíti. Így a szelektivitásra vonatkozó feltétel teljesül.

2.1.3.   Gazdasági előny

| (86) | A Hatóság emlékeztet arra, hogy a támogatás fogalommeghatározása általánosabb, mint a szubvenció fogalommeghatározása, mert az nemcsak pozitív előnyöket foglal magában, mint maguk a szubvenciók, hanem állami intézkedéseket is, amelyek különböző formákban enyhítik azokat a terheket, amelyeket rendszerint a vállalkozásnak a költségvetéséből kell fedeznie, és amelyek így anélkül, hogy a szó legszorosabb értelmében szubvenciók lennének, hasonló jellegűek és ugyanolyan hatásúak. (48) Az állandó ítélkezési gyakorlatnak megfelelően az az intézkedés, amellyel a hatóságok adómentességet biztosítanak bizonyos vállalkozások számára, ami bár nem jár állami források átadásával, ezeket az adómentességben részesített vállalkozásokat a többi adófizetőnél kedvezőbb pénzügyi helyzetbe hozza, állam által biztosított támogatásnak vagy állami forrásokból biztosított támogatásnak minősül. (49) |
| --- | --- |

(86)

A Hatóság emlékeztet arra, hogy a támogatás fogalommeghatározása általánosabb, mint a szubvenció fogalommeghatározása, mert az nemcsak pozitív előnyöket foglal magában, mint maguk a szubvenciók, hanem állami intézkedéseket is, amelyek különböző formákban enyhítik azokat a terheket, amelyeket rendszerint a vállalkozásnak a költségvetéséből kell fedeznie, és amelyek így anélkül, hogy a szó legszorosabb értelmében szubvenciók lennének, hasonló jellegűek és ugyanolyan hatásúak. (48) Az állandó ítélkezési gyakorlatnak megfelelően az az intézkedés, amellyel a hatóságok adómentességet biztosítanak bizonyos vállalkozások számára, ami bár nem jár állami források átadásával, ezeket az adómentességben részesített vállalkozásokat a többi adófizetőnél kedvezőbb pénzügyi helyzetbe hozza, állam által biztosított támogatásnak vagy állami forrásokból biztosított támogatásnak minősül. (49)

| (87) | Ez az előny a vállalkozás adóterheinek különböző csökkentésével, többek között az adóalap csökkentésével vagy az adó összegének teljes vagy részleges csökkentésével vagy az adótartozás halasztásával, törlésével vagy akár különleges átütemezésével nyújtható. (50) |
| --- | --- |

(87)

Ez az előny a vállalkozás adóterheinek különböző csökkentésével, többek között az adóalap csökkentésével vagy az adó összegének teljes vagy részleges csökkentésével vagy az adótartozás halasztásával, törlésével vagy akár különleges átütemezésével nyújtható. (50)

| (88) | Annak megállapításához, hogy az engedélyezési és díjmegállapodás szerinti egyedi intézkedések biztosítanak-e gazdasági előnyt a Verne számára, és ha igen, milyen mértékben, ezen intézkedések további vizsgálatára van szükség. |
| --- | --- |

(88)

Annak megállapításához, hogy az engedélyezési és díjmegállapodás szerinti egyedi intézkedések biztosítanak-e gazdasági előnyt a Verne számára, és ha igen, milyen mértékben, ezen intézkedések további vizsgálatára van szükség.

2.1.3.1.   1,65 %-os rögzített adókulcs – ingatlanadó

| (89) | A Verne garanciát kap arra, hogy a 4/1995. törvény szerint kivetett ingatlanadó helyett a rá kivetett ingatlanadó mértéke évi 1,65 % (amelyet jelenleg általában az önkormányzat vet ki) abban az esetben is, ha az adó mértéke a jövőben emelkedne (51). A jelenleg alkalmazott adómérték meghatározatlan időtartamra vonatkozó, felső határértékként történő rögzítésével a rendelkezés az ingatlanadó vonatkozásában bizonyos fokú tervezési biztonságot garantál a Verne számára, amelyben más gazdasági szereplők nem részesülnek. Ez a jövőbeni jogszabályi vagy közigazgatási változásokkal szembeni garancia az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében önmagában állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(89)

A Verne garanciát kap arra, hogy a 4/1995. törvény szerint kivetett ingatlanadó helyett a rá kivetett ingatlanadó mértéke évi 1,65 % (amelyet jelenleg általában az önkormányzat vet ki) abban az esetben is, ha az adó mértéke a jövőben emelkedne (51). A jelenleg alkalmazott adómérték meghatározatlan időtartamra vonatkozó, felső határértékként történő rögzítésével a rendelkezés az ingatlanadó vonatkozásában bizonyos fokú tervezési biztonságot garantál a Verne számára, amelyben más gazdasági szereplők nem részesülnek. Ez a jövőbeni jogszabályi vagy közigazgatási változásokkal szembeni garancia az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében önmagában állami támogatásnak minősül.

2.1.3.2.   1 030 600 000 ISK összegű rögzített adóalap – ingatlanadó

| (90) | Az engedélyezési és díjmegállapodás szerinti önkormányzati ingatlanadó rögzített adóalapja az izlandi építésiköltség-indexszel kiigazított 1 030 600 000 ISK összeg (52). A 4/1995. törvény szerint minden társaság a földterület és az épületek hivatalos értékelése alapján számított, évente meghatározott ingatlanadót fizet. Az engedélyezési és díjmegállapodás megkötésekor a Verne által bérelt földterület és a Verne tulajdonában álló épületek hivatalosan megállapított értéke a következő volt (2008-ban, amely a törvényi szabályozás szerint a 2009-ben kivetett ingatlanadó alapját képezi):






  868. sz. épület | 452 050 000 ISK |
| --- | --- | --- |
| 869. sz. épület | 578 550 000 ISK |
| 872. sz. épület | 52 700 000 ISK |
| 866. sz. épület | 23 650 000 ISK |
| 864. sz. épület | 70 900 000 ISK |
| 9,6 ha földterület | 181 200 000 ISK |
| Összérték | 1 359 050 000 ISK |

(90)

Az engedélyezési és díjmegállapodás szerinti önkormányzati ingatlanadó rögzített adóalapja az izlandi építésiköltség-indexszel kiigazított 1 030 600 000 ISK összeg (52). A 4/1995. törvény szerint minden társaság a földterület és az épületek hivatalos értékelése alapján számított, évente meghatározott ingatlanadót fizet. Az engedélyezési és díjmegállapodás megkötésekor a Verne által bérelt földterület és a Verne tulajdonában álló épületek hivatalosan megállapított értéke a következő volt (2008-ban, amely a törvényi szabályozás szerint a 2009-ben kivetett ingatlanadó alapját képezi):

868. sz. épület

452 050 000 ISK

869. sz. épület

578 550 000 ISK

872. sz. épület

52 700 000 ISK

866. sz. épület

23 650 000 ISK

864. sz. épület

70 900 000 ISK

9,6 ha földterület

181 200 000 ISK

Összérték

1 359 050 000 ISK

| (91) | Ennek alapján az engedélyezési és díjmegállapodás szerint a Vernére vonatkozó adóalapot alacsonyabban állapították meg, mint amennyi a törvényi szabályozás alapján lett volna. (1 359 050 000 ISK helyett 1 030 600 000 ISK). A csökkentett adóalap a Vernét olyan terhek megfizetése alól mentesíti, amelyeket a társaságnak egyébként viselnie kellene, ezáltal a Vernét előnyhöz juttatja. |
| --- | --- |

(91)

Ennek alapján az engedélyezési és díjmegállapodás szerint a Vernére vonatkozó adóalapot alacsonyabban állapították meg, mint amennyi a törvényi szabályozás alapján lett volna. (1 359 050 000 ISK helyett 1 030 600 000 ISK). A csökkentett adóalap a Vernét olyan terhek megfizetése alól mentesíti, amelyeket a társaságnak egyébként viselnie kellene, ezáltal a Vernét előnyhöz juttatja.

2.1.3.3.   Az adóalap halasztott indexálása – ingatlanadó

| (92) | Azzal, hogy az építésiköltség-indexet abban az időpontban rögzítik, amikor a Verne megkezdi működését, a társaság olyan terhek megfizetése alól mentesül, amelyeket a rendes törvényi szabályozás alapján meg kellene fizetnie, mivel az ingatlantulajdonosok és a földterület-bérlők a törvényi szabályozás alapján az ingatlan vásárlásának, illetve bérlésének időpontjában megállapított, évente újraértékelt érték alapján fizetnek ingatlanadót. Ezeket a költségeket egyébként az azok alól mentesülő társaságnak kellene viselnie, ezért a költségviselés alóli mentesülés a Vernét előnyhöz juttatja. |
| --- | --- |

(92)

Azzal, hogy az építésiköltség-indexet abban az időpontban rögzítik, amikor a Verne megkezdi működését, a társaság olyan terhek megfizetése alól mentesül, amelyeket a rendes törvényi szabályozás alapján meg kellene fizetnie, mivel az ingatlantulajdonosok és a földterület-bérlők a törvényi szabályozás alapján az ingatlan vásárlásának, illetve bérlésének időpontjában megállapított, évente újraértékelt érték alapján fizetnek ingatlanadót. Ezeket a költségeket egyébként az azok alól mentesülő társaságnak kellene viselnie, ezért a költségviselés alóli mentesülés a Vernét előnyhöz juttatja.

2.1.3.4.   Az ingatlanadó 2011. január 1-jei hatállyal történő kivetése

| (93) | A 4/1995. törvény szerint Izlandon minden olyan épületet önkormányzati ingatlanadó terhel, amelynek értékét az előző évben hivatalosan megállapították. A Verne által 2008-ban vásárolt épületek értékét a vásárlás időpontjában hivatalosan megállapították. Az engedélyezési és díjmegállapodás alapján a vásárlás időpontjától 2011. január 1-jéig tartó adómentes időszak (53) tehát olyan terhektől mentesíti a Vernét, amelyeket egyébként a társaságnak viselnie kellene, ezért a Vernét előnyhöz juttatja. Az intézkedés ezért az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(93)

A 4/1995. törvény szerint Izlandon minden olyan épületet önkormányzati ingatlanadó terhel, amelynek értékét az előző évben hivatalosan megállapították. A Verne által 2008-ban vásárolt épületek értékét a vásárlás időpontjában hivatalosan megállapították. Az engedélyezési és díjmegállapodás alapján a vásárlás időpontjától 2011. január 1-jéig tartó adómentes időszak (53) tehát olyan terhektől mentesíti a Vernét, amelyeket egyébként a társaságnak viselnie kellene, ezért a Vernét előnyhöz juttatja. Az intézkedés ezért az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

2.1.3.5.   A jövőben épülő épületekre vonatkozó rögzített adóalap – ingatlanadó

| (94) | Adóalapként a 4/1995. törvény szerinti hivatalosan megállapított érték helyett a telephelyen a jövőben épített épületekre kivetett adó alapja i. nem tartalmazza a külső héjazat építési költségeit és ii. négyzetméterenként 85 500 ISK-val alacsonyabb lesz; ezt az adóalapot az épület kihasználtsági fokával arányosan az izlandi építésiköltség-index alapján indexálják (attól a hónaptól kezdve, amikor a Verne megkezdi a fogyasztói műveleteket/az épületet üzembe helyezik). (54) Amennyiben a Verne épületeket épít (vagy már épített), ez olyan terhektől mentesíti a Vernét, amelyeket a társaságnak egyébként viselnie kellene, ezért a Vernét előnyhöz juttatja. |
| --- | --- |

(94)

Adóalapként a 4/1995. törvény szerinti hivatalosan megállapított érték helyett a telephelyen a jövőben épített épületekre kivetett adó alapja i. nem tartalmazza a külső héjazat építési költségeit és ii. négyzetméterenként 85 500 ISK-val alacsonyabb lesz; ezt az adóalapot az épület kihasználtsági fokával arányosan az izlandi építésiköltség-index alapján indexálják (attól a hónaptól kezdve, amikor a Verne megkezdi a fogyasztói műveleteket/az épületet üzembe helyezik). (54) Amennyiben a Verne épületeket épít (vagy már épített), ez olyan terhektől mentesíti a Vernét, amelyeket a társaságnak egyébként viselnie kellene, ezért a Vernét előnyhöz juttatja.

2.1.3.6.   A meglévő épületek útépítési adó alóli mentessége

| (95) | Az útépítési adóról (gatnagerðargjald) szóló 153/2006. törvény 3. cikke előírja, hogy az útépítési adó olyan egyszeri díj, amelyet az izlandi önkormányzatoknak minden városi térségben ki kell vetniük az ingatlanokra. A törvény szerint az önkormányzatok kötelesek kivetni az adót, és az Izlandi Statisztikai Hivatal által meghatározott hivatalos, négyzetméterenkénti építési költség legfeljebb 15 %-ában meghatározott adómértéket állapíthatnak meg. Az adó alapja a várostervezés vagy a kiadott építési engedély szerinti, az érintett területen engedélyezett építkezés. Az 5. cikk lehetőséget biztosít adómentesség vagy adócsökkentés előírására, amelyet önkormányzati rendeletben kell kikötni. A 6. cikk továbbá különleges körülmények esetén eseti mentességről vagy csökkentésről rendelkezik. |
| --- | --- |

(95)

Az útépítési adóról (gatnagerðargjald) szóló 153/2006. törvény 3. cikke előírja, hogy az útépítési adó olyan egyszeri díj, amelyet az izlandi önkormányzatoknak minden városi térségben ki kell vetniük az ingatlanokra. A törvény szerint az önkormányzatok kötelesek kivetni az adót, és az Izlandi Statisztikai Hivatal által meghatározott hivatalos, négyzetméterenkénti építési költség legfeljebb 15 %-ában meghatározott adómértéket állapíthatnak meg. Az adó alapja a várostervezés vagy a kiadott építési engedély szerinti, az érintett területen engedélyezett építkezés. Az 5. cikk lehetőséget biztosít adómentesség vagy adócsökkentés előírására, amelyet önkormányzati rendeletben kell kikötni. A 6. cikk továbbá különleges körülmények esetén eseti mentességről vagy csökkentésről rendelkezik.

| (96) | Az engedélyezési és díjmegállapodás 1.1. cikke alapján a Verne a meglévő épületekre nem fizet útépítési adót. |
| --- | --- |

(96)

Az engedélyezési és díjmegállapodás 1.1. cikke alapján a Verne a meglévő épületekre nem fizet útépítési adót.

| (97) | A Hatóságnak az eljárás megindításáról szóló határozatában foglaltak szerint a 153/2006. törvény szerinti díj jellegéből adódóan adónak, nem pedig szolgáltatási díjnak minősül. Az útépítési adó e jellegét a törvény 1. cikke kifejezetten megállapítja. (55) |
| --- | --- |

(97)

A Hatóságnak az eljárás megindításáról szóló határozatában foglaltak szerint a 153/2006. törvény szerinti díj jellegéből adódóan adónak, nem pedig szolgáltatási díjnak minősül. Az útépítési adó e jellegét a törvény 1. cikke kifejezetten megállapítja. (55)

| (98) | A 153/2006. törvény előírja továbbá, hogy az izlandi önkormányzatok az Állami Közlöny B. szakaszában közzétett önkormányzati rendeletben kötelesek meghatározni az útépítési adó mértékét. A reykjanesbæri útépítési adóról szóló, 2008. január 20-i rendelet szerint (56) Reykjanesbær ipartelepein az alkalmazandó adó mértéke a 153/2006. törvény 3. cikke alapján megállapított adóalap 7,5 %-a. A 153/2006. törvény szerint az adót a földterület bérlésének, az épület felújításának vagy átalakításának időpontjában, vagy az épület felhasználási céljának a megváltozása, illetve régebbi épületek kibővítése esetén kell megfizetni. Ennek megfelelően a Vernének a törvényi szabályozás alapján azok után a meglévő épületek után is meg kellett volna fizetnie az adót, amelyek korábban katonai épületek voltak és a múltban nem tartoztak az útadó hatálya alá. A Hatóság emlékeztet arra, hogy a 176/2006. törvény 5. cikke szerint az egykori haditengerészeti terület határain belüli valamennyi ingatlanra a rendes adószabályok vonatkoznak, amennyiben azokat az ingatlanokat polgári célra használják. (57) |
| --- | --- |

(98)

A 153/2006. törvény előírja továbbá, hogy az izlandi önkormányzatok az Állami Közlöny B. szakaszában közzétett önkormányzati rendeletben kötelesek meghatározni az útépítési adó mértékét. A reykjanesbæri útépítési adóról szóló, 2008. január 20-i rendelet szerint (56) Reykjanesbær ipartelepein az alkalmazandó adó mértéke a 153/2006. törvény 3. cikke alapján megállapított adóalap 7,5 %-a. A 153/2006. törvény szerint az adót a földterület bérlésének, az épület felújításának vagy átalakításának időpontjában, vagy az épület felhasználási céljának a megváltozása, illetve régebbi épületek kibővítése esetén kell megfizetni. Ennek megfelelően a Vernének a törvényi szabályozás alapján azok után a meglévő épületek után is meg kellett volna fizetnie az adót, amelyek korábban katonai épületek voltak és a múltban nem tartoztak az útadó hatálya alá. A Hatóság emlékeztet arra, hogy a 176/2006. törvény 5. cikke szerint az egykori haditengerészeti terület határain belüli valamennyi ingatlanra a rendes adószabályok vonatkoznak, amennyiben azokat az ingatlanokat polgári célra használják. (57)

| (99) | Az engedélyezési és díjmegállapodás 1.1. cikkében előírt mentesség a Vernét olyan terhek megfizetése alól mentesíti, amelyeket a társaságnak egyébként viselnie kellene, ezáltal a Vernét előnyhöz juttatja. |
| --- | --- |

(99)

Az engedélyezési és díjmegállapodás 1.1. cikkében előírt mentesség a Vernét olyan terhek megfizetése alól mentesíti, amelyeket a társaságnak egyébként viselnie kellene, ezáltal a Vernét előnyhöz juttatja.

2.1.3.7.   Az új épületekre kivetett 25 %-os útépítési adó

| (100) | Az engedélyezési és díjmegállapodás alapján (58) a Verne „az ingatlanok alapterülete [...], valamint a projekt nagyságrendje és Reykjanesbær bevételeire gyakorolt jelentős hatása miatt” a 153/2006. törvény szerint fizetendő adónak mindössze 25 %-át fizeti. A megállapodás előírja, hogy a Verne a jövőben a telephely határain belül saját költségére utat épít „és az ilyen munkát általában útépítési díj ellenében végzi”. Az önkormányzat ellenben gondoskodik a telephelyhez vezető utakkal való összeköttetésről. |
| --- | --- |

(100)

Az engedélyezési és díjmegállapodás alapján (58) a Verne „az ingatlanok alapterülete [...], valamint a projekt nagyságrendje és Reykjanesbær bevételeire gyakorolt jelentős hatása miatt” a 153/2006. törvény szerint fizetendő adónak mindössze 25 %-át fizeti. A megállapodás előírja, hogy a Verne a jövőben a telephely határain belül saját költségére utat épít „és az ilyen munkát általában útépítési díj ellenében végzi”. Az önkormányzat ellenben gondoskodik a telephelyhez vezető utakkal való összeköttetésről.

| (101) | Az engedélyezési és díjmegállapodás alapján 75 %-kal csökkentett útépítési adó alacsonyabb, mint amennyi a törvényi szabályozás alapján lett volna. A csökkentett adó a Vernét olyan terhek megfizetése alól mentesíti, amelyeket a társaságnak egyébként viselnie kellene, ezáltal a Vernét előnyhöz juttatja. |
| --- | --- |

(101)

Az engedélyezési és díjmegállapodás alapján 75 %-kal csökkentett útépítési adó alacsonyabb, mint amennyi a törvényi szabályozás alapján lett volna. A csökkentett adó a Vernét olyan terhek megfizetése alól mentesíti, amelyeket a társaságnak egyébként viselnie kellene, ezáltal a Vernét előnyhöz juttatja.

2.1.4.   A kereskedelemre gyakorolt hatás és a verseny torzulása

| (102) | Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésében az arra a támogatásra előírt feltétel tekintetében, „amely torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a szerződő felek közötti kereskedelmet”, az ítélkezési gyakorlatból következően nincs szükség annak megállapítására, hogy a támogatás ténylegesen érinti a szerződő felek közötti kereskedelmet, és hogy a verseny torzítása ténylegesen megvalósult, hanem csak azt kell vizsgálni, hogy a támogatás alkalmas-e az ilyen kereskedelem befolyásolására, és a verseny torzítására. (59) Ezenkívül azt, ha az állam által nyújtott támogatás egy vállalkozás helyzetét az EGT-n belüli kereskedelemben a versenytárs többi vállalkozással szemben erősíti, úgy kell tekinteni, hogy az ilyen támogatás érinti ezt a kereskedelmet. Ezzel ellentétben magának a kedvezményezett vállalkozásnak az említett kereskedelemben nem szükséges részt vennie. (60) |
| --- | --- |

(102)

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésében az arra a támogatásra előírt feltétel tekintetében, „amely torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a szerződő felek közötti kereskedelmet”, az ítélkezési gyakorlatból következően nincs szükség annak megállapítására, hogy a támogatás ténylegesen érinti a szerződő felek közötti kereskedelmet, és hogy a verseny torzítása ténylegesen megvalósult, hanem csak azt kell vizsgálni, hogy a támogatás alkalmas-e az ilyen kereskedelem befolyásolására, és a verseny torzítására. (59) Ezenkívül azt, ha az állam által nyújtott támogatás egy vállalkozás helyzetét az EGT-n belüli kereskedelemben a versenytárs többi vállalkozással szemben erősíti, úgy kell tekinteni, hogy az ilyen támogatás érinti ezt a kereskedelmet. Ezzel ellentétben magának a kedvezményezett vállalkozásnak az említett kereskedelemben nem szükséges részt vennie. (60)

| (103) | A Verne a nagykereskedelmi adatközpont-piacon, többek között más EGT-országok számára is kíván szolgáltatásokat nyújtani. A nagykereskedelmi adatközponti szolgáltatások az EGT-n belül és a világpiacon egyaránt széles körben elterjedtek. Ennek alapján a Hatóság megállapítja, hogy az engedélyezési és díjmegállapodás alkalmas a verseny torzítására, valamint az EGT-megállapodás szerződő felei közötti kereskedelem befolyásolására. |
| --- | --- |

(103)

A Verne a nagykereskedelmi adatközpont-piacon, többek között más EGT-országok számára is kíván szolgáltatásokat nyújtani. A nagykereskedelmi adatközponti szolgáltatások az EGT-n belül és a világpiacon egyaránt széles körben elterjedtek. Ennek alapján a Hatóság megállapítja, hogy az engedélyezési és díjmegállapodás alkalmas a verseny torzítására, valamint az EGT-megállapodás szerződő felei közötti kereskedelem befolyásolására.

