# Uradni list L 348/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.348.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 348 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5620. december 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.348.slv

Uradni list

Evropske unije

L 348

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5620. december 2013

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (
  1
  ) | 129 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (
  1
  )

1

1

*

Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (
  1
  )

1

129

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 20.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 348/1

---

UREDBA (EU) št. 1315/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. decembra 2013

o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 172 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila zaradi jasnosti prenovljena s Sklepom št. 661/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(1)

Odločba št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila zaradi jasnosti prenovljena s Sklepom št. 661/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (2) | Kot je med drugim zapisano v strategiji Evropa 2020 in v beli knjigi Komisije z naslovom "Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu" (v nadaljnjem besedilu: bela knjiga), načrtovanje, razvoj in delovanje vseevropskih prometnih omrežij prispeva k doseganju glavnih ciljev Unije, kot so nemoteno delovanje notranjega trga ter krepitev ekonomske, socialne in ozemeljske kohezije. Med posebne cilje sodijo tudi omogočanje nemotene, varne in trajnostne mobilnosti oseb in blaga, zagotavljanje dostopnosti in povezanosti vseh regij Unije ter prispevanje k nadaljnji gospodarski rasti in konkurenčnosti v svetovnem merilu. Navedene posebne cilje bi bilo treba doseči z vzpostavitvijo medsebojnih povezav in interoperabilnosti nacionalnih prometnih omrežij na način, ki je gospodaren in trajnosten z viri. Interoperabilnost železniških prog bi, na primer, lahko izboljšali z inovativnimi rešitvami, s katerimi bi izboljšali združljivost sistemov, kot so oprema na vozilih in tiri z različnimi tirnimi širinami. |
| --- | --- |

(2)

Kot je med drugim zapisano v strategiji Evropa 2020 in v beli knjigi Komisije z naslovom "Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu" (v nadaljnjem besedilu: bela knjiga), načrtovanje, razvoj in delovanje vseevropskih prometnih omrežij prispeva k doseganju glavnih ciljev Unije, kot so nemoteno delovanje notranjega trga ter krepitev ekonomske, socialne in ozemeljske kohezije. Med posebne cilje sodijo tudi omogočanje nemotene, varne in trajnostne mobilnosti oseb in blaga, zagotavljanje dostopnosti in povezanosti vseh regij Unije ter prispevanje k nadaljnji gospodarski rasti in konkurenčnosti v svetovnem merilu. Navedene posebne cilje bi bilo treba doseči z vzpostavitvijo medsebojnih povezav in interoperabilnosti nacionalnih prometnih omrežij na način, ki je gospodaren in trajnosten z viri. Interoperabilnost železniških prog bi, na primer, lahko izboljšali z inovativnimi rešitvami, s katerimi bi izboljšali združljivost sistemov, kot so oprema na vozilih in tiri z različnimi tirnimi širinami.

| (3) | Posledice naraščanja prometa so vse pogostejši zastoji v mednarodnem prometu. Za zagotovitev mednarodne mobilnosti potnikov in blaga bi bilo treba optimizirati in po potrebi razširiti zmogljivosti vseevropskega prometnega omrežja in uporabo teh zmogljivosti – v ta namen bi bilo treba odpraviti ozka grla v infrastrukturi ter vzpostaviti manjkajoče infrastrukturne povezave v državah članicah in med njimi, po potrebi pa tudi v sosednjih državah, ob upoštevanju tekočih pogajanj z državami kandidatkami in potencialnimi državami kandidatkami. |
| --- | --- |

(3)

Posledice naraščanja prometa so vse pogostejši zastoji v mednarodnem prometu. Za zagotovitev mednarodne mobilnosti potnikov in blaga bi bilo treba optimizirati in po potrebi razširiti zmogljivosti vseevropskega prometnega omrežja in uporabo teh zmogljivosti – v ta namen bi bilo treba odpraviti ozka grla v infrastrukturi ter vzpostaviti manjkajoče infrastrukturne povezave v državah članicah in med njimi, po potrebi pa tudi v sosednjih državah, ob upoštevanju tekočih pogajanj z državami kandidatkami in potencialnimi državami kandidatkami.

| (4) | Kot je navedeno v beli knjigi, se učinkovitost in uspešnost prometa lahko opazno povečata z boljšim povezovanjem različnih načinov prevoza v celotnem omrežju z vidika infrastrukture, pretoka informacij in postopkov. |
| --- | --- |