2.1.5.   Az engedélyezési és díjmegállapodásban az állami támogatás fennállására vonatkozó következtetés

| (104) | A fentiekben meghatározott, önkormányzati adóktól (ingatlanadó és útépítési adó) való eltérések, azaz:






  a) | az éves ingatlanadó esetében legfeljebb 1,65 %-os garantált adómérték; |
| --- | --- | --- |

(104)

A fentiekben meghatározott, önkormányzati adóktól (ingatlanadó és útépítési adó) való eltérések, azaz:

a)

az éves ingatlanadó esetében legfeljebb 1,65 %-os garantált adómérték;

| b) | az önkormányzati adó esetében a földterület és a meglévő épületek évente hivatalosan megállapított értéke helyett 1 030 600 000 ISK összegű rögzített adóalap; |
| --- | --- |

b)

az önkormányzati adó esetében a földterület és a meglévő épületek évente hivatalosan megállapított értéke helyett 1 030 600 000 ISK összegű rögzített adóalap;

| c) | az ingatlanadó esetében az adóalap halasztott indexálása; |
| --- | --- |

c)

az ingatlanadó esetében az adóalap halasztott indexálása;

| d) | 2011. január 1-je előtt nem vetnek ki ingatlanadót; |
| --- | --- |

d)

2011. január 1-je előtt nem vetnek ki ingatlanadót;

| e) | az ingatlanadó esetében a jövőben épülő épületekre vonatkozóan a hivatalosan megállapított érték helyett rögzített adóalap; |
| --- | --- |

e)

az ingatlanadó esetében a jövőben épülő épületekre vonatkozóan a hivatalosan megállapított érték helyett rögzített adóalap;

| f) | a meglévő épületek útépítési adó alóli mentessége és |
| --- | --- |

f)

a meglévő épületek útépítési adó alóli mentessége és

| g) | az új épületekre kivetett 25 %-os útépítési adó |
| --- | --- |

g)

az új épületekre kivetett 25 %-os útépítési adó

a Verne számára szelektív előnnyel jár, állami források bevonására kerül sor, valamint jelen van a kereskedelemre gyakorolt hatás és a verseny torzulása. Az intézkedések ezért az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek.

2.1.6.   Az engedélyezési és díjmegállapodásban foglalt állami támogatás számszerűsítése

| (105) | Az állami támogatás összege egyfelől az engedélyezési és díjmegállapodás szerint fizetendő adók, másfelől azon adók különbözete, amelyeket a Vernének a törvényi szabályozás alkalmazása esetén kellett volna fizetnie. |
| --- | --- |

(105)

Az állami támogatás összege egyfelől az engedélyezési és díjmegállapodás szerint fizetendő adók, másfelől azon adók különbözete, amelyeket a Vernének a törvényi szabályozás alkalmazása esetén kellett volna fizetnie.

2.2.   Az ingatlan-adásvételi megállapodás, a területbérleti megállapodás és a kiegészítő bérleti megállapodás

2.2.1.   Állami források, szelektivitás és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (106) | Először is mindhárom megállapodás – azaz az ingatlan-adásvételi megállapodás, a területbérleti megállapodás és a kiegészítő bérleti megállapodás – a Verne és az izlandi államkincstár között jött létre. (61) |
| --- | --- |

(106)

Először is mindhárom megállapodás – azaz az ingatlan-adásvételi megállapodás, a területbérleti megállapodás és a kiegészítő bérleti megállapodás – a Verne és az izlandi államkincstár között jött létre. (61)

| (107) | Másodszor: a Hatóság annak kimutatása után, hogy az ingatlan-adásvételi megállapodást, a területbérleti megállapodást és a kiegészítő bérleti megállapodást közvetlenül az állam kötötte, és így állami források bevonására került sor, megállapítja, hogy a három megállapodásban szereplő intézkedések lehetséges kedvezményezettje, a Verne vállalkozásnak minősül, mivel a piacon nagykereskedelmi adattárolási szolgáltatásokat kínáló gazdasági tevékenységet folytat. |
| --- | --- |

(107)

Másodszor: a Hatóság annak kimutatása után, hogy az ingatlan-adásvételi megállapodást, a területbérleti megállapodást és a kiegészítő bérleti megállapodást közvetlenül az állam kötötte, és így állami források bevonására került sor, megállapítja, hogy a három megállapodásban szereplő intézkedések lehetséges kedvezményezettje, a Verne vállalkozásnak minősül, mivel a piacon nagykereskedelmi adattárolási szolgáltatásokat kínáló gazdasági tevékenységet folytat.

| (108) | Harmadszor: mivel az ügyletek lehetséges kedvezményezettje egy meghatározott vállalkozás (azaz a Verne), azokat szelektív intézkedésnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(108)

Harmadszor: mivel az ügyletek lehetséges kedvezményezettje egy meghatározott vállalkozás (azaz a Verne), azokat szelektív intézkedésnek kell tekinteni.

| (109) | Negyedszer: az intézkedések torzítják vagy torzíthatják a versenyt, és érintik az EGT-megállapodás szerződő felei közötti kereskedelmet, mivel a Verne egy olyan globális nagykereskedelmi adatközpontot kíván üzemeltetni, amelyben a szolgáltatás EGT-n belüli és világpiaci ügyfelek rendelkezésére áll. |
| --- | --- |

(109)

Negyedszer: az intézkedések torzítják vagy torzíthatják a versenyt, és érintik az EGT-megállapodás szerződő felei közötti kereskedelmet, mivel a Verne egy olyan globális nagykereskedelmi adatközpontot kíván üzemeltetni, amelyben a szolgáltatás EGT-n belüli és világpiaci ügyfelek rendelkezésére áll.

2.2.2.   Előny fennállása – a piaci befektető elve

| (110) | A Hatóságnak annak értékeléséhez, hogy a három megállapodásban szereplő intézkedések állami támogatást jelentenek-e, meg kell állapítania, hogy az épületek értékesítése és a földterület bérlete előnyt jelentett-e a Verne számára. |
| --- | --- |

(110)

A Hatóságnak annak értékeléséhez, hogy a három megállapodásban szereplő intézkedések állami támogatást jelentenek-e, meg kell állapítania, hogy az épületek értékesítése és a földterület bérlete előnyt jelentett-e a Verne számára.

| (111) | Amennyiben az ingatlan-adásvételi megállapodást, a területbérleti megállapodást és a kiegészítő bérleti megállapodást a piacgazdasági befektető elvével összhangban hajtották volna végre, azaz az állam az épületeket piaci értéken értékesítette volna, valamint a területbérleti megállapodás és a kiegészítő bérleti megállapodás rendelkezései megfeleltek volna a piaci feltételeknek, nem állna fenn állami támogatás. |
| --- | --- |

(111)

Amennyiben az ingatlan-adásvételi megállapodást, a területbérleti megállapodást és a kiegészítő bérleti megállapodást a piacgazdasági befektető elvével összhangban hajtották volna végre, azaz az állam az épületeket piaci értéken értékesítette volna, valamint a területbérleti megállapodás és a kiegészítő bérleti megállapodás rendelkezései megfeleltek volna a piaci feltételeknek, nem állna fenn állami támogatás.

| (112) | Abban az esetben, ha hatóságok egy vállalkozásnak vagy gazdasági tevékenységet folytató magánszemélynek földterületet vagy épületeket értékesítenek, hangsúlyozni kell, hogy a Bíróság álláspontja szerint az ilyen értékesítés állami támogatási elemeket tartalmazhat, különösen abban az esetben, ha ez nem piaci értéken történik, azaz ha az értékesítés nem azon az áron valósul meg, amelyet egy rendes versenyfeltételek között tevékenykedő magánpiaci befektető meghatározhatott volna. (62) |
| --- | --- |

(112)

Abban az esetben, ha hatóságok egy vállalkozásnak vagy gazdasági tevékenységet folytató magánszemélynek földterületet vagy épületeket értékesítenek, hangsúlyozni kell, hogy a Bíróság álláspontja szerint az ilyen értékesítés állami támogatási elemeket tartalmazhat, különösen abban az esetben, ha ez nem piaci értéken történik, azaz ha az értékesítés nem azon az áron valósul meg, amelyet egy rendes versenyfeltételek között tevékenykedő magánpiaci befektető meghatározhatott volna. (62)

2.2.2.1.   Az ingatlan-adásvételi megállapodás

| (113) | Az izlandi államkincstár 2008. február 26-án öt épületet adott el a Vernének. A Hatóság ebben az esetben a támogatás fennállásának értékelésére a hatóságok általi földterület- és épületértékesítés állami támogatási elemeiről szóló iránymutatást (a továbbiakban: az iránymutatás) alkalmazza. Az iránymutatás a piacgazdaságban tevékenykedő magánszektorbeli szereplői próbán, a magánbefektetői próbán alapul.
  Feltételmentes ajánlattételi eljárást vagy ahhoz hasonló eljárást követtek? |
| --- | --- |

(113)

Az izlandi államkincstár 2008. február 26-án öt épületet adott el a Vernének. A Hatóság ebben az esetben a támogatás fennállásának értékelésére a hatóságok általi földterület- és épületértékesítés állami támogatási elemeiről szóló iránymutatást (a továbbiakban: az iránymutatás) alkalmazza. Az iránymutatás a piacgazdaságban tevékenykedő magánszektorbeli szereplői próbán, a magánbefektetői próbán alapul.

Feltételmentes ajánlattételi eljárást vagy ahhoz hasonló eljárást követtek?

| (114) | Az iránymutatás 2.1. pontja szerint a vevő számára nyújtott állami támogatás fennállása automatikusan kizárható, ha az értékesítés „megfelelően közzétett, nyílt és feltételmentes, árveréshez hasonlítható ajánlattételi eljárást követ, amelynek során az ajánlatkérő a legjobb vagy az egyetlen ajánlatot fogadja el”. A Hatóság által a hivatalos vizsgálati eljárás keretében összegyűjtött információk szerint úgy tűnik, hogy az állam vagy annak nevében a KADECO nem szervezett ajánlattételi eljárást. Ennek alapján tehát az állami támogatás fennállása nem zárható ki automatikusan. A Hatóság azonban a továbbiakban értékeli, hogy alkalmaztak-e akár az iránymutatással teljes összhangban nem álló, a feltételmentes ajánlattételi eljáráshoz hasonló eljárást. |
| --- | --- |

(114)

Az iránymutatás 2.1. pontja szerint a vevő számára nyújtott állami támogatás fennállása automatikusan kizárható, ha az értékesítés „megfelelően közzétett, nyílt és feltételmentes, árveréshez hasonlítható ajánlattételi eljárást követ, amelynek során az ajánlatkérő a legjobb vagy az egyetlen ajánlatot fogadja el”. A Hatóság által a hivatalos vizsgálati eljárás keretében összegyűjtött információk szerint úgy tűnik, hogy az állam vagy annak nevében a KADECO nem szervezett ajánlattételi eljárást. Ennek alapján tehát az állami támogatás fennállása nem zárható ki automatikusan. A Hatóság azonban a továbbiakban értékeli, hogy alkalmaztak-e akár az iránymutatással teljes összhangban nem álló, a feltételmentes ajánlattételi eljáráshoz hasonló eljárást.

| (115) | Az izlandi hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeikben (63) azzal érveltek, hogy az épületeket az akkori, azaz a 2008. februári piaci értéken értékesítették. Ezen állítás alátámasztására az izlandi hatóságok az iránymutatásra való hivatkozás nélkül többek között kijelentették, hogy „a KADECO által abban az időben kezelt minden kormányzati ingatlant több hónappal a Verne részére történő értékesítés előtt nyilvánosan meghirdettek” (64); hogy az „ingatlant nyilvánosan meghirdették, és a 869. sz. épületre két ajánlat érkezett; a Verne Holdings ehf. [..] ajánlata és [egy másik ajánlattevő] ajánlata”. (65) |
| --- | --- |

(115)

Az izlandi hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeikben (63) azzal érveltek, hogy az épületeket az akkori, azaz a 2008. februári piaci értéken értékesítették. Ezen állítás alátámasztására az izlandi hatóságok az iránymutatásra való hivatkozás nélkül többek között kijelentették, hogy „a KADECO által abban az időben kezelt minden kormányzati ingatlant több hónappal a Verne részére történő értékesítés előtt nyilvánosan meghirdettek” (64); hogy az „ingatlant nyilvánosan meghirdették, és a 869. sz. épületre két ajánlat érkezett; a Verne Holdings ehf. [..] ajánlata és [egy másik ajánlattevő] ajánlata”. (65)

| (116) | A Hatóság annak megállapítására, hogy sor került-e egy feltételmentes ajánlattételi eljáráshoz hasonló eljárásra, minden rendelkezésre álló információt értékelt. |
| --- | --- |

(116)

A Hatóság annak megállapítására, hogy sor került-e egy feltételmentes ajánlattételi eljáráshoz hasonló eljárásra, minden rendelkezésre álló információt értékelt.

| (117) | Az Izlandi Nemzeti Számvevőszék (Ríkisendurskoðun) az izlandi parlament, az Alþingi égisze alatt működő független szerv. Fő feladata a központi kormányzati szervek pénzügyi kimutatásainak ellenőrzése, valamint az államháztartás igazgatásának és az állami alapok felhasználásának nyomon követése, és e területeken javulás előmozdítása. (66) |
| --- | --- |

(117)

Az Izlandi Nemzeti Számvevőszék (Ríkisendurskoðun) az izlandi parlament, az Alþingi égisze alatt működő független szerv. Fő feladata a központi kormányzati szervek pénzügyi kimutatásainak ellenőrzése, valamint az államháztartás igazgatásának és az állami alapok felhasználásának nyomon követése, és e területeken javulás előmozdítása. (66)

| (118) | 2007 novemberétől 2008 márciusáig az Izlandi Nemzeti Számvevőszék a KADECO tevékenységeire vonatkozóan úgynevezett teljesítményellenőrzést végzett (67). A vizsgálatot azok a nyilvános vitában elhangzó állítások indokolták, amelyek szerint a keflavíki repülőtéri volt védelmi területen található eszközök értékesítésekor az államérdek védelme nem valósult meg. A Verne által megvásárolt épületek ezen a területen találhatók. Ezeket az épületeket azonban az ellenőrzés idején még nem értékesítették. Az ellenőrzés hangsúlyozta, hogy a KADECO-t a jogszabályok alapján a keflavíki repülőtér volt védelmi területén található létesítményeknek az izlandi állam nevében történő kezelésére, valamint a terület jövőbeni fejlesztésének intézésére jelölték ki. A társaság ezért teljes jogosultsággal rendelkezett arra, hogy az Állami Kereskedelmi Központ (Ríkiskaup)
   (68) bevonása nélkül foglalkozzon az állami vagyon értékesítésével, és a KADECO-t semmi nem kötelezte arra, hogy azokra ajánlattételi felhívást írjon ki. Ezenkívül az ellenőrzés megállapítja, hogy a létesítmények értékesítése során az államérdek védelme megvalósult. |
| --- | --- |

(118)

2007 novemberétől 2008 márciusáig az Izlandi Nemzeti Számvevőszék a KADECO tevékenységeire vonatkozóan úgynevezett teljesítményellenőrzést végzett (67). A vizsgálatot azok a nyilvános vitában elhangzó állítások indokolták, amelyek szerint a keflavíki repülőtéri volt védelmi területen található eszközök értékesítésekor az államérdek védelme nem valósult meg. A Verne által megvásárolt épületek ezen a területen találhatók. Ezeket az épületeket azonban az ellenőrzés idején még nem értékesítették. Az ellenőrzés hangsúlyozta, hogy a KADECO-t a jogszabályok alapján a keflavíki repülőtér volt védelmi területén található létesítményeknek az izlandi állam nevében történő kezelésére, valamint a terület jövőbeni fejlesztésének intézésére jelölték ki. A társaság ezért teljes jogosultsággal rendelkezett arra, hogy az Állami Kereskedelmi Központ (Ríkiskaup)
   (68) bevonása nélkül foglalkozzon az állami vagyon értékesítésével, és a KADECO-t semmi nem kötelezte arra, hogy azokra ajánlattételi felhívást írjon ki. Ezenkívül az ellenőrzés megállapítja, hogy a létesítmények értékesítése során az államérdek védelme megvalósult.

| (119) | A teljesítményellenőrzésről szóló jelentést 2008. március 26-án tették közzé, és az az Izlandi Nemzeti Számvevőszék honlapján nyilvánosan hozzáférhető. (69) A jelentés részletesen leírja az ellenőrzés idején már értékesített, illetve értékesítés alatt álló épületek értékesítési folyamatát, amely időpontig a területen lévő összes ingatlan háromnegyede már értékesítésre került. A jelentés szerint a területen található kijelölt épületekre vonatkozó első nyilvános hirdetéseket 2007 márciusában tették közzé, amikor 24 konkrét épületet kínáltak eladásra. (70) 2007 áprilisában különböző izlandi újságokban további nyolc épületet kínáltak eladásra. (71) A jelentés megállapítja, hogy noha 2007 áprilisától kezdve a nyomtatott sajtóban az épületeket kifejezetten nem hirdették meg, rendszeres hirdetések jelentek meg, amelyek hivatkoznak a KADECO-ra és honlapjára, illetve a terület hasznosítására vonatkozó ötletek benyújtására szólítottak fel. |
| --- | --- |

(119)

A teljesítményellenőrzésről szóló jelentést 2008. március 26-án tették közzé, és az az Izlandi Nemzeti Számvevőszék honlapján nyilvánosan hozzáférhető. (69) A jelentés részletesen leírja az ellenőrzés idején már értékesített, illetve értékesítés alatt álló épületek értékesítési folyamatát, amely időpontig a területen lévő összes ingatlan háromnegyede már értékesítésre került. A jelentés szerint a területen található kijelölt épületekre vonatkozó első nyilvános hirdetéseket 2007 márciusában tették közzé, amikor 24 konkrét épületet kínáltak eladásra. (70) 2007 áprilisában különböző izlandi újságokban további nyolc épületet kínáltak eladásra. (71) A jelentés megállapítja, hogy noha 2007 áprilisától kezdve a nyomtatott sajtóban az épületeket kifejezetten nem hirdették meg, rendszeres hirdetések jelentek meg, amelyek hivatkoznak a KADECO-ra és honlapjára, illetve a terület hasznosítására vonatkozó ötletek benyújtására szólítottak fel.

| (120) | Az Izlandi Nemzeti Számvevőszék jelentésében hangsúlyozta, hogy szerencsésebb lett volna, ha több épületet is meghirdetnek. |
| --- | --- |

(120)

Az Izlandi Nemzeti Számvevőszék jelentésében hangsúlyozta, hogy szerencsésebb lett volna, ha több épületet is meghirdetnek.

| (121) | A Verne számára 2008. február 26-án értékesített öt épületből csupán egyet, nevezetesen a 869. sz. épületet hirdették meg. (72) Ez az épület a 2007 áprilisában meghirdetett nyolc épület egyike volt. Az izlandi hatóságok kifejtették, hogy erre az épületre 2007. április 23-án az Atlantic Film Studios tette az egyetlen ajánlatot. A Hatóság megkapta az ajánlat másolatát. Az Atlantic Film Studios négyzetméterenként 35 000 ISK-t ajánlott, amely a 869. sz. épület akkori becslések szerinti 13 000 m2 alapterülete alapján 455 000 000 ISK összegű ajánlatot jelentett. Ezenkívül az Atlantic Film Studios felajánlotta, hogy a 869. sz. épület határain kívüli aszfaltozott területért 15 000 000 ISK-t fizet. Az izlandi hatóságok tájékoztatása szerint ezt az ajánlatot elutasították. (73) |
| --- | --- |

(121)

A Verne számára 2008. február 26-án értékesített öt épületből csupán egyet, nevezetesen a 869. sz. épületet hirdették meg. (72) Ez az épület a 2007 áprilisában meghirdetett nyolc épület egyike volt. Az izlandi hatóságok kifejtették, hogy erre az épületre 2007. április 23-án az Atlantic Film Studios tette az egyetlen ajánlatot. A Hatóság megkapta az ajánlat másolatát. Az Atlantic Film Studios négyzetméterenként 35 000 ISK-t ajánlott, amely a 869. sz. épület akkori becslések szerinti 13 000 m2 alapterülete alapján 455 000 000 ISK összegű ajánlatot jelentett. Ezenkívül az Atlantic Film Studios felajánlotta, hogy a 869. sz. épület határain kívüli aszfaltozott területért 15 000 000 ISK-t fizet. Az izlandi hatóságok tájékoztatása szerint ezt az ajánlatot elutasították. (73)

| (122) | A fentiek alapján a Hatóság nem állapíthatja meg, hogy ebben az esetben egy feltételmentes ajánlattételi eljáráshoz hasonló eljárást folytattak le. Ennek alapján tehát az állami támogatás nem zárható ki automatikusan. |
| --- | --- |

(122)

A fentiek alapján a Hatóság nem állapíthatja meg, hogy ebben az esetben egy feltételmentes ajánlattételi eljáráshoz hasonló eljárást folytattak le. Ennek alapján tehát az állami támogatás nem zárható ki automatikusan.

| (123) | Az iránymutatás 2.2. szakasza a támogatás kizárására alternatív eljárásként az úgynevezett független szakértői értékelést írja elő. Bár az izlandi hatóságok nem érveltek azzal, hogy az előírt módszer alapján kizárták a támogatást, a Hatóság értékelni fogja, hogy ez így volt-e. |
| --- | --- |

(123)

Az iránymutatás 2.2. szakasza a támogatás kizárására alternatív eljárásként az úgynevezett független szakértői értékelést írja elő. Bár az izlandi hatóságok nem érveltek azzal, hogy az előírt módszer alapján kizárták a támogatást, a Hatóság értékelni fogja, hogy ez így volt-e.

| (124) | 2007. április 23-án a Fateignastofa Suðurnesja elnevezésű helyi ingatlanügynökség a szóban forgó (869. sz.) épület piaci értékét a becsült 13 382 m2 alapterület alapján 980 000 000 ISK-ra, azaz négyzetméterenként mintegy 73 000 ISK-ra értékelte. Mivel a Verne ezt az épületet, valamint további négy épületet 2008 februárjában összesen 14,5 millió USD (957 000 000 ISK) összegért vásárolt meg, jogos kérdésként merül fel, hogy az épületekért tényleg piaci értéket fizetett-e. |
| --- | --- |

(124)

2007. április 23-án a Fateignastofa Suðurnesja elnevezésű helyi ingatlanügynökség a szóban forgó (869. sz.) épület piaci értékét a becsült 13 382 m2 alapterület alapján 980 000 000 ISK-ra, azaz négyzetméterenként mintegy 73 000 ISK-ra értékelte. Mivel a Verne ezt az épületet, valamint további négy épületet 2008 februárjában összesen 14,5 millió USD (957 000 000 ISK) összegért vásárolt meg, jogos kérdésként merül fel, hogy az épületekért tényleg piaci értéket fizetett-e.

| (125) | Az előzőekben említettek szerint az izlandi hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeikben kifejtették, hogy az épületeket piaci áron értékesítették, és e kijelentésük alátámasztására többek között a 869. sz. épület fent említett független szakértői értékelésére hivatkoztak. Az izlandi hatóságok a Hatóság számára benyújtották a 2007. április 23-i értékmegállapítás szakértő által aláírt másolatát. A jelentés rövid, kevesebb, mint egy oldal, és a 13 383 m2 alapterületű, acélvázas, jó állapotban lévő és jól megközelíthető 869. sz. épületre vonatkozik. (74) A szakértő a piaci feltételek figyelembevételével a rendelkezésre álló dokumentáció, az épület szemrevételezése és a térségben található hasonló ingatlanok felmérése alapján a piaci árat 980 000 000 ISK-ban állapítja meg. A szakértő hivatkozik az épület közeli keflavíki nemzetközi repülőtérrel kapcsolatos esetleges hasznosítására, valamint az ingatlan mint nagy belmagassággal rendelkező épület többirányú hasznosítási lehetőségére. |
| --- | --- |