(4)

Kot je navedeno v beli knjigi, se učinkovitost in uspešnost prometa lahko opazno povečata z boljšim povezovanjem različnih načinov prevoza v celotnem omrežju z vidika infrastrukture, pretoka informacij in postopkov.

| (5) | Bela knjiga poziva k uporabi informacijske in komunikacijske tehnologije, povezane s prometom, da se zagotovi boljše in celovito upravljanje prometa ter poenostavijo upravni postopki z izboljšanjem logistike tovora in sledenja tovora ter optimizacijo voznih redov in prometnih tokov. Ker takšni ukrepi spodbujajo učinkovito upravljanje in uporabo prometne infrastrukture, bi morali spadati v področje uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Bela knjiga poziva k uporabi informacijske in komunikacijske tehnologije, povezane s prometom, da se zagotovi boljše in celovito upravljanje prometa ter poenostavijo upravni postopki z izboljšanjem logistike tovora in sledenja tovora ter optimizacijo voznih redov in prometnih tokov. Ker takšni ukrepi spodbujajo učinkovito upravljanje in uporabo prometne infrastrukture, bi morali spadati v področje uporabe te uredbe.

| (6) | Politika vseevropskega prometnega omrežja mora upoštevati razvoj prometne politike in lastništvo infrastrukture. Za gradnjo in vzdrževanje prometne infrastrukture so še vedno pristojne predvsem države članice. Pri vzpostavljanju multimodalnega vseevropskega prometnega omrežja in povezanih naložbah pa so postali pomembni še drugi subjekti, tudi partnerji iz zasebnega sektorja ter regionalni in lokalni organi, upravljavci infrastrukture, koncesionarji ali pristaniški in letališki organi. |
| --- | --- |

(6)

Politika vseevropskega prometnega omrežja mora upoštevati razvoj prometne politike in lastništvo infrastrukture. Za gradnjo in vzdrževanje prometne infrastrukture so še vedno pristojne predvsem države članice. Pri vzpostavljanju multimodalnega vseevropskega prometnega omrežja in povezanih naložbah pa so postali pomembni še drugi subjekti, tudi partnerji iz zasebnega sektorja ter regionalni in lokalni organi, upravljavci infrastrukture, koncesionarji ali pristaniški in letališki organi.

| (7) | Vseevropsko prometno omrežje sestavlja predvsem obstoječa infrastruktura. Za celovito izpolnitev ciljev nove politike vseevropskega prometnega omrežja bi bilo treba enotne zahteve glede infrastrukture določiti v uredbi, ki bi jo morala upoštevati infrastruktura vseevropskega prometnega omrežja. |
| --- | --- |

(7)

Vseevropsko prometno omrežje sestavlja predvsem obstoječa infrastruktura. Za celovito izpolnitev ciljev nove politike vseevropskega prometnega omrežja bi bilo treba enotne zahteve glede infrastrukture določiti v uredbi, ki bi jo morala upoštevati infrastruktura vseevropskega prometnega omrežja.

| (8) | V okviru razvoja vseevropskega prometnega omrežja bi bilo treba vzpostaviti novo prometno infrastrukturo, obnoviti in nadgraditi obstoječo infrastrukturo ter sprejeti ukrepe za spodbujanje z viri gospodarne uporabe infrastrukture. V posebnih primerih je potrebna obnova železniške infrastrukture, če ta v preteklosti ni bila redno vzdrževana. Obnova je proces, s katerim se ponovno vzpostavijo prvotni gradbeni parametri obstoječih železniških infrastrukturnih zmogljivosti in se glede na sedanje stanje dolgoročno izboljša njihova kakovost v skladu z zahtevami in določbami iz te uredbe. |
| --- | --- |

(8)

V okviru razvoja vseevropskega prometnega omrežja bi bilo treba vzpostaviti novo prometno infrastrukturo, obnoviti in nadgraditi obstoječo infrastrukturo ter sprejeti ukrepe za spodbujanje z viri gospodarne uporabe infrastrukture. V posebnih primerih je potrebna obnova železniške infrastrukture, če ta v preteklosti ni bila redno vzdrževana. Obnova je proces, s katerim se ponovno vzpostavijo prvotni gradbeni parametri obstoječih železniških infrastrukturnih zmogljivosti in se glede na sedanje stanje dolgoročno izboljša njihova kakovost v skladu z zahtevami in določbami iz te uredbe.

| (9) | Pri izvajanju projektov v skupnem interesu bi bilo treba ustrezno upoštevati posebne okoliščine posameznega zadevnega projekta. Po možnosti bi bilo treba izkoristiti sinergije z drugimi politikami, na primer z vidiki turizma, in sicer z vključitvijo kolesarske infrastrukture za kolesarske poti velikih razdalj (npr. kolesarske poti EuroVelo) v okviru gradbenih inženirskih objektov, kot so mostovi in tuneli. |
| --- | --- |

(9)

Pri izvajanju projektov v skupnem interesu bi bilo treba ustrezno upoštevati posebne okoliščine posameznega zadevnega projekta. Po možnosti bi bilo treba izkoristiti sinergije z drugimi politikami, na primer z vidiki turizma, in sicer z vključitvijo kolesarske infrastrukture za kolesarske poti velikih razdalj (npr. kolesarske poti EuroVelo) v okviru gradbenih inženirskih objektov, kot so mostovi in tuneli.

| (10) | Za razvoj vseevropskega prometnega omrežja bi bila najprimernejša dvoplastna struktura, ki jo sestavljata celovito omrežje in jedrno omrežje na temelju enotne in pregledne metodologije, pri čemer sta ti dve plasti najvišja raven načrtovanja infrastrukture v Uniji. |
| --- | --- |

(10)

Za razvoj vseevropskega prometnega omrežja bi bila najprimernejša dvoplastna struktura, ki jo sestavljata celovito omrežje in jedrno omrežje na temelju enotne in pregledne metodologije, pri čemer sta ti dve plasti najvišja raven načrtovanja infrastrukture v Uniji.

| (11) | Celovito omrežje bi moralo biti prometno omrežje vse Evrope, ki zagotavlja dostopnost in povezanost vseh regij Unije, vključno z odročnimi, otoškimi in najbolj oddaljenimi regijami, kar je tudi cilj celostne pomorske politike, kot jo uvaja Uredba (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5), in krepi njihovo medsebojno socialno in ekonomsko kohezijo. V smernicah, ki jih določa ta uredba (v nadaljnjem besedilu: smernice), bi bilo treba določiti zahteve za infrastrukturo celovitega omrežja, da bi spodbudili razvoj omrežja visoke kakovosti v vsej Uniji do leta 2050. |
| --- | --- |

(11)

Celovito omrežje bi moralo biti prometno omrežje vse Evrope, ki zagotavlja dostopnost in povezanost vseh regij Unije, vključno z odročnimi, otoškimi in najbolj oddaljenimi regijami, kar je tudi cilj celostne pomorske politike, kot jo uvaja Uredba (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5), in krepi njihovo medsebojno socialno in ekonomsko kohezijo. V smernicah, ki jih določa ta uredba (v nadaljnjem besedilu: smernice), bi bilo treba določiti zahteve za infrastrukturo celovitega omrežja, da bi spodbudili razvoj omrežja visoke kakovosti v vsej Uniji do leta 2050.

| (12) | V beli knjigi je tudi ugotovljeno, da v prometni infrastrukturi med vzhodnimi in zahodnimi deli Unije še vedno obstajajo znatne razlike, ki jih je treba odpraviti. S temi razlikami se je treba spopasti, da bi lahko uresničili popolnoma povezano evropsko prometno infrastrukturno omrežje. |
| --- | --- |

(12)

V beli knjigi je tudi ugotovljeno, da v prometni infrastrukturi med vzhodnimi in zahodnimi deli Unije še vedno obstajajo znatne razlike, ki jih je treba odpraviti. S temi razlikami se je treba spopasti, da bi lahko uresničili popolnoma povezano evropsko prometno infrastrukturno omrežje.

| (13) | Do leta 2030 bi bilo v okviru, ki ga določa celovito omrežje, v prvi vrsti treba opredeliti jedrno omrežje in sprejeti ustrezne ukrepe za njegov razvoj. Jedrno omrežje bi moralo biti temelj razvoja trajnostnega multimodalnega prometnega omrežja in spodbujati razvoj celotnega celovitega omrežja. Prav tako bi moralo omogočati, da se ukrepanje Unije usmeri na tiste sestavne dele vseevropskega prometnega omrežja, ki zagotavljajo najvišjo evropsko dodano vrednost, zlasti na čezmejne odseke, manjkajoče povezave, multimodalne povezovalne točke in glavna ozka grla, s čimer bi prispevalo k uresničevanju cilja iz bele knjige, da se do leta 2050 za 60 odstotkov zmanjšajo emisije toplogrednih plinov iz prometa v primerjavi v ravnmi iz leta 1990. |
| --- | --- |