(125)

Az előzőekben említettek szerint az izlandi hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeikben kifejtették, hogy az épületeket piaci áron értékesítették, és e kijelentésük alátámasztására többek között a 869. sz. épület fent említett független szakértői értékelésére hivatkoztak. Az izlandi hatóságok a Hatóság számára benyújtották a 2007. április 23-i értékmegállapítás szakértő által aláírt másolatát. A jelentés rövid, kevesebb, mint egy oldal, és a 13 383 m2 alapterületű, acélvázas, jó állapotban lévő és jól megközelíthető 869. sz. épületre vonatkozik. (74) A szakértő a piaci feltételek figyelembevételével a rendelkezésre álló dokumentáció, az épület szemrevételezése és a térségben található hasonló ingatlanok felmérése alapján a piaci árat 980 000 000 ISK-ban állapítja meg. A szakértő hivatkozik az épület közeli keflavíki nemzetközi repülőtérrel kapcsolatos esetleges hasznosítására, valamint az ingatlan mint nagy belmagassággal rendelkező épület többirányú hasznosítási lehetőségére.

| (126) | A Hatóság megjegyzi, hogy az izlandi hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeikben kifejtették, hogy a szakértői értékelés „célja az volt, hogy tükrözze az újonnan épített hasonló ingatlanok értékét”. (75) Ez azonban nem derül ki a szakértői értékelés szövegéből, amely a 869. sz. épület állapotára egyértelműen hivatkozik, de új épületekre vonatkozó hivatkozást nem tartalmaz. Ezenkívül az Izlandi Nemzeti Számvevőszék fent említett jelentése nem támasztja alá azt az értelmezést, hogy a szakértői értékelés az új épületek értékét tükrözi. |
| --- | --- |

(126)

A Hatóság megjegyzi, hogy az izlandi hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeikben kifejtették, hogy a szakértői értékelés „célja az volt, hogy tükrözze az újonnan épített hasonló ingatlanok értékét”. (75) Ez azonban nem derül ki a szakértői értékelés szövegéből, amely a 869. sz. épület állapotára egyértelműen hivatkozik, de új épületekre vonatkozó hivatkozást nem tartalmaz. Ezenkívül az Izlandi Nemzeti Számvevőszék fent említett jelentése nem támasztja alá azt az értelmezést, hogy a szakértői értékelés az új épületek értékét tükrözi.

| (127) | Mivel a szakértői értékelés a Vernének értékesített öt épület közül csak egyre vonatkozik és mivel 10 hónappal az épületek Vernének történő értékesítése előtt készült, bizonytalannak tűnik, hogy ez az értékelés ténylegesen általánosan elfogadott piaci mutatókon és értékelési standardokon alapult-e, ezért a szóban forgó esetben az iránymutatás értelmében a Vernének értékesített mind az öt épület tekintetében nem tekinthető független szakértői értékelésnek. |
| --- | --- |

(127)

Mivel a szakértői értékelés a Vernének értékesített öt épület közül csak egyre vonatkozik és mivel 10 hónappal az épületek Vernének történő értékesítése előtt készült, bizonytalannak tűnik, hogy ez az értékelés ténylegesen általánosan elfogadott piaci mutatókon és értékelési standardokon alapult-e, ezért a szóban forgó esetben az iránymutatás értelmében a Vernének értékesített mind az öt épület tekintetében nem tekinthető független szakértői értékelésnek.

| (128) | Felmerül tehát a kérdés, hogy a szóban forgó esetben hogyan határozható meg az épületek piaci ára. A Hatóság iránymutatása szerint az állam rendelkezésére álló, az állami támogatás automatikus kizárására irányuló eljárás hiányában a Hatóság a szóban forgó esetben a piaci érték meghatározása során az iránymutatás alapját képező módszeres és logikus megközelítést alkalmazza. |
| --- | --- |

(128)

Felmerül tehát a kérdés, hogy a szóban forgó esetben hogyan határozható meg az épületek piaci ára. A Hatóság iránymutatása szerint az állam rendelkezésére álló, az állami támogatás automatikus kizárására irányuló eljárás hiányában a Hatóság a szóban forgó esetben a piaci érték meghatározása során az iránymutatás alapját képező módszeres és logikus megközelítést alkalmazza.

| (129) | A Verne által megvásárolt öt épület alapterülete összesen 31 008 m2 volt. (76) Az akkor összesen 957 000 000 ISK összeget kitevő vételár alapján a négyzetméterenkénti ár mintegy 31 000 ISK, amely négyzetméterenként körülbelül 4 000 ISK-val alacsonyabb annál az árnál, amelyet az Atlantic Film Studios 10 hónappal korábban a 869. sz. épületért ajánlott, és amely ajánlatot az izlandi hatóságok tájékoztatása szerint visszautasítottak. (77) A Hatóság véleménye szerint ez már arra utal, hogy az épületeket a piaci ár alatt értékesítették a Vernének. |
| --- | --- |

(129)

A Verne által megvásárolt öt épület alapterülete összesen 31 008 m2 volt. (76) Az akkor összesen 957 000 000 ISK összeget kitevő vételár alapján a négyzetméterenkénti ár mintegy 31 000 ISK, amely négyzetméterenként körülbelül 4 000 ISK-val alacsonyabb annál az árnál, amelyet az Atlantic Film Studios 10 hónappal korábban a 869. sz. épületért ajánlott, és amely ajánlatot az izlandi hatóságok tájékoztatása szerint visszautasítottak. (77) A Hatóság véleménye szerint ez már arra utal, hogy az épületeket a piaci ár alatt értékesítették a Vernének.

| (130) | A fentiekben említettek szerint a Hatóság nem támaszkodhat kizárólag az elvégzett szakértői értékelésre. A Hatóság véleménye szerint az értékelés azonban jelzi, hogy a vételár a piaci ár alatt lehetett, aminek vizsgálatához az izlandi hatóságok által benyújtott, a Vernének történő tényleges értékesítés előtt 10 hónappal adott egyetlen ajánlatot is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(130)

A fentiekben említettek szerint a Hatóság nem támaszkodhat kizárólag az elvégzett szakértői értékelésre. A Hatóság véleménye szerint az értékelés azonban jelzi, hogy a vételár a piaci ár alatt lehetett, aminek vizsgálatához az izlandi hatóságok által benyújtott, a Vernének történő tényleges értékesítés előtt 10 hónappal adott egyetlen ajánlatot is figyelembe kell venni.

| (131) | Annak értékelése, hogy piaci árat fizettek-e, a Hatóság iránymutatásában előírt automatikus vélelmezés hiányában jellegénél fogva visszamenőleges. (78) A Hatóság feladata, hogy ilyen esetekben a rendelkezésre álló információk alapján az ingatlan értékének meghatározására a legmegbízhatóbb módszert alkalmazza. |
| --- | --- |

(131)

Annak értékelése, hogy piaci árat fizettek-e, a Hatóság iránymutatásában előírt automatikus vélelmezés hiányában jellegénél fogva visszamenőleges. (78) A Hatóság feladata, hogy ilyen esetekben a rendelkezésre álló információk alapján az ingatlan értékének meghatározására a legmegbízhatóbb módszert alkalmazza.

| (132) | A Hatóság véleménye szerint e tekintetben megbízható információ az Izlandi Nemzeti Számvevőszék fent említett jelentésében található, még akkor is, ha nem zárható ki, hogy az állam által kötött és a jelentésben tárgyalt más adásvételi szerződések állami támogatást vonnak maguk után. A Hatóság véleménye szerint a jelentés hasznos információt nyújt a Vernének történő értékesítést megelőző és az értékesítés időpontjában fennálló helyzetről, és hasznos lehet az érintett térségben érvényes piaci érték megállapításának folyamatában. |
| --- | --- |

(132)

A Hatóság véleménye szerint e tekintetben megbízható információ az Izlandi Nemzeti Számvevőszék fent említett jelentésében található, még akkor is, ha nem zárható ki, hogy az állam által kötött és a jelentésben tárgyalt más adásvételi szerződések állami támogatást vonnak maguk után. A Hatóság véleménye szerint a jelentés hasznos információt nyújt a Vernének történő értékesítést megelőző és az értékesítés időpontjában fennálló helyzetről, és hasznos lehet az érintett térségben érvényes piaci érték megállapításának folyamatában.

| (133) | A jelentés kifejti, hogy a Vernének értékesített egyik épület (a 869. sz.) értékelését végző ingatlanszakértő az állam által a térségben eladásra kínált épületek jelentős részét értékelte. A szakértő nem értékelt azonban minden épületet. A jelentés információkat tartalmaz továbbá a szakértő feltételezéseiről, és egyértelművé teszi, hogy az értékelések a térség piaci árai alapján, az építési költségek figyelembevételével történtek. A jelentés szerint azonban az épületek értékelése nem egyenként, hanem inkább kor, állapot és hasznosítási lehetőségek szerinti csoportosítás alapján történt. Ezt követően különböző csoportokat értékeltek. A szakértői értékelés figyelembe vette az elektromos rendszer szükséges (az amerikai szabványról az európai szabványra való) átállításával kapcsolatos feladatokat, az ingatlan fekvését és az infrastruktúrától való távolságát. Nem vette ellenben figyelembe sem az amerikai haditengerészeti terület polgári célra történő átvételekor a térségben az ingatlanok terén kialakuló óriási többletkínálatot, sem az egyes esetekben nyilvánvalóan előírt továbbértékesítési és hasznosítási korlátozásokat. A jelentés szerint a Vernének történő értékesítés előtt más társaságoknak is adtak már el épületeket a területen; az első szakaszban (2007 első felében) a szakértői értékelésben megállapított ár 57 %-án adtak el épületeket (22 épület, ezek mindegyikét egyazon társaságnak értékesítették). Később, 2007 őszén különböző társaságoknak, illetve szervezeteknek értékesítettek épületeket a szakértői értékelésben megállapított ár 72–87 %-án. Ezeket az ingatlanokat kisebb egységekben értékesítették. Végül a jelentés kifejti, hogy egy társaság két iskolaépületet vásárolt a szakértői értékelésben megállapított ár 30 %-áért. Bár a Hatóság a szóban forgó esetben nem tudja megállapítani, hogy a hivatkozott ügyletekben fennállt-e állami támogatás, ez az információ azt igazolja, hogy a térségben és az adott esetben a piaci ár meghatározásához nem biztos, hogy az elvégzett szakértői értékelések jelentik a legjobb, illetve az egyetlen megfelelő módot. |
| --- | --- |

(133)

A jelentés kifejti, hogy a Vernének értékesített egyik épület (a 869. sz.) értékelését végző ingatlanszakértő az állam által a térségben eladásra kínált épületek jelentős részét értékelte. A szakértő nem értékelt azonban minden épületet. A jelentés információkat tartalmaz továbbá a szakértő feltételezéseiről, és egyértelművé teszi, hogy az értékelések a térség piaci árai alapján, az építési költségek figyelembevételével történtek. A jelentés szerint azonban az épületek értékelése nem egyenként, hanem inkább kor, állapot és hasznosítási lehetőségek szerinti csoportosítás alapján történt. Ezt követően különböző csoportokat értékeltek. A szakértői értékelés figyelembe vette az elektromos rendszer szükséges (az amerikai szabványról az európai szabványra való) átállításával kapcsolatos feladatokat, az ingatlan fekvését és az infrastruktúrától való távolságát. Nem vette ellenben figyelembe sem az amerikai haditengerészeti terület polgári célra történő átvételekor a térségben az ingatlanok terén kialakuló óriási többletkínálatot, sem az egyes esetekben nyilvánvalóan előírt továbbértékesítési és hasznosítási korlátozásokat. A jelentés szerint a Vernének történő értékesítés előtt más társaságoknak is adtak már el épületeket a területen; az első szakaszban (2007 első felében) a szakértői értékelésben megállapított ár 57 %-án adtak el épületeket (22 épület, ezek mindegyikét egyazon társaságnak értékesítették). Később, 2007 őszén különböző társaságoknak, illetve szervezeteknek értékesítettek épületeket a szakértői értékelésben megállapított ár 72–87 %-án. Ezeket az ingatlanokat kisebb egységekben értékesítették. Végül a jelentés kifejti, hogy egy társaság két iskolaépületet vásárolt a szakértői értékelésben megállapított ár 30 %-áért. Bár a Hatóság a szóban forgó esetben nem tudja megállapítani, hogy a hivatkozott ügyletekben fennállt-e állami támogatás, ez az információ azt igazolja, hogy a térségben és az adott esetben a piaci ár meghatározásához nem biztos, hogy az elvégzett szakértői értékelések jelentik a legjobb, illetve az egyetlen megfelelő módot.

| (134) | A Hatóság megjegyzése szerint nincs ok annak feltételezésére, hogy az állam a Vernének értékesített 868., 866., 872. vagy 864. sz. épület értékelésére megbízást adott volna. Az izlandi hatóságok benyújtották volna ezt az információt, ha lett volna ilyen. A Vernének értékesített öt épület esetében így az egyetlen hozzáférhető szakértői értékelés a 869. sz. épületre vonatkozó értékelés. Az Izlandi Nemzeti Számvevőszék jelentése szerint az öt épület közül továbbá ez volt az egyetlen épület, amelyet az izlandi hatóságok tájékoztatása és a fentiekben említettek szerint külön is meghirdettek. A Hatóságnak nincs oka feltételezni, hogy a terület többi épületének tekintetében a szakértői értékelés alapja bármiben eltért az ebben az esetben rendelkezésre álló szakértői értékeléstől. |
| --- | --- |

(134)

A Hatóság megjegyzése szerint nincs ok annak feltételezésére, hogy az állam a Vernének értékesített 868., 866., 872. vagy 864. sz. épület értékelésére megbízást adott volna. Az izlandi hatóságok benyújtották volna ezt az információt, ha lett volna ilyen. A Vernének értékesített öt épület esetében így az egyetlen hozzáférhető szakértői értékelés a 869. sz. épületre vonatkozó értékelés. Az Izlandi Nemzeti Számvevőszék jelentése szerint az öt épület közül továbbá ez volt az egyetlen épület, amelyet az izlandi hatóságok tájékoztatása és a fentiekben említettek szerint külön is meghirdettek. A Hatóságnak nincs oka feltételezni, hogy a terület többi épületének tekintetében a szakértői értékelés alapja bármiben eltért az ebben az esetben rendelkezésre álló szakértői értékeléstől.

| (135) | Tekintettel arra, hogy a szóban forgó esetben a 869. sz. épületre vonatkozó, 2007-ben készített szakértői értékelés – mivel az a Vernének értékesített öt épületből csupán egy épületre vonatkozott és 10 hónappal a Vernével való szerződéskötést megelőzően történt –, általánosságban nem használható közelítő piaci értékként, a Hatóság véleménye szerint ez a megállapított érték közvetlenül nem használható olyan négyzetméterenkénti árként, amelyet egy magánszektorbeli szereplő az épületek tulajdonosaként az öt együttesen értékesített épületért hajlandó lett volna elfogadni. A Hatóság véleménye szerint ez azonban jelezheti, hogy a piaci ár valójában magasabb volt, mint a Verne által ténylegesen fizetett ár. |
| --- | --- |

(135)

Tekintettel arra, hogy a szóban forgó esetben a 869. sz. épületre vonatkozó, 2007-ben készített szakértői értékelés – mivel az a Vernének értékesített öt épületből csupán egy épületre vonatkozott és 10 hónappal a Vernével való szerződéskötést megelőzően történt –, általánosságban nem használható közelítő piaci értékként, a Hatóság véleménye szerint ez a megállapított érték közvetlenül nem használható olyan négyzetméterenkénti árként, amelyet egy magánszektorbeli szereplő az épületek tulajdonosaként az öt együttesen értékesített épületért hajlandó lett volna elfogadni. A Hatóság véleménye szerint ez azonban jelezheti, hogy a piaci ár valójában magasabb volt, mint a Verne által ténylegesen fizetett ár.

| (136) | A Hatóságnak tehát a szóban forgó esetben rendelkezésre álló szakértői értékeléstől eltérő közelítő piaci értékre kell támaszkodnia. |
| --- | --- |

(136)

A Hatóságnak tehát a szóban forgó esetben rendelkezésre álló szakértői értékeléstől eltérő közelítő piaci értékre kell támaszkodnia.

| (137) | Egy független központi hatóság, az izlandi földhivatal (Þjóðskrá Íslands) évente elvégzi minden izlandi civil ingatlan, földterület és épület értékelését (79). Az érték a piaci értéket tükrözi. |
| --- | --- |

(137)

Egy független központi hatóság, az izlandi földhivatal (Þjóðskrá Íslands) évente elvégzi minden izlandi civil ingatlan, földterület és épület értékelését (79). Az érték a piaci értéket tükrözi.

| (138) | Az izlandi földhivatal által elvégzett értékelés jogalapja az ingatlan-nyilvántartásról és -értékelésről szóló 6/2001. törvény. A törvény 27. cikke szerint az ingatlan piaci értékét az ingatlan nyilvántartás szerinti értékelése tükrözi. Ha a piaci érték nem áll rendelkezésre, az értékelést a bevételek, az építési költségek, az ingatlan közlekedési infrastruktúrához viszonyított fekvése, kora, hasznosítási lehetőségei, hasznai, a talaj típusa, a növényzet, a táj és a szóban forgó ingatlan piaci árát esetlegesen befolyásoló minden más tényező figyelembevételével a hasonló ingatlanok piaci árára vonatkozó, elérhető legjobb információk alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

(138)

Az izlandi földhivatal által elvégzett értékelés jogalapja az ingatlan-nyilvántartásról és -értékelésről szóló 6/2001. törvény. A törvény 27. cikke szerint az ingatlan piaci értékét az ingatlan nyilvántartás szerinti értékelése tükrözi. Ha a piaci érték nem áll rendelkezésre, az értékelést a bevételek, az építési költségek, az ingatlan közlekedési infrastruktúrához viszonyított fekvése, kora, hasznosítási lehetőségei, hasznai, a talaj típusa, a növényzet, a táj és a szóban forgó ingatlan piaci árát esetlegesen befolyásoló minden más tényező figyelembevételével a hasonló ingatlanok piaci árára vonatkozó, elérhető legjobb információk alapján kell meghatározni.

| (139) | Az izlandi földhivatal minden évben a februári piaci ár alapján elvégzi minden ingatlan értékelését, és ez az értékelés ugyanazon év december 31-én lép hatályba. Az éves értékelés az egyes ingatlanok jellemzőire vonatkozó információkon és az ingatlanok nyilvántartásban szereplő ingatlan-adásvételi szerződés szerinti piaci árán alapul. |
| --- | --- |

(139)

Az izlandi földhivatal minden évben a februári piaci ár alapján elvégzi minden ingatlan értékelését, és ez az értékelés ugyanazon év december 31-én lép hatályba. Az éves értékelés az egyes ingatlanok jellemzőire vonatkozó információkon és az ingatlanok nyilvántartásban szereplő ingatlan-adásvételi szerződés szerinti piaci árán alapul.

| (140) | Az országban kötött valamennyi adásvételi szerződésben meghatározott eladási árat és fizetési feltételt az izlandi földhivatal által gondozott ingatlan-nyilvántartási adatbázis tartalmazza. Az értékmegállapítás alapját e nyilvántartásban szereplő adásvételi szerződések képezik. Az izlandi földhivatal az összegyűjtött adatokat az izlandi lakáspiac, valamint az ipari és más kereskedelmi épületek piacának értékelésére használja. Ez a piaci információ nyilvánosan hozzáférhető. (80) |
| --- | --- |

(140)

Az országban kötött valamennyi adásvételi szerződésben meghatározott eladási árat és fizetési feltételt az izlandi földhivatal által gondozott ingatlan-nyilvántartási adatbázis tartalmazza. Az értékmegállapítás alapját e nyilvántartásban szereplő adásvételi szerződések képezik. Az izlandi földhivatal az összegyűjtött adatokat az izlandi lakáspiac, valamint az ipari és más kereskedelmi épületek piacának értékelésére használja. Ez a piaci információ nyilvánosan hozzáférhető. (80)

| (141) | 2010 áprilisától az izlandi földhivatal a kereskedelmi épületekről havonta tesz közzé piaci információkat. (81) Ezek az adatok két földrajzi kategóriába (a főváros térsége és az ország többi része) sorolva a következőkkel kapcsolatban biztosítottak információkat: 2005. januárig visszamenőleg havi összesítésben a kereskedelmi épületekre vonatkozóan kötött adásvételi szerződések száma, az eladási árra vonatkozó információt tartalmazó ügyletek száma, valamint havi összesítésben az értékesített épületek hivatalos összértéke a megkötött összes szerződésben szereplő eladási ár összegéhez viszonyítva. A Verne által vásárolt épületek a fent említett második földrajzi kategóriába tartoznak. |
| --- | --- |

(141)

2010 áprilisától az izlandi földhivatal a kereskedelmi épületekről havonta tesz közzé piaci információkat. (81) Ezek az adatok két földrajzi kategóriába (a főváros térsége és az ország többi része) sorolva a következőkkel kapcsolatban biztosítottak információkat: 2005. januárig visszamenőleg havi összesítésben a kereskedelmi épületekre vonatkozóan kötött adásvételi szerződések száma, az eladási árra vonatkozó információt tartalmazó ügyletek száma, valamint havi összesítésben az értékesített épületek hivatalos összértéke a megkötött összes szerződésben szereplő eladási ár összegéhez viszonyítva. A Verne által vásárolt épületek a fent említett második földrajzi kategóriába tartoznak.

| (142) | A piaci adatok azt mutatják, hogy a kereskedelmi épületek összesített eladási ára általában a főváros térségén kívül is magasabb volt, mint az adatokkal érintett hónapokban, azaz a 2005 januárjától a mai napig értékesített összes épületre vonatkozóan hivatalosan megállapított összes érték. (82) Ez rendelkezésre álló adatok birtokában azt jelzi, hogy a hivatalosan megállapított érték általában nem magasabb, mint a tényleges piaci ár. |
| --- | --- |

(142)

A piaci adatok azt mutatják, hogy a kereskedelmi épületek összesített eladási ára általában a főváros térségén kívül is magasabb volt, mint az adatokkal érintett hónapokban, azaz a 2005 januárjától a mai napig értékesített összes épületre vonatkozóan hivatalosan megállapított összes érték. (82) Ez rendelkezésre álló adatok birtokában azt jelzi, hogy a hivatalosan megállapított érték általában nem magasabb, mint a tényleges piaci ár.

| (143) | A Hatóság véleménye szerint összehasonlítható szabadpiaci ajánlat alapján meghatározott reális piaci érték hiányában a Verne által vásárolt ingatlan értékének meghatározására az izlandi ingatlanok értékelésére a fentiekben részletesen ismertetett, a 6/2001. törvény szerinti módszer a legmegbízhatóbb. A Hatóság ezt a véleményét a 6/2001. törvény egyértelmű célkitűzésére és a törvény 27. cikkének szövegére alapozza, amely szerint a cél piaci mutatók alapján hivatalos értékelés létrehozása. |
| --- | --- |

(143)

A Hatóság véleménye szerint összehasonlítható szabadpiaci ajánlat alapján meghatározott reális piaci érték hiányában a Verne által vásárolt ingatlan értékének meghatározására az izlandi ingatlanok értékelésére a fentiekben részletesen ismertetett, a 6/2001. törvény szerinti módszer a legmegbízhatóbb. A Hatóság ezt a véleményét a 6/2001. törvény egyértelmű célkitűzésére és a törvény 27. cikkének szövegére alapozza, amely szerint a cél piaci mutatók alapján hivatalos értékelés létrehozása.

| (144) | Ezenkívül a 6/2001. törvény szerint a szóban forgó épületekről abban az időszakban független hatóság által készített egyetlen értékelés a hivatalos értékmegállapítás volt. (83) Ez nem áll ellentmondásban azzal, hogy – amint az a Hatóság iránymutatásából is kitűnik – az adózási célú értékelés elvileg nem tükrözi szükségszerűen az ingatlan „piaci értékét”. |
| --- | --- |

(144)

Ezenkívül a 6/2001. törvény szerint a szóban forgó épületekről abban az időszakban független hatóság által készített egyetlen értékelés a hivatalos értékmegállapítás volt. (83) Ez nem áll ellentmondásban azzal, hogy – amint az a Hatóság iránymutatásából is kitűnik – az adózási célú értékelés elvileg nem tükrözi szükségszerűen az ingatlan „piaci értékét”.

| (145) | A Hatóság véleménye szerint a szóban forgó esetben a piaci ár jelzésére rendelkezésre álló legjobb lehetőség az ingatlan izlandi jogszabályok alapján történő értékelésének módszere, és hogy ebben az esetben egy szakértő által végzett utólagos értékmegállapítás nem jelentene megbízhatóbb módszert annak meghatározására, hogy mi volt az ingatlan piaci értéke a megállapodás 2008. február 26-i hatálybalépésekor. (84) |
| --- | --- |

(145)

A Hatóság véleménye szerint a szóban forgó esetben a piaci ár jelzésére rendelkezésre álló legjobb lehetőség az ingatlan izlandi jogszabályok alapján történő értékelésének módszere, és hogy ebben az esetben egy szakértő által végzett utólagos értékmegállapítás nem jelentene megbízhatóbb módszert annak meghatározására, hogy mi volt az ingatlan piaci értéke a megállapodás 2008. február 26-i hatálybalépésekor. (84)

| (146) | Mindent egybevetve a Hatóság megállapítja, hogy ebben az esetben az Izlandi Földhivatal által végzett értékelés a legjobb becslés a piaci ár meghatározására. A Hatóság megállapítja továbbá, hogy az izlandi hatóságok 2012. május 14-i elektronikus levelükben az értékelés alatt álló 2008-as ügyletekkel kapcsolatban megerősítették, hogy „az izlandi gyakorlat szerint az adózási célú értékmegállapítást általában piaci árként kell elfogadni.” (85) Ez közös alap. |
| --- | --- |

(146)

Mindent egybevetve a Hatóság megállapítja, hogy ebben az esetben az Izlandi Földhivatal által végzett értékelés a legjobb becslés a piaci ár meghatározására. A Hatóság megállapítja továbbá, hogy az izlandi hatóságok 2012. május 14-i elektronikus levelükben az értékelés alatt álló 2008-as ügyletekkel kapcsolatban megerősítették, hogy „az izlandi gyakorlat szerint az adózási célú értékmegállapítást általában piaci árként kell elfogadni.” (85) Ez közös alap.

| (147) | A Hatóság véleményét az is alátámasztja, hogy az érdekelt felek a 6/2001. törvény 31. cikke szerinti hivatalos értékmegállapítást megkérdőjelezhetik, és az izlandi földhivatal megállapítása ellen a törvény 34. cikke alapján egy meghatározott szervhez (Yfirfasteignamatsnefnd) fellebbezést nyújthatnak be. A szóban forgó esetben a Verne nem kérdőjelezte meg az épületek hivatalos értékelését. |
| --- | --- |

(147)

A Hatóság véleményét az is alátámasztja, hogy az érdekelt felek a 6/2001. törvény 31. cikke szerinti hivatalos értékmegállapítást megkérdőjelezhetik, és az izlandi földhivatal megállapítása ellen a törvény 34. cikke alapján egy meghatározott szervhez (Yfirfasteignamatsnefnd) fellebbezést nyújthatnak be. A szóban forgó esetben a Verne nem kérdőjelezte meg az épületek hivatalos értékelését.

| (148) | Az állandó ítélkezési gyakorlatból következően a Hatóságnak a lehető legpontosabban meg kell határoznia a szóban forgó támogatás valódi értékét, és minden esetben el kell rendelnie az így meghatározott összeg visszafizettetését. (86) |
| --- | --- |

(148)

Az állandó ítélkezési gyakorlatból következően a Hatóságnak a lehető legpontosabban meg kell határoznia a szóban forgó támogatás valódi értékét, és minden esetben el kell rendelnie az így meghatározott összeg visszafizettetését. (86)

| (149) | Ebben az esetben az ügylet idején az Izlandi Ingatlan-nyilvántartó (jelenlegi nevén Izlandi Földhivatal) a szóban forgó épületeket a következőképpen értékelte:






  868. sz. épület | 452 050 000 ISK |
| --- | --- | --- |
| 869. sz. épület | 578 550 000 ISK |
| 872. sz. épület | 52 700 000 ISK |
| 866. sz. épület | 23 650 000 ISK |
| 864. sz. épület (87) | 70 900 000 ISK |
| Az épületek összértéke | 1 177 850 000 ISK |

(149)

Ebben az esetben az ügylet idején az Izlandi Ingatlan-nyilvántartó (jelenlegi nevén Izlandi Földhivatal) a szóban forgó épületeket a következőképpen értékelte:

868. sz. épület

452 050 000 ISK

869. sz. épület

578 550 000 ISK

872. sz. épület

52 700 000 ISK

866. sz. épület

23 650 000 ISK

864. sz. épület (87)

70 900 000 ISK

Az épületek összértéke

1 177 850 000 ISK

A teljesség kedvéért megemlíthető, hogy ez nem tartalmazza a földterület értékét, amelyet nem adtak el a Vernének, hanem 99 évre bérbe adták.

| (150) | Az épületekért fizetett ár 14,5 millió USD-t tett ki, amely az ügylet lebonyolításakor 957 000 000 ISK-nak felelt meg; ez az összeg tehát a Hatóság által a fentiekben meghatározott piaci ár alatt volt. |
| --- | --- |

(150)

Az épületekért fizetett ár 14,5 millió USD-t tett ki, amely az ügylet lebonyolításakor 957 000 000 ISK-nak felelt meg; ez az összeg tehát a Hatóság által a fentiekben meghatározott piaci ár alatt volt.

| (151) | Ezáltal az állam az ingatlan-adásvételi megállapodás 2008. február 26-i megkötésével az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást nyújtott. |
| --- | --- |

(151)

Ezáltal az állam az ingatlan-adásvételi megállapodás 2008. február 26-i megkötésével az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást nyújtott.

| (152) | Az épületek vonatkozásában a támogatás teljes összege a Hatóság által megállapított piaci érték, azaz 1 177 850 000 ISK és az épületekért fizetett tényleges ár, azaz az akkor 957 000 000 ISK-nak megfelelő 14,5 millió USD közötti különbség: 220 850 000 ISK. |
| --- | --- |

(152)

Az épületek vonatkozásában a támogatás teljes összege a Hatóság által megállapított piaci érték, azaz 1 177 850 000 ISK és az épületekért fizetett tényleges ár, azaz az akkor 957 000 000 ISK-nak megfelelő 14,5 millió USD közötti különbség: 220 850 000 ISK.

| (153) | A Hatóság megjegyzi, hogy a támogatás összege jóval meghaladja az iránymutatás 2.2. szakaszának b) pontjában meghatározott, a piaci ártól való 5 %-os eltérést. |
| --- | --- |

(153)

A Hatóság megjegyzi, hogy a támogatás összege jóval meghaladja az iránymutatás 2.2. szakaszának b) pontjában meghatározott, a piaci ártól való 5 %-os eltérést.

| (154) | Ezenkívül a Hatóság megjegyzi, hogy az iránymutatás 2.2. szakaszának c) pontjában meghatározott különös kötelezettségekre vonatkozó rendelkezések ebben az esetben nem alkalmazandók, mivel az ingatlan-adásvételi megállapodás nem tartalmaz olyan kötelezettségeket, amelyek az iránymutatás értelmében a Vernére gazdasági terhet rónának. (88) Az iránymutatás szerint a vételárból nem vonható le a jogszabályok értelmében minden ingatlantulajdonosra háruló kötelezettségekkel kapcsolatos gazdasági teher. Végül az iránymutatás 2.2. szakaszának d) pontja szerinti elsődleges költségek ebben az esetben nem relevánsak (89), és nem alkalmazhatók a minimális referenciaérték meghatározására. |
| --- | --- |

(154)

Ezenkívül a Hatóság megjegyzi, hogy az iránymutatás 2.2. szakaszának c) pontjában meghatározott különös kötelezettségekre vonatkozó rendelkezések ebben az esetben nem alkalmazandók, mivel az ingatlan-adásvételi megállapodás nem tartalmaz olyan kötelezettségeket, amelyek az iránymutatás értelmében a Vernére gazdasági terhet rónának. (88) Az iránymutatás szerint a vételárból nem vonható le a jogszabályok értelmében minden ingatlantulajdonosra háruló kötelezettségekkel kapcsolatos gazdasági teher. Végül az iránymutatás 2.2. szakaszának d) pontja szerinti elsődleges költségek ebben az esetben nem relevánsak (89), és nem alkalmazhatók a minimális referenciaérték meghatározására.

2.2.2.2.   A kiegészítő bérleti megállapodással módosított területbérleti megállapodás

| (155) | Emlékeztetni kell arra, hogy ha a kiegészítő bérleti megállapodással módosított területbérleti megállapodás intézkedéseit a piacgazdasági befektető elvével – azaz a területbérleti megállapodásban és a kiegészítő bérleti megállapodásban az állam által meghatározott feltételek megfelelnek a piaci feltételeknek – összhangban valósították volna meg, akkor az ügylet nem járna állami támogatással. |
| --- | --- |

(155)

Emlékeztetni kell arra, hogy ha a kiegészítő bérleti megállapodással módosított területbérleti megállapodás intézkedéseit a piacgazdasági befektető elvével – azaz a területbérleti megállapodásban és a kiegészítő bérleti megállapodásban az állam által meghatározott feltételek megfelelnek a piaci feltételeknek – összhangban valósították volna meg, akkor az ügylet nem járna állami támogatással.

| (156) | Az izlandi államkincstár és a Verne közötti területbérleti megállapodás 2008. május 9-én jött létre. A 2009. június 30-án aláírt kiegészítő bérleti megállapodással a bérleti díj is megváltozott. Ezenkívül az államkincstár 2010. április 1-jéig mentességet biztosított a bérleti díj alól. |
| --- | --- |

(156)

Az izlandi államkincstár és a Verne közötti területbérleti megállapodás 2008. május 9-én jött létre. A 2009. június 30-án aláírt kiegészítő bérleti megállapodással a bérleti díj is megváltozott. Ezenkívül az államkincstár 2010. április 1-jéig mentességet biztosított a bérleti díj alól.

| (157) | Az évente négyzetméterenként fizetendő 0,8 USD kezdeti bérleti díjról 2008 februárjában állapodtak meg. A területbérleti megállapodás nem rendelkezett a bérleti díj kiigazításáról. A bérleti időszakot 99 évben határozták meg. Ez jóval meghaladta azt az időtartamot, amelyet egy piaci szereplő elfogadhatna. A Hatóságnak azonban azt nem kell értékelnie, hogy a bérleti díjat a piaci feltételek alapján határozták-e meg, mivel a bérleti díjat a kiegészítő bérleti megállapodás 2009 júniusában újra megállapította, és az eredetileg megállapított bérleti díj soha nem lépett hatályba. Az utóbbi megállapodás alapján a bérleti időszak változatlan; a bérleti díjat azonban módosították, és izlandi pénznemben rögzítették, összege 60 ISK/ m2 volt. Ezenkívül a megállapodás szerint a bérleti díjat az izlandi építésiköltség-indexszel évente kiigazítják. |
| --- | --- |

(157)

Az évente négyzetméterenként fizetendő 0,8 USD kezdeti bérleti díjról 2008 februárjában állapodtak meg. A területbérleti megállapodás nem rendelkezett a bérleti díj kiigazításáról. A bérleti időszakot 99 évben határozták meg. Ez jóval meghaladta azt az időtartamot, amelyet egy piaci szereplő elfogadhatna. A Hatóságnak azonban azt nem kell értékelnie, hogy a bérleti díjat a piaci feltételek alapján határozták-e meg, mivel a bérleti díjat a kiegészítő bérleti megállapodás 2009 júniusában újra megállapította, és az eredetileg megállapított bérleti díj soha nem lépett hatályba. Az utóbbi megállapodás alapján a bérleti időszak változatlan; a bérleti díjat azonban módosították, és izlandi pénznemben rögzítették, összege 60 ISK/ m2 volt. Ezenkívül a megállapodás szerint a bérleti díjat az izlandi építésiköltség-indexszel évente kiigazítják.

| (158) | Az izlandi hatóságok szerint a kiegészítő bérleti megállapodás szerinti árképzési módszer az izlandi önkormányzatok tulajdonában álló földterületre alkalmazott általános gyakorlatot tükrözi. E gyakorlat alapján az Izlandi Földhivatal 6/2001. törvény szerinti évenkénti hivatalos, a fenti 2.2.2.1. szakaszban is részletesen leírt értékmegállapítása képezi az egyes önkormányzatok döntésétől függően általában 1 vagy 2 %-os éves bérleti díj fizetésének alapját. |
| --- | --- |

(158)

Az izlandi hatóságok szerint a kiegészítő bérleti megállapodás szerinti árképzési módszer az izlandi önkormányzatok tulajdonában álló földterületre alkalmazott általános gyakorlatot tükrözi. E gyakorlat alapján az Izlandi Földhivatal 6/2001. törvény szerinti évenkénti hivatalos, a fenti 2.2.2.1. szakaszban is részletesen leírt értékmegállapítása képezi az egyes önkormányzatok döntésétől függően általában 1 vagy 2 %-os éves bérleti díj fizetésének alapját.

| (159) | Miközben a különböző izlandi önkormányzatok által kötött bérleti megállapodások nem tükrözik a piaci értéket abban az értelemben, hogy egy piaci szereplő szabadpiaci körülmények esetén hajlandó lenne-e arra, hogy földterületét ezen az alapon bérbe adja, az izlandi hatóságok semmilyen érvet nem terjesztettek elő a szóban forgó földterület alternatív piaci árának meghatározására. Mindössze kijelentették, hogy a bérleti díj azt az összeget tükrözi, amelyet az állam általában a térségben felszámol. |
| --- | --- |

(159)

Miközben a különböző izlandi önkormányzatok által kötött bérleti megállapodások nem tükrözik a piaci értéket abban az értelemben, hogy egy piaci szereplő szabadpiaci körülmények esetén hajlandó lenne-e arra, hogy földterületét ezen az alapon bérbe adja, az izlandi hatóságok semmilyen érvet nem terjesztettek elő a szóban forgó földterület alternatív piaci árának meghatározására. Mindössze kijelentették, hogy a bérleti díj azt az összeget tükrözi, amelyet az állam általában a térségben felszámol.

| (160) | Mivel az izlandi ipari területek piacára vonatkozó információk az Izlandi Földhivatal által a lakások és a kereskedelmi épületek piaci árára vonatkozóan a fentiekben leírtak szerint összegyűjtött információkkal ellentétben nehezen hozzáférhetők, a szóban forgó földterület piaci árára vonatkozóan nehéz egy reális referenciaérték meghatározása. A Hatóság ezért a földterület piaci értékére csak megközelítő becslést tud adni. A leginkább hozzáférhető információ újfent a 6/2001. törvény szerint megállapított hivatalos érték. (90) |
| --- | --- |

(160)

Mivel az izlandi ipari területek piacára vonatkozó információk az Izlandi Földhivatal által a lakások és a kereskedelmi épületek piaci árára vonatkozóan a fentiekben leírtak szerint összegyűjtött információkkal ellentétben nehezen hozzáférhetők, a szóban forgó földterület piaci árára vonatkozóan nehéz egy reális referenciaérték meghatározása. A Hatóság ezért a földterület piaci értékére csak megközelítő becslést tud adni. A leginkább hozzáférhető információ újfent a 6/2001. törvény szerint megállapított hivatalos érték. (90)

| (161) | Az Izlandi Földhivataltól beszerzett információk szerint a kiegészítő bérleti megállapodás 2009. júniusi hatálybalépésekor a Verne által bérelt földterület hivatalos értéke 188 850 000 ISK-t tett ki (91). Az éves bérleti díj 2009-es árakon 5 760 000 ISK volt, ami a földterület hivatalosan megállapított értékének 3,05 %-a, ami az általában alkalmazott százalékos értéknél magasabb. A Hatóság ezért úgy véli, hogy a bérleti díj ebben az esetben a szabadpiacon működő magánpiaci szereplő számára elfogadható lett volna. |
| --- | --- |

(161)

Az Izlandi Földhivataltól beszerzett információk szerint a kiegészítő bérleti megállapodás 2009. júniusi hatálybalépésekor a Verne által bérelt földterület hivatalos értéke 188 850 000 ISK-t tett ki (91). Az éves bérleti díj 2009-es árakon 5 760 000 ISK volt, ami a földterület hivatalosan megállapított értékének 3,05 %-a, ami az általában alkalmazott százalékos értéknél magasabb. A Hatóság ezért úgy véli, hogy a bérleti díj ebben az esetben a szabadpiacon működő magánpiaci szereplő számára elfogadható lett volna.

| (162) | Végül a Hatóság által az eljárás megindításáról szóló határozatban említett kizárólagossági záradékkal kapcsolatban az izlandi hatóságok kifejtették, hogy az csak a KADECO által kezelt területet érinti. Ez a nyilvántartásba vett területbérleti megállapodás egyik módosításával is összhangban áll. A Hatóság véleménye szerint korlátozott földrajzi és időbeli hatálya miatt a záradék önmagában nem nyújt gazdasági előnyt a Verne számára. |
| --- | --- |

(162)

Végül a Hatóság által az eljárás megindításáról szóló határozatban említett kizárólagossági záradékkal kapcsolatban az izlandi hatóságok kifejtették, hogy az csak a KADECO által kezelt területet érinti. Ez a nyilvántartásba vett területbérleti megállapodás egyik módosításával is összhangban áll. A Hatóság véleménye szerint korlátozott földrajzi és időbeli hatálya miatt a záradék önmagában nem nyújt gazdasági előnyt a Verne számára.

| (163) | A Hatóság megállapítja, hogy a kiegészítő bérleti megállapodással módosított területbérleti megállapodás a Vernét nem juttatja előnyhöz. |
| --- | --- |

(163)

A Hatóság megállapítja, hogy a kiegészítő bérleti megállapodással módosított területbérleti megállapodás a Vernét nem juttatja előnyhöz.

2.3.   A villamosenergia-ellátásról szóló szerződés

2.3.1.   Állami források

| (164) | A fentiekben említettek szerint annak megállapítására, hogy egy intézkedés az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatással jár, a Hatóságnak meg kell állapítania, hogy az intézkedés olyan gazdasági előnyt biztosít, amelyben a vállalkozás rendes üzletmenetben nem részesült volna. Ahhoz, hogy az előny állami támogatásnak minősüljön, azt az államnak kell biztosítania vagy állami forrásból kell biztosítani. Az előny közvállalkozáson keresztül is nyújtható, feltéve, hogy fennáll az államnak való betudhatóság (92). Az Európai Bíróság a Stardust Marine-ügyben (93) a következőket állapította meg:
  „...az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése magában foglal minden olyan pénzügyi eszközt, amelyet a hatóságok ténylegesen felhasználhatnak a vállalkozások támogatására, annak megállapítása nélkül, hogy ezek az eszközök állandóan az állami vagyon részét képezik-e vagy sem. Következésképpen még akkor is, ha a szóban forgó intézkedésnek megfelelő összegek nincsenek állandóan az államkincstár birtokában, az a tény, hogy azok folyamatosan állami ellenőrzés alatt, és így az illetékes nemzeti hatóságok rendelkezésére állnak, elegendőek azok állami forrásnak minősítéséhez. [...]
  Az államnak ugyanis az ilyen vállalkozások feletti meghatározó befolyásának gyakorlása révén teljes mértékben módjában áll, hogy meghatározza a forrásai felhasználásának irányát annak érdekében, hogy finanszírozza adott esetben a más vállalkozásoknak nyújtott sajátos előnyöket. [...] egy közvállalkozás helyzete nem hasonlítható össze egy magánvállalkozás helyzetével. Közvállalkozásain keresztül ugyanis az állam a kereskedelmi célokon kívüli célokat is követhet, [...].” |
| --- | --- |

(164)

A fentiekben említettek szerint annak megállapítására, hogy egy intézkedés az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatással jár, a Hatóságnak meg kell állapítania, hogy az intézkedés olyan gazdasági előnyt biztosít, amelyben a vállalkozás rendes üzletmenetben nem részesült volna. Ahhoz, hogy az előny állami támogatásnak minősüljön, azt az államnak kell biztosítania vagy állami forrásból kell biztosítani. Az előny közvállalkozáson keresztül is nyújtható, feltéve, hogy fennáll az államnak való betudhatóság (92). Az Európai Bíróság a Stardust Marine-ügyben (93) a következőket állapította meg:

„...az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése magában foglal minden olyan pénzügyi eszközt, amelyet a hatóságok ténylegesen felhasználhatnak a vállalkozások támogatására, annak megállapítása nélkül, hogy ezek az eszközök állandóan az állami vagyon részét képezik-e vagy sem. Következésképpen még akkor is, ha a szóban forgó intézkedésnek megfelelő összegek nincsenek állandóan az államkincstár birtokában, az a tény, hogy azok folyamatosan állami ellenőrzés alatt, és így az illetékes nemzeti hatóságok rendelkezésére állnak, elegendőek azok állami forrásnak minősítéséhez. [...]