(13)

Do leta 2030 bi bilo v okviru, ki ga določa celovito omrežje, v prvi vrsti treba opredeliti jedrno omrežje in sprejeti ustrezne ukrepe za njegov razvoj. Jedrno omrežje bi moralo biti temelj razvoja trajnostnega multimodalnega prometnega omrežja in spodbujati razvoj celotnega celovitega omrežja. Prav tako bi moralo omogočati, da se ukrepanje Unije usmeri na tiste sestavne dele vseevropskega prometnega omrežja, ki zagotavljajo najvišjo evropsko dodano vrednost, zlasti na čezmejne odseke, manjkajoče povezave, multimodalne povezovalne točke in glavna ozka grla, s čimer bi prispevalo k uresničevanju cilja iz bele knjige, da se do leta 2050 za 60 odstotkov zmanjšajo emisije toplogrednih plinov iz prometa v primerjavi v ravnmi iz leta 1990.

| (14) | V ustrezno utemeljenih primerih bi morala biti mogoča odstopanja od infrastrukturnih zahtev, ki se uporabljajo za jedrno omrežje. To bi moralo vključevati primere, ko naložbe ni mogoče upravičiti, na primer na redko poseljenih območjih. |
| --- | --- |

(14)

V ustrezno utemeljenih primerih bi morala biti mogoča odstopanja od infrastrukturnih zahtev, ki se uporabljajo za jedrno omrežje. To bi moralo vključevati primere, ko naložbe ni mogoče upravičiti, na primer na redko poseljenih območjih.

| (15) | Upoštevati bi bilo treba posebni položaj izoliranih ali delno izoliranih železniških omrežij in zanje dovoliti odstopanja od nekaterih infrastrukturnih zahtev. |
| --- | --- |

(15)

Upoštevati bi bilo treba posebni položaj izoliranih ali delno izoliranih železniških omrežij in zanje dovoliti odstopanja od nekaterih infrastrukturnih zahtev.

| (16) | Komisija bi morala pri pregledu vzpostavljanja jedrnega omrežja, ki ga bo izvedla do leta 2023, upoštevati nacionalne izvedbene načrte in prihodnje širitve. |
| --- | --- |

(16)

Komisija bi morala pri pregledu vzpostavljanja jedrnega omrežja, ki ga bo izvedla do leta 2023, upoštevati nacionalne izvedbene načrte in prihodnje širitve.

| (17) | Vseevropsko prometno omrežje zajema le del obstoječih prometnih omrežij. Komisija bi morala pri pregledu vzpostavljanja jedrnega omrežja, ki ga bo izvedla do leta 2023, v sodelovanju z zadevnimi državami članicami oceniti, ali bi bilo treba v omrežje vključiti tudi ostale dele, kot so določene plovne poti razreda III. Komisija bi morala v okviru tega pregleda tudi oceniti, kako napredujejo projekti, in bi morala imeti možnost, da po potrebi ponovno preuči roke, ob upoštevanju vseh sprememb, ki bi lahko vplivale na verjetnost spoštovanja teh rokov. |
| --- | --- |

(17)

Vseevropsko prometno omrežje zajema le del obstoječih prometnih omrežij. Komisija bi morala pri pregledu vzpostavljanja jedrnega omrežja, ki ga bo izvedla do leta 2023, v sodelovanju z zadevnimi državami članicami oceniti, ali bi bilo treba v omrežje vključiti tudi ostale dele, kot so določene plovne poti razreda III. Komisija bi morala v okviru tega pregleda tudi oceniti, kako napredujejo projekti, in bi morala imeti možnost, da po potrebi ponovno preuči roke, ob upoštevanju vseh sprememb, ki bi lahko vplivale na verjetnost spoštovanja teh rokov.

| (18) | Komisija bi morala pri pregledu vzpostavljanja jedrnega omrežja, ki ga bo izvedla do leta 2023, po posvetovanju z državami članicami oceniti, ali naj se vključijo drugi deli omrežja, zlasti prednostni projekti iz Sklepa št. 661/2010/EU (6). |
| --- | --- |

(18)