Az államnak ugyanis az ilyen vállalkozások feletti meghatározó befolyásának gyakorlása révén teljes mértékben módjában áll, hogy meghatározza a forrásai felhasználásának irányát annak érdekében, hogy finanszírozza adott esetben a más vállalkozásoknak nyújtott sajátos előnyöket. [...] egy közvállalkozás helyzete nem hasonlítható össze egy magánvállalkozás helyzetével. Közvállalkozásain keresztül ugyanis az állam a kereskedelmi célokon kívüli célokat is követhet, [...].”

| (165) | A Hatóság hivatkozik a Landsvirkjun által kötött hosszú távú villamosenergia-ellátásról szóló szerződésekre vonatkozó legutóbbi határozataira, a 391/11/COL és a 392/11/COL határozatra, és a villamosenergia-ellátásról szóló, szóban forgó szerződés betudhatósága tekintetében ugyanazt a megközelítést követi. |
| --- | --- |

(165)

A Hatóság hivatkozik a Landsvirkjun által kötött hosszú távú villamosenergia-ellátásról szóló szerződésekre vonatkozó legutóbbi határozataira, a 391/11/COL és a 392/11/COL határozatra, és a villamosenergia-ellátásról szóló, szóban forgó szerződés betudhatósága tekintetében ugyanazt a megközelítést követi.

| (166) | A fent említett határozatokban kifejtett általános érvelésen kívül a Hatóság megjegyzi, hogy a szóban forgó ügyben a bejelentést megelőző eljárás során az izlandi hatóságok által a Hatóság rendelkezésére bocsátott, az Ipari Minisztérium által készített 2008. október 23-i feljegyzés hivatkozik a Verne és az izlandi hatóságok közötti tárgyalásokra, amelyeken a lehetséges intézkedésekről, többek között a Verne működésének kezdetén biztosított támogatott villamosenergia-árról esett szó. A Landsvirkjun az izlandi hatóságok és a Verne között létrejött, a későbbiekben megszüntetett beruházási megállapodást előkészítő, 2008. december 15-i egyetértési megállapodás első tervezete egyik szerződő feleként szerepelt, ez utóbbi megállapodást a Hatóság a bejelentést megelőző eljárás alatt szintén megkapta. A Landsvirkjun és a Verne közötti, villamosenergia-ellátásról szóló korábbi szerződéssel kapcsolatban az egyetértési megállapodás tervezetében a következő záradék szerepelt (94):
  „Az első [...] villamos energiáért a Verne 20 éves időszakon át olyan árat fizet, amennyiért az első ügyfelet a Verne meg tudja szerezni.” |
| --- | --- |

(166)

A fent említett határozatokban kifejtett általános érvelésen kívül a Hatóság megjegyzi, hogy a szóban forgó ügyben a bejelentést megelőző eljárás során az izlandi hatóságok által a Hatóság rendelkezésére bocsátott, az Ipari Minisztérium által készített 2008. október 23-i feljegyzés hivatkozik a Verne és az izlandi hatóságok közötti tárgyalásokra, amelyeken a lehetséges intézkedésekről, többek között a Verne működésének kezdetén biztosított támogatott villamosenergia-árról esett szó. A Landsvirkjun az izlandi hatóságok és a Verne között létrejött, a későbbiekben megszüntetett beruházási megállapodást előkészítő, 2008. december 15-i egyetértési megállapodás első tervezete egyik szerződő feleként szerepelt, ez utóbbi megállapodást a Hatóság a bejelentést megelőző eljárás alatt szintén megkapta. A Landsvirkjun és a Verne közötti, villamosenergia-ellátásról szóló korábbi szerződéssel kapcsolatban az egyetértési megállapodás tervezetében a következő záradék szerepelt (94):

„Az első [...] villamos energiáért a Verne 20 éves időszakon át olyan árat fizet, amennyiért az első ügyfelet a Verne meg tudja szerezni.”

| (167) | A fentiek a Hatóság véleménye szerint azt igazolják, hogy a szóban forgó esetben az állam részt vett a Landsvirkjun döntéseiben. Nemcsak arról van szó, hogy a Landsvirkjun az izlandi állam tulajdonában és annak ellenőrzése alatt áll, hanem arról is, hogy az állam minden bizonnyal arra is használta, hogy az adatközpont-iparágat Izlandra vonzza. (95) |
| --- | --- |

(167)

A fentiek a Hatóság véleménye szerint azt igazolják, hogy a szóban forgó esetben az állam részt vett a Landsvirkjun döntéseiben. Nemcsak arról van szó, hogy a Landsvirkjun az izlandi állam tulajdonában és annak ellenőrzése alatt áll, hanem arról is, hogy az állam minden bizonnyal arra is használta, hogy az adatközpont-iparágat Izlandra vonzza. (95)

| (168) | Mindent összevetve ezért a Hatóság, figyelembe véve a Landsvirkjun jogállását, azt a nyilvánvaló tényt, hogy a Landsvirkjunt korábban ahhoz használták fel eszközként, hogy külföldi befektetéseket vonzzon, valamint tekintettel az ügy általános körülményeire, megállapítja, hogy a villamosenergia-ellátásról szóló szerződés az államnak betudható, és hogy állami forrásokkal jár, amennyiben és amilyen mértékben előnyhöz juttatja a Vernét. |
| --- | --- |

(168)

Mindent összevetve ezért a Hatóság, figyelembe véve a Landsvirkjun jogállását, azt a nyilvánvaló tényt, hogy a Landsvirkjunt korábban ahhoz használták fel eszközként, hogy külföldi befektetéseket vonzzon, valamint tekintettel az ügy általános körülményeire, megállapítja, hogy a villamosenergia-ellátásról szóló szerződés az államnak betudható, és hogy állami forrásokkal jár, amennyiben és amilyen mértékben előnyhöz juttatja a Vernét.

2.3.2.   A villamosenergia-ellátásról szóló szerződés által nyújtott előny

| (169) | Az Európai Bíróság kijelentette, hogy amennyiben a kormányok pénzügyi tranzakciókban és beruházásokban vesznek részt, akkor annak megállapításához, hogy egy állami intézkedés támogatásnak minősül-e, meg kell állapítani, hogy a kedvezményezett vállalkozás részesül-e olyan gazdasági előnyben, amelyben rendes körülmények között nem részesülne (96). Ennek érdekében a Hatóságnak alkalmaznia kell a piacgazdasági befektetői próbát (97), amely lényegében előírja, hogy állami támogatást kell nyújtani akkor, amikor az állam olyan pénzeszközöket bocsát egy vállalkozás rendelkezésére, amelyeket szokványos esetekben a rendes kereskedelmi feltételeket alkalmazó magánbefektetők nem biztosítanának, figyelmen kívül hagyva a társadalmi, politikai, illetve humánus természetű egyéb szempontokat (98). |
| --- | --- |

(169)

Az Európai Bíróság kijelentette, hogy amennyiben a kormányok pénzügyi tranzakciókban és beruházásokban vesznek részt, akkor annak megállapításához, hogy egy állami intézkedés támogatásnak minősül-e, meg kell állapítani, hogy a kedvezményezett vállalkozás részesül-e olyan gazdasági előnyben, amelyben rendes körülmények között nem részesülne (96). Ennek érdekében a Hatóságnak alkalmaznia kell a piacgazdasági befektetői próbát (97), amely lényegében előírja, hogy állami támogatást kell nyújtani akkor, amikor az állam olyan pénzeszközöket bocsát egy vállalkozás rendelkezésére, amelyeket szokványos esetekben a rendes kereskedelmi feltételeket alkalmazó magánbefektetők nem biztosítanának, figyelmen kívül hagyva a társadalmi, politikai, illetve humánus természetű egyéb szempontokat (98).

| (170) | A szóban forgó intézkedés – az a villamosenergia-ellátásról szóló szerződés, amelyben az eladó egy állami tulajdonban álló vállalat – így állami támogatási elemmel járhat, ha feltételei olyanok, hogy azok egy magánpiaci befektető számára elfogadhatatlanok lennének, és a villamosenergia-értékesítés várhatóan nem lenne eléggé jövedelmező egy magánszektorbeli szereplő számára. A Hatóság megállapítja, hogy meg kell vizsgálni, hogy egy piacgazdaságban működő magánbefektető amellett döntött volna-e, hogy hosszú távra szóló kétoldalú szerződést köt az értékelés alatt álló megállapodásban rögzített ár és feltételek mellett. (99) Ezen értékelés lefolytatása során azonban a Hatóság nem helyettesítheti az eladó döntését a saját döntésével, ami azt jelenti, hogy a villamos energia eladójának széles döntési jogkörrel kell rendelkeznie. Miközben a Hatóság teljes mértékben elismeri a Landjvirkjunhoz hasonló közvállalkozások jogát ahhoz, hogy a piacon kereskedelmi feltételek mellett működjenek, körültekintően kell mérlegelnie, hogy egy magánpiaci befektető is kötött volna-e hasonló megállapodásokat. (100) |
| --- | --- |

(170)

A szóban forgó intézkedés – az a villamosenergia-ellátásról szóló szerződés, amelyben az eladó egy állami tulajdonban álló vállalat – így állami támogatási elemmel járhat, ha feltételei olyanok, hogy azok egy magánpiaci befektető számára elfogadhatatlanok lennének, és a villamosenergia-értékesítés várhatóan nem lenne eléggé jövedelmező egy magánszektorbeli szereplő számára. A Hatóság megállapítja, hogy meg kell vizsgálni, hogy egy piacgazdaságban működő magánbefektető amellett döntött volna-e, hogy hosszú távra szóló kétoldalú szerződést köt az értékelés alatt álló megállapodásban rögzített ár és feltételek mellett. (99) Ezen értékelés lefolytatása során azonban a Hatóság nem helyettesítheti az eladó döntését a saját döntésével, ami azt jelenti, hogy a villamos energia eladójának széles döntési jogkörrel kell rendelkeznie. Miközben a Hatóság teljes mértékben elismeri a Landjvirkjunhoz hasonló közvállalkozások jogát ahhoz, hogy a piacon kereskedelmi feltételek mellett működjenek, körültekintően kell mérlegelnie, hogy egy magánpiaci befektető is kötött volna-e hasonló megállapodásokat. (100)

| (171) | Ezenkívül a Hatóságnak a Landsvirkjun és a Verne közötti szerződésekben szereplő ár és feltételek értékelését a szerződés megkötésének idején rendelkezésre álló információk alapján kell elvégeznie. |
| --- | --- |

(171)

Ezenkívül a Hatóságnak a Landsvirkjun és a Verne közötti szerződésekben szereplő ár és feltételek értékelését a szerződés megkötésének idején rendelkezésre álló információk alapján kell elvégeznie.

| (172) | A Hatóság megállapítja, hogy a Landsvirkjun 2010-ben úgy döntött, hogy csökkenti a függőségét azáltal, hogy a nagy energiaintenzitású felhasználók esetében a villamos energia árát az alumínium árához igazítja, és ez úgy tűnik, hogy csökkenti a vállalat alumíniumiparral kötött megállapodásokkal kapcsolatos kockázatát, amely iparág a nagy energiaintenzitású izlandi iparágak közül a legnagyobb villamosenergia-fogyasztó. A Hatóság megjegyzi, hogy a szóban forgó szerződés megkötésére azelőtt került sor, mielőtt a Landsvirkjun az új árpolitikát bevezette. |
| --- | --- |

(172)

A Hatóság megállapítja, hogy a Landsvirkjun 2010-ben úgy döntött, hogy csökkenti a függőségét azáltal, hogy a nagy energiaintenzitású felhasználók esetében a villamos energia árát az alumínium árához igazítja, és ez úgy tűnik, hogy csökkenti a vállalat alumíniumiparral kötött megállapodásokkal kapcsolatos kockázatát, amely iparág a nagy energiaintenzitású izlandi iparágak közül a legnagyobb villamosenergia-fogyasztó. A Hatóság megjegyzi, hogy a szóban forgó szerződés megkötésére azelőtt került sor, mielőtt a Landsvirkjun az új árpolitikát bevezette.

| (173) | A fentiekben leírtak szerint a Verne az állami ellenőrzés alatt álló Landsvirkjun létesítményeitől vásárolja a villamos energiát. A villamos energiát a Landsvirkjun meglévő létesítményei biztosítják. |
| --- | --- |

(173)

A fentiekben leírtak szerint a Verne az állami ellenőrzés alatt álló Landsvirkjun létesítményeitől vásárolja a villamos energiát. A villamos energiát a Landsvirkjun meglévő létesítményei biztosítják.

| (174) | A Landsvirkjun kifejtette, hogy a villamosenergia-ellátásra vonatkozó kötelezettségvállalásaiba beépített bizonyos rugalmasságot. A szerződés első ötéves időszakában a Verne számára biztosított mennyiség [...]-ig emelkedhet. Amennyiben az első öt évben a növekedés nem éri el a(z) [...] mennyiséget, a Verne a szerződés fennmaradó időtartamára [...] mennyiséget köteles megfizetni („vidd vagy fizess kötelezettség”). |
| --- | --- |

(174)

A Landsvirkjun kifejtette, hogy a villamosenergia-ellátásra vonatkozó kötelezettségvállalásaiba beépített bizonyos rugalmasságot. A szerződés első ötéves időszakában a Verne számára biztosított mennyiség [...]-ig emelkedhet. Amennyiben az első öt évben a növekedés nem éri el a(z) [...] mennyiséget, a Verne a szerződés fennmaradó időtartamára [...] mennyiséget köteles megfizetni („vidd vagy fizess kötelezettség”).

| (175) | A Hatóságnak ellenőriznie kell, hogy a már rendelkezésre álló, és a Landvirkjun által a Verne számára biztosított villamos energia ára – és más feltételek – a piaci árat tükrözik-e. |
| --- | --- |

(175)

A Hatóságnak ellenőriznie kell, hogy a már rendelkezésre álló, és a Landvirkjun által a Verne számára biztosított villamos energia ára – és más feltételek – a piaci árat tükrözik-e.

| (176) | Az izlandi hatóságok véleménye szerint az izlandi villamosenergia-piacnak az összekapcsolt európai villamosenergia-piactól való elszigeteltsége jellemzi az izlandi iparágak villamosenergia-piacát. |
| --- | --- |

(176)

Az izlandi hatóságok véleménye szerint az izlandi villamosenergia-piacnak az összekapcsolt európai villamosenergia-piactól való elszigeteltsége jellemzi az izlandi iparágak villamosenergia-piacát.

| (177) | A szóban forgó esetben azonban a nagy energiaintenzitású izlandi iparágaknak szállított villamos energia piaci ára nehezen hozzáférhető. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a szóban forgó nagyságrendű villamosenergia-ellátás általános izlandi piacán nincs alternatív megoldás. Az elszigetelt és korlátozott méretű általános villamosenergia-fogyasztói piac nem képes arra, hogy felvegye a Landsvirkjun termelését. Az egyetlen megoldást, ahogyan a szóban forgó esetben is, az Izlandon letelepedett ipari nagyfogyasztók jelentenék. A piac elszigeteltsége azt is jelenti, hogy az európai ár nem lehet a referenciaérték. |
| --- | --- |

(177)

A szóban forgó esetben azonban a nagy energiaintenzitású izlandi iparágaknak szállított villamos energia piaci ára nehezen hozzáférhető. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a szóban forgó nagyságrendű villamosenergia-ellátás általános izlandi piacán nincs alternatív megoldás. Az elszigetelt és korlátozott méretű általános villamosenergia-fogyasztói piac nem képes arra, hogy felvegye a Landsvirkjun termelését. Az egyetlen megoldást, ahogyan a szóban forgó esetben is, az Izlandon letelepedett ipari nagyfogyasztók jelentenék. A piac elszigeteltsége azt is jelenti, hogy az európai ár nem lehet a referenciaérték.

| (178) | Megfelelő referenciaérték hiányában a Hatóságnak az izlandi hatóságok által azokra az átlagárakra vonatkozóan szolgáltatott információkra kell támaszkodnia, amelyeket más, nagy energiaintenzitású vállalkozásokkal kötött szerződések alapján a Landsvirkjunnak a múltban fizettek. |
| --- | --- |

(178)

Megfelelő referenciaérték hiányában a Hatóságnak az izlandi hatóságok által azokra az átlagárakra vonatkozóan szolgáltatott információkra kell támaszkodnia, amelyeket más, nagy energiaintenzitású vállalkozásokkal kötött szerződések alapján a Landsvirkjunnak a múltban fizettek.

| (179) | Az izlandi hatóságok az alábbi információkat nyújtották be a Landsvirkjun által a nagy energiaintenzitású izlandi iparágak felé a múltban felszámolt átlagárakról. A Hatóság értelmezésében a számadatok tartalmazzák az átviteli költségeket.






  Év | USD/MWh |
| --- | --- | --- |
| 2002 | 12,8 |
| 2003 | 13,8 |
| 2004 | 17,0 |
| 2005 | 21,6 |
| 2007 | 27,8 |
| 2008 | 30,3 |
| 2009 | 19,0 |
| 2010 | 25,1 |

(179)

Az izlandi hatóságok az alábbi információkat nyújtották be a Landsvirkjun által a nagy energiaintenzitású izlandi iparágak felé a múltban felszámolt átlagárakról. A Hatóság értelmezésében a számadatok tartalmazzák az átviteli költségeket.

Év

USD/MWh

2002

12,8

2003

13,8

2004

17,0

2005

21,6

2007

27,8

2008

30,3

2009

19,0

2010

25,1

| (180) | A Landsvirkjun részletesen kifejtette a villamosenergia-ellátásról szóló szerződés árképzési mechanizmusát. A villamos energia árát két lépésben határozzák meg. [...] izlandi adatközponti tevékenységük elindításakor. Ez az induló villamosenergia-ár a szerződés időtartamának első felében lépésenként ([...]).[...]. |
| --- | --- |

(180)

A Landsvirkjun részletesen kifejtette a villamosenergia-ellátásról szóló szerződés árképzési mechanizmusát. A villamos energia árát két lépésben határozzák meg. [...] izlandi adatközponti tevékenységük elindításakor. Ez az induló villamosenergia-ár a szerződés időtartamának első felében lépésenként ([...]).[...].

| (181) | A Hatóság emlékeztet arra, hogy a szóban forgó esetben a szerződés szerinti tényleges ár (átviteli költségek nélkül): | Az első [...]:






  MW-onkénti ár | Időszak |
| --- | --- | --- | --- |
| [...] USD | 2013. december 31-ig |
| [...] USD | 2014. január 1-jétől2016. december 31-ig |
| [...] USD | 2017. január 1-jétől2018. december 31-ig |
| [...] USD | 2019. január 1-jétől a szerződés végéig |

(181)

A Hatóság emlékeztet arra, hogy a szóban forgó esetben a szerződés szerinti tényleges ár (átviteli költségek nélkül):

Az első [...]:

MW-onkénti ár

Időszak

[...] USD

2013. december 31-ig

[...] USD

2014. január 1-jétől2016. december 31-ig

[...] USD

2017. január 1-jétől2018. december 31-ig

[...] USD

2019. január 1-jétől a szerződés végéig

| | [...] felüli mennyiség esetében:






  MW-onkénti ár | Mennyiség |
| --- | --- | --- |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] 1 MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW felett |

[...] felüli mennyiség esetében:

MW-onkénti ár

Mennyiség

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] 1 MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW felett

| (182) | Így a villamosenergia-ellátásról szóló szerződésben meghatározott árak a Landsvirkjun minden nagy energiaintenzitású ügyfele esetében [...] (az átviteli költségekkel együtt, amelyeket a Verne esetében hozzá kell adni az árhoz) kivéve a(z) [...]-ig tartó időszakot, amikor a Verne [...] fizet. Ezenkívül a(z) [...] közötti mennyiségre vonatkozó ár (lásd: a 392/11/COL határozat). |
| --- | --- |

(182)

Így a villamosenergia-ellátásról szóló szerződésben meghatározott árak a Landsvirkjun minden nagy energiaintenzitású ügyfele esetében [...] (az átviteli költségekkel együtt, amelyeket a Verne esetében hozzá kell adni az árhoz) kivéve a(z) [...]-ig tartó időszakot, amikor a Verne [...] fizet. Ezenkívül a(z) [...] közötti mennyiségre vonatkozó ár (lásd: a 392/11/COL határozat).

| (183) | Ezenkívül a „vidd vagy fizess kötelezettség” a rendelkezésre bocsátott villamos energia jelentős részének állandó eladását biztosítja. |
| --- | --- |

(183)

Ezenkívül a „vidd vagy fizess kötelezettség” a rendelkezésre bocsátott villamos energia jelentős részének állandó eladását biztosítja.

| (184) | A fent említett okokból a Hatóság megállapítja, hogy a villamosenergia-ellátásról szóló szerződés feltételeinek abba a mérlegelési jogkörbe kell esniük, amely a közvállalkozásokat üzletvitelük során megilleti. Az izlandi hatóságoktól származó információk alapján a Hatóság megállapítja, hogy a villamosenergia-ellátásról szóló szerződés nem juttatja előnyhöz a Vernét. |
| --- | --- |

(184)

A fent említett okokból a Hatóság megállapítja, hogy a villamosenergia-ellátásról szóló szerződés feltételeinek abba a mérlegelési jogkörbe kell esniük, amely a közvállalkozásokat üzletvitelük során megilleti. Az izlandi hatóságoktól származó információk alapján a Hatóság megállapítja, hogy a villamosenergia-ellátásról szóló szerződés nem juttatja előnyhöz a Vernét.

3.   AZ INTÉZKEDÉSEK JOGSZERŰSÉGE

| (185) | A 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerint „az EFTA Felügyeleti Hatóságot az észrevételei megtételéhez szükséges időben tájékoztatni kell minden támogatás nyújtására és módosítására irányuló szándékról (...). Amíg ebben az eljárásban végleges határozat nem születik, az érintett állam a tervezett intézkedéseket nem hajthatja végre.” |
| --- | --- |

(185)

A 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerint „az EFTA Felügyeleti Hatóságot az észrevételei megtételéhez szükséges időben tájékoztatni kell minden támogatás nyújtására és módosítására irányuló szándékról (...). Amíg ebben az eljárásban végleges határozat nem születik, az érintett állam a tervezett intézkedéseket nem hajthatja végre.”

| (186) | Az izlandi hatóságok a fentiekben meghatározott támogatásról annak hatálybalépése előtt nem értesítették a Hatóságot, így az a támogatás nyújtása előtt nem hozhatta meg végleges határozatát. Ezért a támogatás jogellenes. |
| --- | --- |

(186)

Az izlandi hatóságok a fentiekben meghatározott támogatásról annak hatálybalépése előtt nem értesítették a Hatóságot, így az a támogatás nyújtása előtt nem hozhatta meg végleges határozatát. Ezért a támogatás jogellenes.

4.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

| (187) | Az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó támogatási intézkedések többnyire összeegyeztethetetlenek az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével, kivéve ha azokkal kapcsolatban a megállapodás 61. cikkének (2) vagy (3) bekezdése alapján eltérés alkalmazható. |
| --- | --- |

(187)

Az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó támogatási intézkedések többnyire összeegyeztethetetlenek az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével, kivéve ha azokkal kapcsolatban a megállapodás 61. cikkének (2) vagy (3) bekezdése alapján eltérés alkalmazható.

| (188) | A regionális támogatásról szóló iránymutatás alapján az intézkedések a 61. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerint összeegyeztethető támogatásnak minősülhetnek, ha céljuk „a leghátrányosabb helyzetű régiók fejlődésének a befektetés és a munkahelyteremtés támogatása útján történő segítése”. A Hatóság megjegyzi, hogy az adatközpont Reykjanesbær területén fog elhelyezkedni, amely az izlandi támogatott területek regionális támogatási térképeiről szóló 378/06/COL hatósági határozat alapján regionális beruházási támogatásra jogosult térség. |
| --- | --- |

(188)

A regionális támogatásról szóló iránymutatás alapján az intézkedések a 61. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerint összeegyeztethető támogatásnak minősülhetnek, ha céljuk „a leghátrányosabb helyzetű régiók fejlődésének a befektetés és a munkahelyteremtés támogatása útján történő segítése”. A Hatóság megjegyzi, hogy az adatközpont Reykjanesbær területén fog elhelyezkedni, amely az izlandi támogatott területek regionális támogatási térképeiről szóló 378/06/COL hatósági határozat alapján regionális beruházási támogatásra jogosult térség.

4.1.   Az engedélyezési és díjmegállapodás

| (189) | A később visszavont bejelentésben az ebben a határozatban tárgyalt intézkedések egyikét, az önkormányzati ingatlanadót jelentették be. A bejelentést a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása után visszavonták. Az önkormányzat azonban már hatályba léptette az engedélyezési és díjmegállapodásban foglalt intézkedéseket, és az intézkedéseket nem törölte el. |
| --- | --- |

(189)

A később visszavont bejelentésben az ebben a határozatban tárgyalt intézkedések egyikét, az önkormányzati ingatlanadót jelentették be. A bejelentést a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása után visszavonták. Az önkormányzat azonban már hatályba léptette az engedélyezési és díjmegállapodásban foglalt intézkedéseket, és az intézkedéseket nem törölte el.

| (190) | Az izlandi hatóságok a később visszavont bejelentésben és az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeikben azzal érveltek, hogy az éves önkormányzati ingatlanadótól való eltérések mint eltérő adózási intézkedések összeegyeztethetők az EGT-megállapodás regionális támogatásról szóló iránymutatás szerinti működésével. Az izlandi hatóságok az önkormányzati ingatlanadótól való eltéréseket az adatközpont eredetileg tervezett építéséhez 2009-ben a beruházási megállapodásban meghatározott, adóra vonatkozó általános eltérések részeként jelentették be. Később a beruházási megállapodástól elálltak, az önkormányzati ingatlanadóval kapcsolatos intézkedés azonban a Verne és az önkormányzat között létrejött engedélyezési és díjmegállapodás részeként egy független intézkedésnek minősül. (101) Ezenkívül az izlandi hatóságok szerint ez az intézkedés már 2009 elején hatályba lépett, és azt évenként biztosítják. |
| --- | --- |

(190)

Az izlandi hatóságok a később visszavont bejelentésben és az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeikben azzal érveltek, hogy az éves önkormányzati ingatlanadótól való eltérések mint eltérő adózási intézkedések összeegyeztethetők az EGT-megállapodás regionális támogatásról szóló iránymutatás szerinti működésével. Az izlandi hatóságok az önkormányzati ingatlanadótól való eltéréseket az adatközpont eredetileg tervezett építéséhez 2009-ben a beruházási megállapodásban meghatározott, adóra vonatkozó általános eltérések részeként jelentették be. Később a beruházási megállapodástól elálltak, az önkormányzati ingatlanadóval kapcsolatos intézkedés azonban a Verne és az önkormányzat között létrejött engedélyezési és díjmegállapodás részeként egy független intézkedésnek minősül. (101) Ezenkívül az izlandi hatóságok szerint ez az intézkedés már 2009 elején hatályba lépett, és azt évenként biztosítják.

| (191) | Az engedélyezési és díjmegállapodásban szereplő, az önkormányzati ingatlanadótól való eltérések nem egy meghatározott beruházáshoz kapcsolódnak. Ezenkívül az izlandi hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeikben kifejtették, hogy a később megszüntetett beruházási megállapodásban szereplő intézkedéseket az akkor tervezettek szerint nem tették függővé az adatközpont valamennyi szakaszának befejezésétől. (102) |
| --- | --- |

(191)

Az engedélyezési és díjmegállapodásban szereplő, az önkormányzati ingatlanadótól való eltérések nem egy meghatározott beruházáshoz kapcsolódnak. Ezenkívül az izlandi hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeikben kifejtették, hogy a később megszüntetett beruházási megállapodásban szereplő intézkedéseket az akkor tervezettek szerint nem tették függővé az adatközpont valamennyi szakaszának befejezésétől. (102)

| (192) | A regionális támogatásról szóló iránymutatásból következően a regionális beruházási támogatást egy különös és meghatározott beruházási projekttől kell függővé tenni, lásd az iránymutatás 4. fejezetét. Az engedélyezési és díjmegállapodásban meghatározott, az éves önkormányzati ingatlanadótól való eltéréseket nem tették függővé egy konkrét, illetve meghatározott (adatközpontra vagy más műveletekre vonatkozó) beruházástól, ahogyan azt a regionális támogatásról szóló iránymutatás előírja. A régióban megvalósított beruházási projektnek a regionális támogatásról szóló iránymutatás (32) bekezdésében előírtak szerinti, öt évig történő fenntartása következésképpen nem volt feltétele az önkormányzati adótól való eltérésnek. Ezért a támogatás a regionális támogatásról szóló iránymutatás alapján nem minősíthető beruházási támogatásnak. |
| --- | --- |

(192)

A regionális támogatásról szóló iránymutatásból következően a regionális beruházási támogatást egy különös és meghatározott beruházási projekttől kell függővé tenni, lásd az iránymutatás 4. fejezetét. Az engedélyezési és díjmegállapodásban meghatározott, az éves önkormányzati ingatlanadótól való eltéréseket nem tették függővé egy konkrét, illetve meghatározott (adatközpontra vagy más műveletekre vonatkozó) beruházástól, ahogyan azt a regionális támogatásról szóló iránymutatás előírja. A régióban megvalósított beruházási projektnek a regionális támogatásról szóló iránymutatás (32) bekezdésében előírtak szerinti, öt évig történő fenntartása következésképpen nem volt feltétele az önkormányzati adótól való eltérésnek. Ezért a támogatás a regionális támogatásról szóló iránymutatás alapján nem minősíthető beruházási támogatásnak.

| (193) | Az izlandi hatóságok nem érveltek azzal, hogy a támogatási intézkedések a regionális támogatásról szóló iránymutatás alapján működési támogatásként összeegyeztethetők. Az önkormányzati ingatlanadótól való eltérések nem felelnek meg a regionális támogatásról szóló iránymutatás 5. fejezetében meghatározott feltételeknek; az intézkedéseket különösen nem előre meghatározott, támogatható kiadásokkal vagy költségekkel kapcsolatban hozták, ahogyan azt a regionális támogatásról szóló iránymutatás (66) bekezdése előírja. |
| --- | --- |

(193)

Az izlandi hatóságok nem érveltek azzal, hogy a támogatási intézkedések a regionális támogatásról szóló iránymutatás alapján működési támogatásként összeegyeztethetők. Az önkormányzati ingatlanadótól való eltérések nem felelnek meg a regionális támogatásról szóló iránymutatás 5. fejezetében meghatározott feltételeknek; az intézkedéseket különösen nem előre meghatározott, támogatható kiadásokkal vagy költségekkel kapcsolatban hozták, ahogyan azt a regionális támogatásról szóló iránymutatás (66) bekezdése előírja.

| (194) | Az önkormányzati ingatlanadótól való eltérések ezért tisztán működési támogatásnak minősülnek, amely az EGT-megállapodással összeegyeztethetetlen. |
| --- | --- |

(194)

Az önkormányzati ingatlanadótól való eltérések ezért tisztán működési támogatásnak minősülnek, amely az EGT-megállapodással összeegyeztethetetlen.

| (195) | Az izlandi hatóságok nem terjesztettek elő konkrét magyarázatot azzal kapcsolatban, hogy az egyszeri önkormányzati útépítési adótól való eltérés állami támogatással jár-e, és ezen intézkedés összeegyeztethetőségével kapcsolatban nem terjesztettek elő különös érveket. A Hatóság véleménye szerint ebben a tekintetben ugyanaz vonatkozik az útépítési adótól való eltérésre, mint az ingatlanadó esetében; az intézkedések nem egy meghatározott beruházáshoz kapcsolódnak, és a Vernének nyújtott, tisztán működési támogatást képviselnek, amely összeegyeztethetetlen az EGT-megállapodással. |
| --- | --- |

(195)

Az izlandi hatóságok nem terjesztettek elő konkrét magyarázatot azzal kapcsolatban, hogy az egyszeri önkormányzati útépítési adótól való eltérés állami támogatással jár-e, és ezen intézkedés összeegyeztethetőségével kapcsolatban nem terjesztettek elő különös érveket. A Hatóság véleménye szerint ebben a tekintetben ugyanaz vonatkozik az útépítési adótól való eltérésre, mint az ingatlanadó esetében; az intézkedések nem egy meghatározott beruházáshoz kapcsolódnak, és a Vernének nyújtott, tisztán működési támogatást képviselnek, amely összeegyeztethetetlen az EGT-megállapodással.

| (196) | Ezenkívül az eljárás megindításáról szóló határozatában a Hatóság kétségbe vonta az adatközpont 2008-ban kezdődött építése után kötött megállapodások (103) ösztönző hatását. Az ösztönző hatás alapvető feltétele annak, hogy a támogatás a regionális támogatásról szóló iránymutatás szerint összeegyeztethetőnek minősüljön. A regionális támogatás értékelésében alapvető szerepet játszik annak eldöntése, hogy szükség van-e a javasolt támogatásra ahhoz, hogy valódi ösztönző hatást teremtsen olyan beruházások elindítására, amelyeket egyébként nem valósítanának meg a támogatott területeken. Meg kell tehát vizsgálni, hogy a támogatás szükséges-e a beruházás ösztönzéséhez, azaz a támogatás ténylegesen hozzájárul-e a kedvezményezett magatartásának olyan irányú megváltoztatásához, hogy az a támogatással érintett régióban, és ne másutt hajtson végre beruházást. Ezért a regionális támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjával csak akkor összeegyeztethető, ha az a regionális támogatással érintett adott térségben indította el a beruházást. (104) |
| --- | --- |

(196)

Ezenkívül az eljárás megindításáról szóló határozatában a Hatóság kétségbe vonta az adatközpont 2008-ban kezdődött építése után kötött megállapodások (103) ösztönző hatását. Az ösztönző hatás alapvető feltétele annak, hogy a támogatás a regionális támogatásról szóló iránymutatás szerint összeegyeztethetőnek minősüljön. A regionális támogatás értékelésében alapvető szerepet játszik annak eldöntése, hogy szükség van-e a javasolt támogatásra ahhoz, hogy valódi ösztönző hatást teremtsen olyan beruházások elindítására, amelyeket egyébként nem valósítanának meg a támogatott területeken. Meg kell tehát vizsgálni, hogy a támogatás szükséges-e a beruházás ösztönzéséhez, azaz a támogatás ténylegesen hozzájárul-e a kedvezményezett magatartásának olyan irányú megváltoztatásához, hogy az a támogatással érintett régióban, és ne másutt hajtson végre beruházást. Ezért a regionális támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjával csak akkor összeegyeztethető, ha az a regionális támogatással érintett adott térségben indította el a beruházást. (104)

| (197) | A regionális támogatásról szóló iránymutatás szerint a „munka megkezdése”„vagy az építési munkálatok megkezdését jelenti vagy a vállalkozás első kötelezettségvállalását berendezések megrendelésére, kivéve az előzetes megvalósíthatósági tanulmányokat.” (105) Kétségtelen tény, hogy a szóban forgó esetben a munkálatok már 2008-ban elkezdődtek. A rendelkezésre álló információk szerint az önkormányzati adótól való eltérésekről addig az időpontig a hatóságokkal nem kezdeményeztek megállapodást. |
| --- | --- |

(197)

A regionális támogatásról szóló iránymutatás szerint a „munka megkezdése”„vagy az építési munkálatok megkezdését jelenti vagy a vállalkozás első kötelezettségvállalását berendezések megrendelésére, kivéve az előzetes megvalósíthatósági tanulmányokat.” (105) Kétségtelen tény, hogy a szóban forgó esetben a munkálatok már 2008-ban elkezdődtek. A rendelkezésre álló információk szerint az önkormányzati adótól való eltérésekről addig az időpontig a hatóságokkal nem kezdeményeztek megállapodást.

| (198) | Az önkormányzattal 2009. november 9-én, közvetlenül az adatközpont építésének 2009. decemberi leállítása előtt kötött engedélyezési és díjmegállapodás esetében még a később megszüntetett beruházási megállapodásnál is nyilvánvalóbb, hogy a kimutatott ösztönző hatásra való követelmény nem teljesült. Ez így van, mivel az önkormányzattal a megállapodás még a (2009. októberben kötött) beruházási megállapodásnál is későbbi időpontban született meg. Az ösztönző hatásra vonatkozó követelmény még akkor sem teljesülne, ha figyelembe vesszük, hogy az izlandi hatóságok állítása szerint az önkormányzat és a Verne eredetileg már 2009 májusában megállapodott az adóval kapcsolatos eltérésekről. Az adatközpont 2008-ban kezdődött építésekor az önkormányzati adótól való eltéréssel kapcsolatban egyetlen „olyan dokumentum sem született, amely a [társaság] számára egyértelműen a beruházáshoz nyújtott támogatás odaítéléséről szólna” (106). |
| --- | --- |

(198)

Az önkormányzattal 2009. november 9-én, közvetlenül az adatközpont építésének 2009. decemberi leállítása előtt kötött engedélyezési és díjmegállapodás esetében még a később megszüntetett beruházási megállapodásnál is nyilvánvalóbb, hogy a kimutatott ösztönző hatásra való követelmény nem teljesült. Ez így van, mivel az önkormányzattal a megállapodás még a (2009. októberben kötött) beruházási megállapodásnál is későbbi időpontban született meg. Az ösztönző hatásra vonatkozó követelmény még akkor sem teljesülne, ha figyelembe vesszük, hogy az izlandi hatóságok állítása szerint az önkormányzat és a Verne eredetileg már 2009 májusában megállapodott az adóval kapcsolatos eltérésekről. Az adatközpont 2008-ban kezdődött építésekor az önkormányzati adótól való eltéréssel kapcsolatban egyetlen „olyan dokumentum sem született, amely a [társaság] számára egyértelműen a beruházáshoz nyújtott támogatás odaítéléséről szólna” (106).

| (199) | A Hatóság véleménye szerint a regionális támogatásról szóló iránymutatás rendelkezései és célja szilárd alapot nyújtanak ehhez az értékeléshez, és nem osztja az izlandi hatóságok azzal kapcsolatos nézetét, hogy ez az alap a formával szemben a tartalmat részesíti előnyben. |
| --- | --- |

(199)

A Hatóság véleménye szerint a regionális támogatásról szóló iránymutatás rendelkezései és célja szilárd alapot nyújtanak ehhez az értékeléshez, és nem osztja az izlandi hatóságok azzal kapcsolatos nézetét, hogy ez az alap a formával szemben a tartalmat részesíti előnyben.

| (200) | Az izlandi hatóságok azzal érveltek, hogy az eredeti beruházási megállapodásra azért volt szükség, hogy a pénzügyi válság kirobbanása után a Verne be tudja fejezni az adatközpont megvalósítására irányuló beruházását. Az előterjesztett érvelés szerint „a Verne nem tudja az eredetileg tervezettek szerint folytatni az adatközpont-projekt megvalósítását”, lásd a Hatóság 418/10/COL határozatának 19. oldalát. Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Hatóság foglalkozott ezzel az érvvel, és az volt a véleménye, hogy a támogatás szükségességének vizsgálatához a kedvezményezett beruházási döntésének gazdasági körülményeit teljes körűen elemezni kellene. A Hatóság úgy vélte, hogy egy ilyen elemzést csak a kedvezményezett eredeti üzleti tervei és a kedvezményezett beruházási bizottságaihoz, a beruházási tevékenységhez szükséges források ráfordítását jóváhagyó döntés megszerzése érdekében benyújtott egyéb dokumentumok; a projekttel kapcsolatos, a támogatás beszámításával és anélkül készített jövedelmezőségi számítások; projektfinanszírozási elemzés; kockázatértékelések és annak a részletes számbavétele alapján szabad elvégezni, hogy a pénzügyi válság 2008. októberi kirobbanása után a körülmények hogyan befolyásolták az üzleti tervet és a beruházás előírt megtérülési rátáját. Az izlandi hatóságok a hivatalos vizsgálat alatt sem ilyen üzleti terveket, sem a beruházási döntésre vonatkozó dokumentumot, sem pedig az ezen érvet alátámasztó más bizonyítékot nem terjesztettek elő. Ez az érvelés ezért nem megalapozott, és a Hatóság ennek alapján az önkormányzati adózási intézkedéseket nem minősítheti összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(200)

Az izlandi hatóságok azzal érveltek, hogy az eredeti beruházási megállapodásra azért volt szükség, hogy a pénzügyi válság kirobbanása után a Verne be tudja fejezni az adatközpont megvalósítására irányuló beruházását. Az előterjesztett érvelés szerint „a Verne nem tudja az eredetileg tervezettek szerint folytatni az adatközpont-projekt megvalósítását”, lásd a Hatóság 418/10/COL határozatának 19. oldalát. Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Hatóság foglalkozott ezzel az érvvel, és az volt a véleménye, hogy a támogatás szükségességének vizsgálatához a kedvezményezett beruházási döntésének gazdasági körülményeit teljes körűen elemezni kellene. A Hatóság úgy vélte, hogy egy ilyen elemzést csak a kedvezményezett eredeti üzleti tervei és a kedvezményezett beruházási bizottságaihoz, a beruházási tevékenységhez szükséges források ráfordítását jóváhagyó döntés megszerzése érdekében benyújtott egyéb dokumentumok; a projekttel kapcsolatos, a támogatás beszámításával és anélkül készített jövedelmezőségi számítások; projektfinanszírozási elemzés; kockázatértékelések és annak a részletes számbavétele alapján szabad elvégezni, hogy a pénzügyi válság 2008. októberi kirobbanása után a körülmények hogyan befolyásolták az üzleti tervet és a beruházás előírt megtérülési rátáját. Az izlandi hatóságok a hivatalos vizsgálat alatt sem ilyen üzleti terveket, sem a beruházási döntésre vonatkozó dokumentumot, sem pedig az ezen érvet alátámasztó más bizonyítékot nem terjesztettek elő. Ez az érvelés ezért nem megalapozott, és a Hatóság ennek alapján az önkormányzati adózási intézkedéseket nem minősítheti összeegyeztethetőnek.

| (201) | A Hatóság ezért megállapítja, hogy az engedélyezési és díjmegállapodás alapján nyújtott támogatás a regionális támogatásról szóló iránymutatás, illetve az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében nem minősíthető összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(201)

A Hatóság ezért megállapítja, hogy az engedélyezési és díjmegállapodás alapján nyújtott támogatás a regionális támogatásról szóló iránymutatás, illetve az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében nem minősíthető összeegyeztethetőnek.

| (202) | A Hatóság megállapítja, hogy az izlandi hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeikben vis maiorra hivatkoztak. Az állami támogatás általános tilalmától való eltéréseket az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdése írja elő. A Hatóság nem lát összefüggést a 61. cikk (3) bekezdése, illetve az annak alapján elfogadott iránymutatás és a hivatkozott vis maior között. A szóban forgó eset tényállása különösen nem minősül a 61. cikk (3) bekezdésének b) pontja szerinti támogatásnak, mivel az adózási intézkedések célja nem a gazdaság egészében fellépő súlyos zavar kezelése. A Hatóság ezért nem fogadja el az izlandi hatóságok által hivatkozott vis maior relevanciáját. |
| --- | --- |

(202)

A Hatóság megállapítja, hogy az izlandi hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeikben vis maiorra hivatkoztak. Az állami támogatás általános tilalmától való eltéréseket az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdése írja elő. A Hatóság nem lát összefüggést a 61. cikk (3) bekezdése, illetve az annak alapján elfogadott iránymutatás és a hivatkozott vis maior között. A szóban forgó eset tényállása különösen nem minősül a 61. cikk (3) bekezdésének b) pontja szerinti támogatásnak, mivel az adózási intézkedések célja nem a gazdaság egészében fellépő súlyos zavar kezelése. A Hatóság ezért nem fogadja el az izlandi hatóságok által hivatkozott vis maior relevanciáját.

| (203) | Az izlandi hatóságok nem hivatkoztak a Hatóság megmentésre és szerkezetátalakításra vonatkozó iránymutatására. Mivel semmi sem jelzi, hogy az engedélyezési és díjmegállapodás 2009-ben történő megkötésekor a Verne a fent említett iránymutatás értelmében nehézségekkel küzdő cég lett volna, az iránymutatásban meghatározott feltételek láthatóan nem teljesülnének. |
| --- | --- |

(203)

Az izlandi hatóságok nem hivatkoztak a Hatóság megmentésre és szerkezetátalakításra vonatkozó iránymutatására. Mivel semmi sem jelzi, hogy az engedélyezési és díjmegállapodás 2009-ben történő megkötésekor a Verne a fent említett iránymutatás értelmében nehézségekkel küzdő cég lett volna, az iránymutatásban meghatározott feltételek láthatóan nem teljesülnének.

| (204) | Mindenesetre nem bizonyított, hogy az engedélyezési és díjmegállapodásban szereplő adózási intézkedések közös érdekű célok eléréséhez szükséges és arányos intézkedések voltak. A Hatóság ezért semmilyen jogalapot nem talált arra, hogy az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdésére figyelemmel az engedélyezési és díjmegállapodás alapján nyújtott támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa. |
| --- | --- |

(204)

Mindenesetre nem bizonyított, hogy az engedélyezési és díjmegállapodásban szereplő adózási intézkedések közös érdekű célok eléréséhez szükséges és arányos intézkedések voltak. A Hatóság ezért semmilyen jogalapot nem talált arra, hogy az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdésére figyelemmel az engedélyezési és díjmegállapodás alapján nyújtott támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa.

| (205) | A fenti okok miatt az engedélyezési és díjmegállapodás alapján meghatározott támogatási intézkedések nem tekinthetők az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(205)

A fenti okok miatt az engedélyezési és díjmegállapodás alapján meghatározott támogatási intézkedések nem tekinthetők az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek.

| (206) | A Hatóság ezért megállapítja, hogy az önkormányzat által a Verne számára biztosított adózási eltérések az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének alapján a belső piaccal összeegyeztethetetlen jogellenes támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(206)

A Hatóság ezért megállapítja, hogy az önkormányzat által a Verne számára biztosított adózási eltérések az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének alapján a belső piaccal összeegyeztethetetlen jogellenes támogatásnak minősülnek.