Komisija bi morala pri pregledu vzpostavljanja jedrnega omrežja, ki ga bo izvedla do leta 2023, po posvetovanju z državami članicami oceniti, ali naj se vključijo drugi deli omrežja, zlasti prednostni projekti iz Sklepa št. 661/2010/EU (6).

| (19) | Za zagotovitev usklajene in pravočasne vzpostavitve jedrnega omrežja, s čimer bi omogočili, da bi se najbolje izkoristile prednosti omrežja, bi morale zadevne države članice z ustreznimi ukrepi poskrbeti za dokončanje projektov skupnega interesa do leta 2030. V zvezi s celovitim omrežjem bi si morale države članice po svojih najboljših močeh prizadevati za njegovo izgradnjo in skladnost z ustreznimi določbami smernic do leta 2050. |
| --- | --- |

(19)

Za zagotovitev usklajene in pravočasne vzpostavitve jedrnega omrežja, s čimer bi omogočili, da bi se najbolje izkoristile prednosti omrežja, bi morale zadevne države članice z ustreznimi ukrepi poskrbeti za dokončanje projektov skupnega interesa do leta 2030. V zvezi s celovitim omrežjem bi si morale države članice po svojih najboljših močeh prizadevati za njegovo izgradnjo in skladnost z ustreznimi določbami smernic do leta 2050.

| (20) | Opredeliti bi bilo treba projekte skupnega interesa, ki bodo prispevali k uresničevanju vseevropskega prometnega omrežja in ki prispevajo k uresničevanju ciljev, določenih v smernicah, ter so skladni s prednostnimi nalogami iz teh smernic. Izvajanje teh projektov bi moralo biti odvisno od njihove stopnje zrelosti, skladnosti s pravom Unije in z nacionalnimi pravnimi postopki ter od razpoložljivosti finančnih sredstev, brez poseganja v finančne obveznosti države članice ali Unije. |
| --- | --- |

(20)

Opredeliti bi bilo treba projekte skupnega interesa, ki bodo prispevali k uresničevanju vseevropskega prometnega omrežja in ki prispevajo k uresničevanju ciljev, določenih v smernicah, ter so skladni s prednostnimi nalogami iz teh smernic. Izvajanje teh projektov bi moralo biti odvisno od njihove stopnje zrelosti, skladnosti s pravom Unije in z nacionalnimi pravnimi postopki ter od razpoložljivosti finančnih sredstev, brez poseganja v finančne obveznosti države članice ali Unije.

| (21) | Projekti skupnega interesa bi morali izkazovati evropsko dodano vrednost. Čezmejni projekti imajo običajno visoko evropsko dodano vrednost, vendar so njihovi neposredni gospodarski učinki lahko manjši kot pri izključno nacionalnih projektih. Taki čezmejni projekti bi morali biti deležni prednostnega posredovanja Unije, da se zagotovi njihova izvedba. |
| --- | --- |

(21)

Projekti skupnega interesa bi morali izkazovati evropsko dodano vrednost. Čezmejni projekti imajo običajno visoko evropsko dodano vrednost, vendar so njihovi neposredni gospodarski učinki lahko manjši kot pri izključno nacionalnih projektih. Taki čezmejni projekti bi morali biti deležni prednostnega posredovanja Unije, da se zagotovi njihova izvedba.

| (22) | Pri projektih skupnega interesa, ki se potegujejo za sredstva Unije, bi morala biti na podlagi priznane metodologije opravljena socialno-ekonomska analiza stroškov in koristi ob upoštevanju ustreznih socialnih, ekonomskih, podnebnih ter okoljskih stroškov in koristi. Analiza podnebnih in okoljskih stroškov in koristi bi morala temeljiti na presoji vpliva na okolje, izvedeni v skladu z Direktivo 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(22)

Pri projektih skupnega interesa, ki se potegujejo za sredstva Unije, bi morala biti na podlagi priznane metodologije opravljena socialno-ekonomska analiza stroškov in koristi ob upoštevanju ustreznih socialnih, ekonomskih, podnebnih ter okoljskih stroškov in koristi. Analiza podnebnih in okoljskih stroškov in koristi bi morala temeljiti na presoji vpliva na okolje, izvedeni v skladu z Direktivo 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (23) | Da bi prispevali k doseganju ciljev na področju podnebnih sprememb iz bele knjige o prometu, ki predvideva 60-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2050 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990, bi bilo treba oceniti vpliv projektov skupnega interesa, ki predvidevajo izgradnjo nove prometne infrastrukture, njeno razširitev ali nadgradnjo, na emisije toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(23)

Da bi prispevali k doseganju ciljev na področju podnebnih sprememb iz bele knjige o prometu, ki predvideva 60-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2050 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990, bi bilo treba oceniti vpliv projektov skupnega interesa, ki predvidevajo izgradnjo nove prometne infrastrukture, njeno razširitev ali nadgradnjo, na emisije toplogrednih plinov.

| (24) | Nekatere dele omrežja upravljajo drugi akterji in ne države članice. Vendar morajo države članice zagotoviti, da se predpisi, ki urejajo omrežje, pravilno uporabljajo na njihovem ozemlju. Ker mora biti pri razvoju in vzpostavljanju vseevropskega prometnega omrežja uporaba te uredbe enotna, bi morale za vse dele omrežja veljati pravice in obveznosti iz te uredbe ter iz drugega upoštevnega prava Unije in nacionalnega prava. |
| --- | --- |

(24)

Nekatere dele omrežja upravljajo drugi akterji in ne države članice. Vendar morajo države članice zagotoviti, da se predpisi, ki urejajo omrežje, pravilno uporabljajo na njihovem ozemlju. Ker mora biti pri razvoju in vzpostavljanju vseevropskega prometnega omrežja uporaba te uredbe enotna, bi morale za vse dele omrežja veljati pravice in obveznosti iz te uredbe ter iz drugega upoštevnega prava Unije in nacionalnega prava.

| (25) | Za zagotovitev povezanosti in interoperabilnosti med posameznimi infrastrukturnimi omrežji je potrebno sodelovanje s sosednjimi in tretjimi državami. Zato bi morala Unija po potrebi spodbujati projekte skupnega interesa s temi državami. |
| --- | --- |

(25)

Za zagotovitev povezanosti in interoperabilnosti med posameznimi infrastrukturnimi omrežji je potrebno sodelovanje s sosednjimi in tretjimi državami. Zato bi morala Unija po potrebi spodbujati projekte skupnega interesa s temi državami.

| (26) | Da bi dosegli povezovanje različnih načinov prevoza v celotnem omrežju je potrebno ustrezno načrtovanje vseevropskega prometnega omrežja. To zajema tudi izvajanje konkretnih zahtev glede infrastrukture, telematskih aplikacij, opreme in storitev v celotnem omrežju. Zato je treba zagotoviti ustrezno in usklajeno uvajanje takšnih zahtev po vsej Evropi za vse načine prevoza ter za njihovo medsebojno povezanost v celotnem vseevropskem prometnem omrežju in zunaj njega, da se omogočijo prednosti omrežja in omogoči učinkovitost vseevropskih prevozov na dolge razdalje. |
| --- | --- |

(26)

Da bi dosegli povezovanje različnih načinov prevoza v celotnem omrežju je potrebno ustrezno načrtovanje vseevropskega prometnega omrežja. To zajema tudi izvajanje konkretnih zahtev glede infrastrukture, telematskih aplikacij, opreme in storitev v celotnem omrežju. Zato je treba zagotoviti ustrezno in usklajeno uvajanje takšnih zahtev po vsej Evropi za vse načine prevoza ter za njihovo medsebojno povezanost v celotnem vseevropskem prometnem omrežju in zunaj njega, da se omogočijo prednosti omrežja in omogoči učinkovitost vseevropskih prevozov na dolge razdalje.

| (27) | Za določitev obstoječe in načrtovane prometne infrastrukture za celovito in jedrno omrežje so potrebni zemljevidi, ki bi jih bilo treba sčasoma prilagoditi, da bi se upošteval razvoj prometnih tokov. Tehnična podlaga za te zemljevide je interaktivni geografski in tehnični informacijski sistem za vseevropsko prometno omrežje (TENtec), ki vsebuje natančne podrobnosti o vseevropski prometni infrastrukturi. |
| --- | --- |

(27)

Za določitev obstoječe in načrtovane prometne infrastrukture za celovito in jedrno omrežje so potrebni zemljevidi, ki bi jih bilo treba sčasoma prilagoditi, da bi se upošteval razvoj prometnih tokov. Tehnična podlaga za te zemljevide je interaktivni geografski in tehnični informacijski sistem za vseevropsko prometno omrežje (TENtec), ki vsebuje natančne podrobnosti o vseevropski prometni infrastrukturi.