4.2.   Az ingatlan-adásvételi megállapodás

| (207) | A Hatóság megállapította, hogy a Vernének értékesített öt épület kedvezményes ára után állami támogatás jár. Az izlandi hatóságok nem terjesztettek elő érveket azzal kapcsolatban, hogy a támogatás összeegyeztethető-e az EGT-megállapodással, ehelyett érvelésüket inkább arra az állításukra összpontosították, hogy nem történt támogatás. A Hatóság azonban értékelte, hogy a regionális támogatásról szóló iránymutatás értelmében a támogatás összeegyeztethetőnek minősíthető-e. |
| --- | --- |

(207)

A Hatóság megállapította, hogy a Vernének értékesített öt épület kedvezményes ára után állami támogatás jár. Az izlandi hatóságok nem terjesztettek elő érveket azzal kapcsolatban, hogy a támogatás összeegyeztethető-e az EGT-megállapodással, ehelyett érvelésüket inkább arra az állításukra összpontosították, hogy nem történt támogatás. A Hatóság azonban értékelte, hogy a regionális támogatásról szóló iránymutatás értelmében a támogatás összeegyeztethetőnek minősíthető-e.

| (208) | A támogatást 2008 februárjában nyújtották. A támogatás nem tekinthető regionális beruházási támogatásnak, mivel az ingatlan-adásvételi megállapodás 2008. február 26-i megkötésekor és a tulajdonjog-átruházás 2008. május 9-i aláírásakor nem volt összefüggés a nyújtott támogatás és a térségben megvalósuló beruházásra irányuló meghatározott kötelezettségvállalás között. Ahhoz, hogy a regionális támogatásról szóló iránymutatás értelmében beruházási támogatásnak minősüljön, a támogatást a regionális támogatásról szóló iránymutatás (25) bekezdése szerint „induló beruházási projektnek kell nyújtani”, és a támogatást az iránymutatás (28) bekezdése szerint egy meghatározott beruházással kapcsolatos költség vagy a beruházással közvetlenül létrehozott munkahelyek költsége alapján kell kiszámítani. Amikor az állam az épületeket eladta a Vernének, más volt a helyzet; az értékesítés nem egy meghatározott beruházási projekttel volt összefüggésben, és azt nem ez utóbbitól tették függővé. Az ingatlan-adásvételi megállapodás egyetlen helyen, az „I. szakasz engedélyei” című C. mellékletben említ beruházási projektet; ez a melléklet felvázolja a 868. és 869. sz. épület adatközponttá történő felújítását, amelybe beletartozik egy legfeljebb 5 000 m2 alapterületű új létesítmény felépítése; az„1. szakasz” címmel szerepel egy legfeljebb 12 000 m2 alapterületű új épület megépítése, továbbá a tervek említenek még egy építési „Fő terv”-et, amelyben legfeljebb 40 000 m2 alapterületű új adatközponti épületek és legfeljebb 16 000 m2 alapterületen legfeljebb további négy generátorépület megépítése szerepel. A jelek szerint azonban az épületek eladását és az értékesítési feltételeket nem tették függővé ezektől a tervektől vagy bármely meghatározott beruházási tervtől, amit az is igazol, hogy a hivatalos vizsgálat során az izlandi hatóságok által adott tájékoztatás szerint az eredetileg tervezett beruházás nem valósult meg teljesen, miközben az épületekért fizetett ár változatlan maradt. |
| --- | --- |

(208)

A támogatást 2008 februárjában nyújtották. A támogatás nem tekinthető regionális beruházási támogatásnak, mivel az ingatlan-adásvételi megállapodás 2008. február 26-i megkötésekor és a tulajdonjog-átruházás 2008. május 9-i aláírásakor nem volt összefüggés a nyújtott támogatás és a térségben megvalósuló beruházásra irányuló meghatározott kötelezettségvállalás között. Ahhoz, hogy a regionális támogatásról szóló iránymutatás értelmében beruházási támogatásnak minősüljön, a támogatást a regionális támogatásról szóló iránymutatás (25) bekezdése szerint „induló beruházási projektnek kell nyújtani”, és a támogatást az iránymutatás (28) bekezdése szerint egy meghatározott beruházással kapcsolatos költség vagy a beruházással közvetlenül létrehozott munkahelyek költsége alapján kell kiszámítani. Amikor az állam az épületeket eladta a Vernének, más volt a helyzet; az értékesítés nem egy meghatározott beruházási projekttel volt összefüggésben, és azt nem ez utóbbitól tették függővé. Az ingatlan-adásvételi megállapodás egyetlen helyen, az „I. szakasz engedélyei” című C. mellékletben említ beruházási projektet; ez a melléklet felvázolja a 868. és 869. sz. épület adatközponttá történő felújítását, amelybe beletartozik egy legfeljebb 5 000 m2 alapterületű új létesítmény felépítése; az„1. szakasz” címmel szerepel egy legfeljebb 12 000 m2 alapterületű új épület megépítése, továbbá a tervek említenek még egy építési „Fő terv”-et, amelyben legfeljebb 40 000 m2 alapterületű új adatközponti épületek és legfeljebb 16 000 m2 alapterületen legfeljebb további négy generátorépület megépítése szerepel. A jelek szerint azonban az épületek eladását és az értékesítési feltételeket nem tették függővé ezektől a tervektől vagy bármely meghatározott beruházási tervtől, amit az is igazol, hogy a hivatalos vizsgálat során az izlandi hatóságok által adott tájékoztatás szerint az eredetileg tervezett beruházás nem valósult meg teljesen, miközben az épületekért fizetett ár változatlan maradt.

| (209) | Ezenkívül a regionális támogatásról szóló iránymutatás (32) bekezdésében szerepel egy fontos feltétel, amely szerint a támogatást a beruházási projekt érintett régióban való befejezését követően legalább öt éves minimumidőszakban történő fenntartásától kell függővé tenni. A szóban forgó esetben ez a feltétel nem teljesül. |
| --- | --- |

(209)

Ezenkívül a regionális támogatásról szóló iránymutatás (32) bekezdésében szerepel egy fontos feltétel, amely szerint a támogatást a beruházási projekt érintett régióban való befejezését követően legalább öt éves minimumidőszakban történő fenntartásától kell függővé tenni. A szóban forgó esetben ez a feltétel nem teljesül.

| (210) | Az összeegyeztethetőséggel kapcsolatban más jogalap sem alkalmazható. A Hatóság ezért megállapítja, hogy a kedvezményes ingatlanárral a Verne számára nyújtott állami támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének alapján jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(210)

Az összeegyeztethetőséggel kapcsolatban más jogalap sem alkalmazható. A Hatóság ezért megállapítja, hogy a kedvezményes ingatlanárral a Verne számára nyújtott állami támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének alapján jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül.

5.   KÖVETKEZTETÉS

| (211) | A fenti értékelés alapján a Hatóság megállapítja, hogy az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének megsértésével Izland a következő támogatást jogellenesen nyújtotta a Vernének:






  a) | az e határozat I. szakaszának 3.4.2. pontjában ismertetett, önkormányzati adótól való eltérések, amelyek értékét az izlandi hatóságoknak a támogatás visszafizettetésére irányuló eljárás során kell meghatározniuk és |
| --- | --- | --- |

(211)

A fenti értékelés alapján a Hatóság megállapítja, hogy az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének megsértésével Izland a következő támogatást jogellenesen nyújtotta a Vernének:

a)

az e határozat I. szakaszának 3.4.2. pontjában ismertetett, önkormányzati adótól való eltérések, amelyek értékét az izlandi hatóságoknak a támogatás visszafizettetésére irányuló eljárás során kell meghatározniuk és

| b) | Reykjanesbær település Valhallarbraut ipartelepén fekvő 864., 866., 868., 869. és 872. számú épületekért fizetett 220 850 000 ISK kedvezményes ár. |
| --- | --- |

b)

Reykjanesbær település Valhallarbraut ipartelepén fekvő 864., 866., 868., 869. és 872. számú épületekért fizetett 220 850 000 ISK kedvezményes ár.

| (212) | Az a) és a b) pontban említett támogatást a közös piaccal összeegyeztethetetlennek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(212)

Az a) és a b) pontban említett támogatást a közös piaccal összeegyeztethetetlennek kell tekinteni.

| (213) | A Hatóság megállapítja, hogy sem a kiegészítő bérleti megállapodással módosított területbérleti megállapodás, sem pedig a villamosenergia-ellátásról szóló szerződés nem jár állami támogatással. |
| --- | --- |

(213)

A Hatóság megállapítja, hogy sem a kiegészítő bérleti megállapodással módosított területbérleti megállapodás, sem pedig a villamosenergia-ellátásról szóló szerződés nem jár állami támogatással.

6.   JOGELLENES ÉS ÖSSZEEGYEZTETHETETLEN ÁLLAMI TÁMOGATÁS VISSZAFIZETTETÉSE

| (214) | A 3. jegyzőkönyv II. részének 14. cikkéből következően a Hatóság dönt arról, hogy az EGT-megállapodás szerinti állami támogatási szabályokkal összeegyeztethetetlen jogellenes támogatást a kedvezményezettekkel vissza kell fizettetni. |
| --- | --- |

(214)

A 3. jegyzőkönyv II. részének 14. cikkéből következően a Hatóság dönt arról, hogy az EGT-megállapodás szerinti állami támogatási szabályokkal összeegyeztethetetlen jogellenes támogatást a kedvezményezettekkel vissza kell fizettetni.

| (215) | A jogellenesen nyújtott állami támogatás visszafizettetéssel történő megszüntetése a támogatás jogellenessége megállapításának logikus következménye. A támogatás visszafizetésével a kedvezményezett elveszíti a versenytársaival szemben szerzett piaci előnyt, és a támogatás kifizetése előtti állapot helyreáll. (107) |
| --- | --- |

(215)

A jogellenesen nyújtott állami támogatás visszafizettetéssel történő megszüntetése a támogatás jogellenessége megállapításának logikus következménye. A támogatás visszafizetésével a kedvezményezett elveszíti a versenytársaival szemben szerzett piaci előnyt, és a támogatás kifizetése előtti állapot helyreáll. (107)

| (216) | Tekintettel arra, hogy a szóban forgó esetben azonosított intézkedések jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásnak minősülnek, a támogatás összegét a Vernének vissza kell fizetnie annak érdekében, hogy helyreálljanak azok a gazdasági feltételek, amelyekkel a társaságnak szembe kellett volna néznie, ha nem részesült volna összeegyeztethetetlen támogatásban; az izlandi hatóságoknak pedig minden szükséges lépést meg kell tenniük a támogatásból eredő előnyök megszüntetése érdekében és a támogatást vissza kell fizettetniük a kedvezményezettel. |
| --- | --- |

(216)

Tekintettel arra, hogy a szóban forgó esetben azonosított intézkedések jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásnak minősülnek, a támogatás összegét a Vernének vissza kell fizetnie annak érdekében, hogy helyreálljanak azok a gazdasági feltételek, amelyekkel a társaságnak szembe kellett volna néznie, ha nem részesült volna összeegyeztethetetlen támogatásban; az izlandi hatóságoknak pedig minden szükséges lépést meg kell tenniük a támogatásból eredő előnyök megszüntetése érdekében és a támogatást vissza kell fizettetniük a kedvezményezettel.

| (217) | A visszafizettetést attól a naptól kell érvényesíteni, amikortól az előny a kedvezményezett számára megjelent, azaz amikortól a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, és tartalmaznia kell a visszafizettetendő támogatást terhelő, a tényleges visszafizetés napjáig tartó időszakra vonatkozó kamatterheket. A visszafizettetendő összeget a jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatás visszafizettetéséről szóló hatósági iránymutatás rendelkezései alapján és a 195/04/COL hatósági határozattal összhangban kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(217)

A visszafizettetést attól a naptól kell érvényesíteni, amikortól az előny a kedvezményezett számára megjelent, azaz amikortól a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, és tartalmaznia kell a visszafizettetendő támogatást terhelő, a tényleges visszafizetés napjáig tartó időszakra vonatkozó kamatterheket. A visszafizettetendő összeget a jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatás visszafizettetéséről szóló hatósági iránymutatás rendelkezései alapján és a 195/04/COL hatósági határozattal összhangban kell kiszámítani.

| (218) | Az ingatlanár esetében az összeegyeztethetetlen támogatási elem összege 220 850 000 ISK. Az önkormányzati ingatlanadó és az útépítési adó támogatási elemével kapcsolatban a Hatóság felkéri az izlandi hatóságokat arra, hogy adjanak részletes és pontos tájékoztatást az engedélyezési és díjmegállapodás alapján nyújtott támogatás összegéről, (108) |
| --- | --- |

(218)

Az ingatlanár esetében az összeegyeztethetetlen támogatási elem összege 220 850 000 ISK. Az önkormányzati ingatlanadó és az útépítési adó támogatási elemével kapcsolatban a Hatóság felkéri az izlandi hatóságokat arra, hogy adjanak részletes és pontos tájékoztatást az engedélyezési és díjmegállapodás alapján nyújtott támogatás összegéről, (108)

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 3. jegyzőkönyv II. részének 8. cikkével összhangban, a bejelentés visszavonását követően az egy adatközpont építésére vonatkozó, későbbiekben megszüntetett beruházási megállapodás alapján a tervek szerint az izlandi hatóságok által a Verne számára nyújtandó, bizonyos adóktól való eltérésekkel kapcsolatban a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (2) bekezdése alapján indított hivatalos vizsgálati eljárás a következő intézkedések vonatkozásában lezárul:

| a) | társasági jövedelemadó mértéke, |
| --- | --- |

a)

társasági jövedelemadó mértéke,

| b) | értékcsökkenési szabályok, |
| --- | --- |

b)

értékcsökkenési szabályok,

| c) | ipari és piaci díjak, |
| --- | --- |

c)

ipari és piaci díjak,

| d) | illetékbélyegeken fizetendő adók, |
| --- | --- |

d)

illetékbélyegeken fizetendő adók,

| e) | övezeti díj, |
| --- | --- |

e)

övezeti díj,

| f) | behozatali vámok, |
| --- | --- |

f)

behozatali vámok,

| g) | fizetési halasztás az import és a villamos energia utáni héa megfizetésére, |
| --- | --- |

g)

fizetési halasztás az import és a villamos energia utáni héa megfizetésére,

| h) | a villamosenergia-termelésre vonatkozó biztonsági ellenőrzési díj, |
| --- | --- |

h)

a villamosenergia-termelésre vonatkozó biztonsági ellenőrzési díj,

| i) | nettóérték-adó garancia. |
| --- | --- |

i)

nettóérték-adó garancia.

2. cikk

A Farice és a Verne között 2008. február 26-án kötött megállapodással kapcsolatban indított hivatalos vizsgálati eljárás lezárul, mivel az izlandi hatóságok tájékoztatása szerint a megállapodást megszüntették.

3. cikk

A Verne Holdings ehf. és a Verne Real Estate ehf. társasággal 2009. június 30-án kötött kiegészítő bérleti megállapodással módosított, 2008. május 9-i területbérleti megállapodás és a 2009. október 22-i villamosenergia-ellátásról szóló szerződés az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

4. cikk

A 2009. november 9-én aláírt engedélyezési és díjmegállapodás az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében a Verne Holding ehf. számára nyújtott állami támogatással jár a következő intézkedések esetében:

| a) | ingatlanadó esetében évi legfeljebb 1,65 %-os garantált adómérték; |
| --- | --- |

a)

ingatlanadó esetében évi legfeljebb 1,65 %-os garantált adómérték;

| b) | az ingatlanadó esetében a földterület és a meglévő épületek éves, hivatalosan megállapított értéke helyett 1 030 600 000 ISK összegű rögzített adóalap; |
| --- | --- |

b)

az ingatlanadó esetében a földterület és a meglévő épületek éves, hivatalosan megállapított értéke helyett 1 030 600 000 ISK összegű rögzített adóalap;

| c) | az ingatlanadó esetében az adóalap halasztott indexálása; |
| --- | --- |

c)

az ingatlanadó esetében az adóalap halasztott indexálása;

| d) | az önkormányzat 2011. január 1-je előtt nem vet ki ingatlanadót; |
| --- | --- |

d)

az önkormányzat 2011. január 1-je előtt nem vet ki ingatlanadót;

| e) | az ingatlanadó esetében a jövőben épülő épületekre vonatkozóan a hivatalosan megállapított érték helyett rögzített adóalap; |
| --- | --- |

e)

az ingatlanadó esetében a jövőben épülő épületekre vonatkozóan a hivatalosan megállapított érték helyett rögzített adóalap;

| f) | a meglévő épületek útépítési adó alóli mentessége; |
| --- | --- |

f)

a meglévő épületek útépítési adó alóli mentessége;

| g) | az új épületekre kivetett 25 %-os útépítési adó. |
| --- | --- |

g)

az új épületekre kivetett 25 %-os útépítési adó.

Ez a támogatás, amely az ezen intézkedések és az alkalmazandó törvényi szabályozás közötti eltérésnek felel meg, nem összeegyeztethető az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó szabályaival.

5. cikk

Az Izland által a Verne Real Estate ehf. számára meghatározott 220 850 000 ISK összegű kedvezményes épületár állami támogatásnak minősül, amely nem összeegyeztethető az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó szabályaival.

6. cikk

A 4. és az 5. cikkben említett, a Verne Holdings ehf. és Verne Real Estate ehf. számára jogellenesen nyújtott támogatást az izlandi hatóságoknak ezekkel a társaságokkal vissza kell fizettetniük.

7. cikk

A visszafizettetésre haladéktalanul, a nemzeti jogszabályokban előírt eljárásokkal összhangban kerül sor azzal a feltétellel, hogy ezek lehetővé teszik a határozat azonnali és tényleges végrehajtását. Az EFTA Felügyeleti Hatóság 195/04/COL határozata 9. cikkének értelmében a visszafizettetendő összegek tartalmazzák azt a kamatot, amely az összegeknek a Verne Holdings ehf. és a Verne Real Estate ehf. rendelkezésre bocsátásától a tényleges visszafizettetésig tartó időszak után jár. A kamatokat kamatos kamattal kell kiszámítani.

8. cikk

Az izlandi hatóságok az e határozatról szóló értesítést követő két hónapon belül tájékoztatják az EFTA Felügyeleti Hatóságot a kedvezményezettel visszafizettetendő teljes összegről (tőke és visszafizettetési kamatok), valamint a támogatás visszafizettetése érdekében tervezett vagy meghozott intézkedésekről.

9. cikk

Az engedélyezési és díjmegállapodást az összeegyeztethetetlen állami támogatással járó rendelkezései tekintetében azonnali hatállyal meg kell szüntetni.

10. cikk

Izland az e határozatról szóló értesítést követő négy hónapon belül végrehajtja a Hatóság határozatát és teljes mértékben visszafizetteti a támogatást.

11. cikk

Ennek a határozatnak Izland a címzettje.

12. cikk

E határozatnak csak az angol nyelvű szövege hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2012. július 4-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Oda Helen SLETNES

elnök

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

testületi tag

---

(1)  Közzétéve: HL C 25., 2011.1.27., 6. o. és a 4. EGT-kiegészítés, 2011.1.27., 22. o.

1

(2)  A Hatóság és az izlandi hatóságok közötti levélváltással kapcsolatos bővebb információkért lásd: a Hatóság 418/10/COL határozata a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról. A közzététel részleteiről lásd: 1. lábjegyzet.

2

(3)  A közzététel részleteiről lásd: 1. lábjegyzet.

3

(4)  E határozat alkalmazásában a Verne Holdings ehf. és a Verne Real Estate ehf. közös megnevezése Verne.

4

(5)  Az igazgatási eljárás alapján az izlandi hatóságok által rendelkezésre bocsátott, az izlandi ipari minisztérium által 2008. október 23-i dátummal készített belső feljegyzés szerint a Verne nem sokkal korábban kereste meg a Minisztériumot azzal, hogy a társaság adatközpontjával kapcsolatos beruházás kockázatának és kezdeti költségeinek csökkentése érdekében különböző intézkedéseket, infrastruktúrát, közvetlen támogatásokat, adókedvezményeket, többek között héamentességet és olyan támogatásokat kérjen, mint az állami garancia és a működés kezdetén támogatott villamosenergia-árak.

5

(6)  A később visszavont bejelentés részeként benyújtott, parafált megállapodástervezet megnevezése ebben a határozatban „beruházási megállapodás”. A szerződő felek egyrészt az izlandi kormány, másrészt a Verne Holdings ehf., a Verne Real Estate ehf., a Novator és a Teha Investments S.a.r.l. A társaság szervezeti felépítését e határozat 2.1. szakasza ismerteti. A társaságok közös megnevezése e határozatban: Verne.

6

(7)  Ez a 2009. október 23-án parafált megállapodás (a továbbiakban: a beruházási megállapodás) a Hatóságnak 2010. szeptember 1-jén bejelentett megállapodások egyike.

7

(8)  Ez a levél válasz a Hatóság 2011. október 4-én az izlandi hatóságokhoz intézett levelére, amelyben a Hatóság megerősítette, hogy értelmezése szerint ezek az eltérések legalább részben hatályba léptek, és azokat nem törölték el, és hogy a Hatóság a végleges határozatában meg fogja vizsgálni ezeket az intézkedéseket.

8

(9)  Az izlandi hatóságoknak az eljárást megindító határozattal kapcsolatos, 2011. február 28-i észrevételeit (dokumentumszám: 589033) lásd a 14. oldalon.

9

(10)  Ugyanott.

10

(11)  Az eredeti projekttervek részletes leírását az eljárás megindításáról szóló határozat tartalmazza. A bejelentésnek megfelelően az eredeti tervek szerint az első szakaszban üzembe helyezik az első épületet, amelynek költsége körülbelül [...]. A 4 800 m2-es technikai területű épületnek a tervek szerint 2011-ben kellett volna elkészülnie. Az épület közüzemi villamosenergia-felhasználása elérte volna a 20 MW-t. A második szakaszban a tervek szerint az első épületben 2012 végére elérték volna a teljes kihasználtságot. Az izlandi hatóságok információi szerint ez további [...] összegű tőkét igényelt volna. A harmadik és egyúttal utolsó szakaszban a tervek szerint 2016 végéig mind a négy épületet üzembe helyezése megtörtént volna.

11

2

(12)  A 2010. szeptember 1-jén érkezett bejelentés szerint. A később megszüntetett beruházási megállapodás preambulumában ez a kötelezettségvállalás a következőképpen szerepelt: „...a beruházás első öt évében a Verne és a beruházók becslései szerint a tervezett projekt lehetséges beruházási szintje meghaladhatja a 700 millió USD-t, az adatközpont villamosenergia-fogyasztása pedig meghaladhatja a 140 MW-t”.

12

(13)  Az izlandi hatóságok 2011. október 25-i levele (dokumentumszám: 613209). Az információt az izlandi hatóságok 2012. május 14-i elektronikus levele is tartalmazta (dokumentumszám: 634340). A hivatkozás a Hatóság beruházásösztönzőkről szóló 390/10/COL határozatával jóváhagyott programra utal. Az egyértelműség érdekében a Hatóság megjegyzi, hogy a rendszer szerint nyújtott támogatást e határozat nem vizsgálja.

13

(14)  http://www.datacenterdynamics.com/focus/archive/2012/02/verne-global-officially-opens-iceland-data-center.

14

(15)  Lásd: 2. és 3. kép.

15

(16)  Lásd: az izlandi hatóságoknak az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött 2011. február 28-i észrevételeihez csatolt, a KADECO 2010. november 19-i levelének 2. oldala (dokumentumszám: 589033) és a KADECO levelének 3. melléklete. A kisebb (864., 866. és 872. számú) épületek tervezett lebontására a 2009. november 4-én kötött engedélyezési és díjmegállapodás 2.1.4. szakasza is hivatkozik.

16

(17)  A bérleti megállapodáshoz csatolt „B irat” elnevezésű dokumentum szövege: „Fő terv. Legfeljebb 40 000 m2 alapterületen új adatközpont épületeinek építése. Legfeljebb további 4, egyenként legfeljebb 4 000 m2 alapterületű generátorépület építése”.

17

2

2

(18)  Lásd: 4. kép.

18

(19)  Lásd: 1. kép.

19

(20)  A 176/2006. törvénynek megfelelően. Az izlandi államkincstár és a KADECO 2006. december 8-án szolgáltatási megállapodást írt alá a területen fekvő ingatlanok fejlesztéséről, kezeléséről és az azokkal való rendelkezésről.

20

(21)  A szolgáltatási megállapodás elérhető a KADECO honlapján.

21

(22)  A Hatósághoz benyújtott információk szerint a 2008 októberében végzett bontási, építési, tervezési, projektirányítási és a telephelyen végzett egyéb előkészítési munkák értéke összesen [...] volt, valamint 2008 novembere és 2009 decembere között többek között a kivitelezésre, valamint az elektromos és mechanikus felszerelések vásárlására további [...] összeget fordítottak.

22

(23)  Az ENVIRON Nemzetközi Társaság által készített környezeti jelentés az ingatlan-adásvételi megállapodás része, és a dokumentumok a keflavíki biztos hivatalának ingatlan-nyilvántartásában nyilvánosan hozzáférhetők.

23

(24)  Lásd: 3. kép.

24

(25)  Az izlandi hatóságok 2011. október 25-i levele (dokumentumszám: 613209), 5. oldal, B.1. szakasz. Az izlandi hatóságok előzőleg, az eljárás megindításáról szóló határozathoz 2011. február 28-én fűzött észrevételeik (dokumentumszám: 589033) 14. oldalán azt is kifejtették, hogy az engedélyezési és díjmegállapodás szerinti önkormányzati adók alóli mentesség 2009 elején lépett hatályba.

25

(26)  Kivéve a templomokat, a nonprofit múzeumokat és a követségi épületeket.

26

(27)  Az engedélyezési és díjmegállapodás 2.1.3. cikke.

27

(28)  Az engedélyezési és díjmegállapodás 2.1.4. cikke.

28

(29)  Az engedélyezési és díjmegállapodás 2.1.4. cikke.

29

(30)  Az engedélyezési és díjmegállapodás 2.1.5. cikke.

30

(31)  Az engedélyezési és díjmegállapodás 2.2.2. cikke.

31

(32)  Az engedélyezési és díjmegállapodás 1.2. cikke.

32

(33)  Az árak nem tartalmazzák az átviteli költséget, amelyet a nemzeti hálózatüzemeltető, a Landsnet külön számít fel.

33

(34)  A 418/10/COL határozat 13. oldala.

34

(35)  Az izlandi hatóságok kifejtették, hogy a sávszélesség-bérleti szolgáltatásokról szóló, 2008. február 26-án aláírt Farice-megállapodás megszűnt.

35

(36)  A Hatóság nem számol be részletesen azokról a benyújtott érvekről, amelyek kizárólag a megszüntetett beruházási megállapodásra vonatkoznak.

36

(37)  Lásd: a Hatóság 418/10/COL határozatának 3. oldalán a kizárólagossági záradék leírását.

37

(38)  A Hatóság 174/98/COL, 40/03/COL és 344/09/COL határozata.

38

(39)  A Hatóság állami támogatásokra vonatkozó iránymutatása az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról.

39

(40)  Az izlandi hatóságok hivatkoznak továbbá Jagjit S. Chadha következő jelentésére: „Fiscal Policy in a Major Recession: The Case of Island” (Költségvetési politika jelentős recesszió időszakában: Izland esete), amelyet az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeikkel együtt nyújtottak be.

40

(41)  A T-162/06. sz., Kronoply GmbH&KG kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2009., II-1. o.)

41

Kronoply GmbH&KG kontra Bizottság

(42)  A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-369/08. sz., Freistaat Sachsen kontra Land Sachsen-Anhalt ügyben 2010. július 8-án hozott ítélete (az EBHT-ban még nem tették közzé).

42

Freistaat Sachsen kontra Land Sachsen-Anhalt

(43)  A Hatóság által jóváhagyott, 2010. évi, hatályban lévő beruházás-ösztönzési program.

43

(44)  Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a támogatássá minősítéshez a rendelkezésben szereplő valamennyi feltételnek teljesülnie kell, lásd: a C-142/87. sz., Belgium kontra Bizottság („Tubemeuse”) ügyben hozott ítélet (EBHT 1990., I-959. o.).

44

Belgium kontra Bizottság („Tubemeuse”)

(45)  A C-248-84. sz., Németország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1987., 4013. o).

45

Németország kontra Bizottság

(46)  Lásd: a Hatóság üzleti adózásról szóló iránymutatásának 3. pontja.

46

(47)  A C-222/04. sz., Cassa di Risparmio di Firenze és társai ügyben hozott ítélet (EBHT 2006., I-289. o), 107. és azt követő pontjai és az azokban hivatkozott ítélkezési gyakorlat.

47

Cassa di Risparmio di Firenze és társai

(48)  Lásd különösen: a C-143/99. sz., Adria–Wien Pipeline és Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke ügyben hozott ítélet (EBHT 2001., I-8365. o.) 38. pontja; a C-501/00. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2004., I-6717. o.) 90. pontja; és a C-66/02. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2005., I-10901. o.) 77. pontja.

48

Adria–Wien Pipeline és Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

Spanyolország kontra Bizottság

Olaszország kontra Bizottság

(49)  E célból lásd: a C-387/92. sz., Banco Exterior de España ügyben hozott ítélet (EBHT 1994., I-877. o.) 14. pontja; és a C-222/04. sz., Cassa di Risparmio di Firenze és társai ügyben hozott ítélet (EBHT 2006., I-289. o.), 132. pontja.

49

Banco Exterior de España

Cassa di Risparmio di Firenze és társai

(50)  Lásd: az üzleti adózásról szóló iránymutatás 2. pontja.

50

(51)  Az engedélyezési és díjmegállapodás 2.1.3. cikke.

51

(52)  Az engedélyezési és díjmegállapodás 2.1.4. cikke.

52

(53)  Az engedélyezési és díjmegállapodás 2.2.2. cikke.

53

(54)  Az engedélyezési és díjmegállapodás 2.1.5. cikke.

54

(55)  Ezt az útépítési díjról szóló 17/1996. törvény hatályon kívül helyezéséről szóló 153/2006. törvény elfogadásakor a jogalkotási javaslathoz csatolt és az izlandi parlament elé terjesztett indokolás részletesen kifejti. Korábban jogbizonytalanság állt fenn a díj jellegével kapcsolatban abban a tekintetben, hogy adónak vagy csak szolgáltatási díjnak tekintendő-e. A 153/2006. törvényt a 415/2005. sz. ügyben hozott legfelsőbb bírósági határozatot követően fogadták el, amelyben a Bíróság megállapította, hogy az útépítési díj adónak, nem szolgáltatási díjnak minősül.

55

(56)  Az Állami Közlöny B. szakaszában közzétett 120/2008. rendelet.

56

(57)  Lásd még a fenti I.2.3. szakasz szerinti leírást.

57

(58)  Az engedélyezési és díjmegállapodás 1.2. cikke.

58

(59)  A C-372/97. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2004., I-3679. o.), 44. pontja; a C-66/02. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 111. pontja és a C-148/04. sz., Unicredito Italiano ügyben hozott ítélet (EBHT 2005., I-11137. o.) 54. pontja.

59

Olaszország kontra Bizottság

Olaszország kontra Bizottság

Unicredito Italiano

(60)  A fent hivatkozott C-66/02. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 115. és 117. pontja, valamint a fent hivatkozott C-148/04. sz., Unicredito Italiano ügyben hozott ítélet 56. és 58. pontja.

60

Olaszország kontra Bizottság

Unicredito Italiano

(61)  Az ingatlan-adásvételi megállapodást és a területbérleti megállapodást „a 2007. május 8-i meghatalmazás alapján” a kincstár nevében Kjartan Eiríksson írta alá, míg a kiegészítő bérleti megállapodást „a keflavíki repülőtéri védelmi terület visszaszolgáltatásáról az USA-val kötött megállapodást követő rendelkezésekről szóló 176/2006. törvénnyel összhangban 2007. május 8-án bejegyzett meghatalmazással Kjartan Eiríksson írta alá”. Kjartan Eiríksson a KADECO vezérigazgatója.

61

(62)  Erre vonatkozóan lásd: a C-290/07 P. sz., Bizottság kontra Scott ügyben 2010-ben hozott ítélet (az EBHT-ban még nem tették közzé) 68. pontja és a C-239/09. sz., Seydaland ügyben 2010-ben hozott ítélet (az EBHT-ban még nem tették közzé) 34. pontja.

62

Bizottság kontra Scott

Seydaland

(63)  A KADECO 2011. február 28-i levélhez csatolt, 2010. november 19-i levele.

63

(64)  A KADECO 2011. június 21-i levélhez csatolt, 2011. június 16-i levele.

64

(65)  A KADECO 2011. február 28-i levélhez csatolt, 2010. november 19-i levele.

65

(66)  Lásd: http://www.rikisend.is/index.php?id=44.

66

(67)  Lásd: az Izlandi Nemzeti Számvevőszék 2008. évi jelentésének 23. oldala, amely a következő helyen hozzáférhető: http://www.rikisendurskodun.is/fileadmin/media/skyrslur/arsskyrsla_2008_enska.pdf.

67

(68)  Az Állami Kereskedelmi Központ feladata, hogy a közbeszerzésről szóló 84/2004. törvény alapján az állami intézmények és az állami vállalatok vonatkozásában intézze a bel- és külpiaci áruszállításra és szolgáltatásnyújtásra vonatkozó közbeszerzéseket, lásd: http://www.rikiskaup.is/english/nr/324.

68

(69)  Kizárólag izlandi nyelven hozzáférhető, lásd: http://www.rikisend.is/skyrslur-eftir-utgafutima/2008.html.

69

(70)  Ezek között a Verne által a későbbiekben megvásárolt épületek egyike sem szerepelt.

70

(71)  Ezek között szerepelt a 869. sz. épület.

71

(72)  Ezt az izlandi hatóságok a 2012. június 1-jei elektronikus levélben (dokumentumszám: 636529) benyújtott információval megerősítették.

72

(73)  A Hatóság megjegyzi, hogy az Izlandi Nemzeti Számvevőszék 2008. márciusi teljesítményellenőrzése arról számol be, hogy az Atlantic Film Studios a területen valójában 12 épületet vásárolt 575 000 000 ISK értékben, és ez a vételár egy szakértő – egy helyi ingatlanügynökség – által végzett értékelés alapján megállapított ár 87 %-ának felelt meg.

73

(74)  Az alapterület későbbi pontos meghatározása szerint elérte a 16 606 m2-t. Abban az időpontban (2007. április) azonban az Izlandi Ingatlan-nyilvántartó, jelenlegi nevén Izlandi Földhivatal (Þjóðskrá Íslands) még nem jegyezte be a 176/2006. törvény alapján polgári célra átvett egykori amerikai katonai támaszponton található épületek tényleges alapterületét és értékét.

74

2

(Þjóðskrá Íslands)

(75)  A KADECO 2011. február 28-i levélhez csatolt, 2010. november 19-i levele.

75

(76)  Lásd: a fenti I.3.2. szakaszban szereplő bontás.

76

(77)  Az Atlantic Film Studios négyzetméterenként 35 000 ISK-t ajánlott, lásd: a fenti 117. bekezdés.

77

(78)  E tekintetben lásd a T-274/01. sz. Valmont kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2004., II-3145. o.) 45. pontját.

78

Valmont kontra Bizottság

(79)  Bizonyos kivételekkel, amelyek azonban a szóban forgó esetet nem érintik.

79

(80)  Lásd: http://www.skra.is/pages/1183 „Az Izlandi Ingatlan-nyilvántartó (jelenlegi nevén Izlandi Földhivatal) felel az ingatlanokra vonatkozó, a központi kormányzati és a helyi önkormányzati intézmények, az ingatlanügynökök és a pénzügyi ágazat által használt adatoknak, például piaci adatoknak az összegyűjtéséért, feldolgozásáért, tárolásáért és közzétételéért. Az Izlandi Ingatlan-nyilvántartó az 1980 óta gyűjtött, nyilvántartott ingatlanértékesítési adatok alapján elemzi és közzéteszi az ingatlanpiacra vonatkozó adatokat. A földhivatali adatbázisba minden adásvételi szerződésben szereplő ár és fizetési módozat bekerül, amelyeket gazdasági mutatószámok, például az ingatlan-árindex kiszámításához használnak. Az Izlandi Ingatlan-nyilvántartó hozta létre és tartja fenn a földhivatali adatbázist, amely a földterületi és ingatlanadatokkal kapcsolatos központi adatgyűjtési rendszer és információs forrás.”

80

(81)  Lásd: http://www.skra.is/Um-okkur/Frettir/Frett&NewsID=4103.

81

(82)  2005 nyolc hónapjában, 2006 és 2007 minden hónapjában, 2008 tíz hónapjában, 2009 tíz hónapjában, 2010 kilenc hónapjában és 2011 tíz hónapjában a főváros térségén kívül a kereskedelmi épületek összesített eladási ára minden hónapban meghaladta a hivatalosan megállapított összértéket. Az Izlandi Földhivatal honlapján hozzáférhető legfrissebb információk a 2012 májusában nyilvántartásba vett ügyletekre vonatkoznak. Ezek szerint a nyilvántartásba vett ügyletekben az eladási árak következetesen és általánosságban a hivatalos érték felettiek, a főváros térségén kívüli kereskedelmi épületek esetében is.

82

(83)  A Hatóság megállapítja, hogy az ingatlan-adásvételi megállapodás hivatkozott ezekre az értékelésekre.

83

(84)  E tekintetben lásd még: a Bíróság (nagytanács) C-124/10 P sz., Bizottság kontra Électricité de France (EDF) ügyben 2012. június 5-én hozott ítéletének 85. pontja (az EBHT-ban még nem tették közzé).

84

Bizottság kontra Électricité de France (EDF

(85)  Dokumentumszám: 634340.

85

(86)  E tekintetben lásd: a C-367/95 P sz., Bizottság kontra Sytraval és Brink’s France ügyben hozott ítélet (EBHT 1998., I-1719. o.) 62. pontja és a T-228/99. sz. és T-233/99. sz., Westdeutsche Landesbank Girozentrale és Land Nordrhein-Westfalen kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2003., II-435. o.) 167. pontja.

86

Bizottság kontra Sytraval és Brink’s France

Westdeutsche Landesbank Girozentrale és Land Nordrhein-Westfalen kontra Bizottság

(87)  Az ingatlan-adásvételi megállapodásban a 9,6 ha nagyságú földterület értékelése szerepel a 864. sz. épület értékében, amely összesen 252 100 000 ISK-t tett ki. A közigazgatási eljárás keretében gyűjtött információk szerint azonban a 864. sz. épület értéke 70 900 000 ISK volt, miközben a földterület értéke, amelyen az öt épület elhelyezkedett, 181 200 000 ISK volt. A földterület értékelése így nem szerepel az épületek értékelésében.

87

(88)  Különösen, még ha úgy is tűnik, hogy ez inkább földterület bérletére/vásárlására irányul, az ingatlan-adásvételi megállapodás 3.2. bekezdése egyértelműen előírja, hogy az egykori amerikai katonai támaszpont tervezési folyamatában a határokat és a telek nagyságát érintő jelentős változások vagy az azokkal kapcsolatos anyagi természetű változások esetén a telek vételára csökken. A megállapodás 4.4. bekezdése előírja továbbá, hogy az állam a veszélyes anyagok jelenlétéből eredő minden kárt és költséget megtérít a Vernének, azon esetek kivételével, amikor az állam bizonyítani tudja, hogy az ilyen veszélyes anyagok jelenlétét a Verne okozta. A megállapodásban szereplő egyedüli feltétel, amely az iránymutatás értelmében esetlegesen „különös kötelezettségeknek” minősíthető, a 864. sz. épülettel kapcsolatos, amely a megállapodás megkötésekor az egykori légitámaszpont áramellátásához tartalékerőműként szolgált. Az állam és a Verne megállapodott abban, hogy az elosztórendszer rekonstrukciója alatt ez továbbra is a terület tartalékerőműveként fog szolgálni. A közigazgatási eljárás alatt az izlandi hatóságok ennek alapján nem érveltek a vételárba történő beszámítás mellett, illetve a hatóságok nem alkalmazták az iránymutatás 2.2. szakasza szerinti eljárást, ami mindenképpen megkövetelte volna, hogy az állítólagos hátrányt egy független értékbecslő külön értékelje. Az izlandi hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeikben előterjesztették továbbá, hogy a telken található épületeket le kellett bontani, és a bontási költségeket a Verne fedezte. Az ingatlan-adásvételi szerződés nem említ bontási költségeket, és ezt az izlandi hatóságok tovább nem részletezték. A három épületet (872. 866. és 864. sz.) nem bontották le. A 867. és a 889. sz. épületet (amelyek nem szerepeltek az adásvételi szerződésben) viszont lebontották. Nem világos azonban, hogy a költségeket az eladónak vagy a vevőnek kellett-e viselnie. A 867. sz. épület a 869. sz. épület déli oldalán található kisebb kapcsoló alállomás, a 889. sz. épület pedig egy tároló sátor volt. A Hatóság megállapítja, hogy e kisebb épületek bontási költsége a több mint 31 000 m2 alapterületű ipari épület értékesítéséhez mérten legalábbis jelentéktelennek tekinthető.

88

2

(89)  Az izlandi állam legalább 1951-től volt a földterület tulajdonosa, ekkor azt az amerikai kormánynak adta át használatra. 2006-ban, amikor a haditengerészet kivonult, a fentiekben leírtak szerint az állam átvette a területet és az épületeket.

89

(90)  A Hatóság ezenfelül figyelembe vette a kisajátítás ellentételezésével foglalkozó bizottságnak a főváros szomszédságában és a Reykjanes térségében fekvő földterületekre vonatkozó 11/1973. törvény alapján hozott határozatait.

90

(91)  Ez az összeg négyzetméterenként 1 967 ISK-nak felel meg.

91

(92)  A C-482/99. sz., Franciaország kontra Bizottság (Stardust Marine) ügyben hozott ítélet (EBHT 2002., I-4397. o.) 50–59. pontja és az átláthatóságról szóló irányelv 1. cikke.

92

Franciaország kontra Bizottság (Stardust Marine)

(93)  A fent említett 482/99. sz., Franciaország kontra Bizottság (Stardust Marine) ügyben hozott ítélet 57. pontja.

93

Franciaország kontra Bizottság (Stardust Marine

(94)  Ebben az időpontban a Landsvirkjun és a Verne között már érvényben volt egy villamosenergia-ellátásról szóló szerződés, amelyet 2008. február 26-án kötöttek, és amelynek helyébe később a 2009 októberében kötött, az értékelés alatt álló villamosenergia-ellátásról szóló szerződés lépett.

94

(95)  Lásd: az Invest in Iceland ügynökség honlapját: www.invest.is.

95

(96)  A C-39/94. sz., SFEI kontra La Poste ügyben hozott ítélet (EBHT 2006., I-3547. o.) 60. pontja.

96

SFEI kontra La Poste

(97)  Ezt az elvet a Hatóság iránymutatásának IV. része fejti ki: A közszolgáltatással járó ellentételezésre, a vállalkozások állami tulajdonlására és a közvállalkozásoknak nyújtott támogatásokra vonatkozó szabályok, Az állami támogatási szabályok közvállalkozásokra történő alkalmazása a feldolgozóiparban.

97

(98)  Vö. például: Jacobs főtanácsnok indítványa a C-278/92., a C-279/92. és a C-280/92. sz., Spanyol Királyság kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1994., I-4103. o.) 28. pontja.

98

Spanyol Királyság kontra Bizottság

(99)  Lásd: a Hatóság 305/09/COL határozata a Notodden önkormányzata és a Becromal Norway AS közötti áramértékesítési megállapodásról.

99

(100)  Lásd: a Hatóság iránymutatásának IV része: A közszolgáltatással járó ellentételezésre, a vállalkozások állami tulajdonlására és a közvállalkozásoknak nyújtott támogatásokra vonatkozó szabályok, Az állami támogatási szabályok közvállalkozásokra történő alkalmazása a feldolgozóiparban, (5) bekezdés, 1. pont.

100

(101)  Ez a helyzet még akkor is, ha az engedélyezési és díjmegállapodás 11.1. bekezdése előírja, hogy a megállapodás hatálybalépése a beruházási megállapodás megkötésétől függ, mivel az izlandi hatóságok megerősítették, hogy az engedélyezési és díjmegállapodás a beruházási megállapodástól függetlenül már 2009 elején hatályba lépett.

101

(102)  2011. február 28-i levél (dokumentumszám: 589033) 33. oldala.

102

(103)  Azaz az engedélyezési és díjmegállapodás és a később megszüntetett beruházási megállapodás.

103

(104)  A T-162/06. sz., Kronoply kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2009., II-1. o.) 27. pontja. Lásd még: a C-34/2009. sz., Petrogal ügy, amelyben a Bizottság megállapította, hogy eseti támogatás esetén a projekttel kapcsolatos munka megkezdése előtt az illetékes hatóságnak szándéknyilatkozatot kell tennie a támogatás odaítéléséről, valamint a C-390/06. sz., Nuova Agricast Srl ügyben hozott ítélet 69. pontja. A T-212/00. sz., Nuove Industrie molisane Srl kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2002., II-347. o.) ugyanezt az elvet erősíti meg.

104

Kronoply kontra Bizottság

Petrogal

Nuova Agricast Srl

Nuove Industrie molisane Srl kontra Bizottság

(105)  Lásd: regionális támogatásokról szóló iránymutatás, 32. lábjegyzet.

105

(106)  Az N-357/2008. számú ügy Fri-El Acerra S.r.l. (Olaszország) [2009] (HL C 95., 2009.4.24., 20. o.), 40. pont. Lásd még: a Bizottság 2010. szeptember 15-i határozata, C 8/2009. számú állami támogatás, Fri-El Acerra [2010] (HL L 46., 2011.2.19., 28. o.).

106

Fri-El Acerra S.r.l.

Fri-El Acerra

(107)  Lásd: az E-17/10. és az E-6/11. sz., Liechtenstein a.o. kontra EFTA Felügyeleti Hatóság egyesített ügyekben hozott ítélet 141. és 142. pontja (az EFTA Ct. Rep.-ben még nem tették közzé).

107

Liechtenstein a.o. kontra EFTA Felügyeleti Hatóság

(108)  Lásd: az E-4/10., E-6/10. és E-7/10. sz., Liechtenstein a.o. kontra EFTA Felügyeleti Hatóság egyesített ügyekben hozott ítélet 174. pontja (az EFTA Ct. Rep.-ben még nem tették közzé).

108

Liechtenstein a.o. kontra EFTA Felügyeleti Hatóság

---