| (28) | Smernice bi morale določiti prednostne naloge, da se omogoči razvoj vseevropskega omrežja v okviru opredeljene časovnice. |
| --- | --- |

(28)

Smernice bi morale določiti prednostne naloge, da se omogoči razvoj vseevropskega omrežja v okviru opredeljene časovnice.

| (29) | Telematske aplikacije so potrebne, da se zagotovi podlaga za optimizacijo prometa in prevozov ter varnosti v prometu in izboljšanje s tem povezanih storitev. Informacije za potnike, vključno z informacijami o sistemih za izdajo vozovnic in rezervacije, bi bilo treba zagotoviti v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 454/2011 (8). |
| --- | --- |

(29)

Telematske aplikacije so potrebne, da se zagotovi podlaga za optimizacijo prometa in prevozov ter varnosti v prometu in izboljšanje s tem povezanih storitev. Informacije za potnike, vključno z informacijami o sistemih za izdajo vozovnic in rezervacije, bi bilo treba zagotoviti v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 454/2011 (8).

| (30) | Smernice bi morale določiti razvoj celovitega omrežja v urbanih vozliščih v skladu s cilji Unije glede trajnostne mobilnosti v mestih, ker so ta vozlišča začetna ali končna točka (zaključni del odseka) za potnike in tovor, ki potujejo po vseevropskem prometnem omrežju, ter točke prehoda znotraj različnih načinov prevoza ali med njimi. |
| --- | --- |

(30)

Smernice bi morale določiti razvoj celovitega omrežja v urbanih vozliščih v skladu s cilji Unije glede trajnostne mobilnosti v mestih, ker so ta vozlišča začetna ali končna točka (zaključni del odseka) za potnike in tovor, ki potujejo po vseevropskem prometnem omrežju, ter točke prehoda znotraj različnih načinov prevoza ali med njimi.

| (31) | Vseevropsko prometno omrežje bi moralo zaradi svoje velikosti zagotoviti podlago za obsežno uvajanje novih tehnologij in inovacij, ki na primer lahko izboljšajo skupno učinkovitost evropskega prometnega sektorja in omejijo njegov ogljični odtis. To bo prispevalo k doseganju ciljev iz strategije Evropa 2020 ter cilja bele knjige, in sicer 60-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2050 (glede na ravni iz leta 1990), hkrati pa tudi k uresničevanju cilja povečanja varnosti Unije glede preskrbe z gorivom. Za doseganje teh ciljev bi bilo treba povečati razpoložljivost alternativnih čistih goriv v celotnem vseevropskem prometnem omrežju. Razpoložljivost alternativnih čistih goriv bi morala temeljiti na povpraševanju po teh gorivih, pri čemer ne bi smelo biti nobene zahteve, da se na vseh bencinskih črpalkah zagotovijo vsa alternativna čista goriva. |
| --- | --- |

(31)

Vseevropsko prometno omrežje bi moralo zaradi svoje velikosti zagotoviti podlago za obsežno uvajanje novih tehnologij in inovacij, ki na primer lahko izboljšajo skupno učinkovitost evropskega prometnega sektorja in omejijo njegov ogljični odtis. To bo prispevalo k doseganju ciljev iz strategije Evropa 2020 ter cilja bele knjige, in sicer 60-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2050 (glede na ravni iz leta 1990), hkrati pa tudi k uresničevanju cilja povečanja varnosti Unije glede preskrbe z gorivom. Za doseganje teh ciljev bi bilo treba povečati razpoložljivost alternativnih čistih goriv v celotnem vseevropskem prometnem omrežju. Razpoložljivost alternativnih čistih goriv bi morala temeljiti na povpraševanju po teh gorivih, pri čemer ne bi smelo biti nobene zahteve, da se na vseh bencinskih črpalkah zagotovijo vsa alternativna čista goriva.

| (32) | Vseevropsko prometno omrežje mora zagotoviti učinkovito multimodalnost, da se omogoči boljša in trajnostnejša izbira načinov prevoza potnikov in tovora in združevanje velikih količin za prevoze na dolgih razdaljah. To bo povečalo ekonomsko privlačnost multimodalnosti za potnike, uporabnike in špediterje. |
| --- | --- |

(32)

Vseevropsko prometno omrežje mora zagotoviti učinkovito multimodalnost, da se omogoči boljša in trajnostnejša izbira načinov prevoza potnikov in tovora in združevanje velikih količin za prevoze na dolgih razdaljah. To bo povečalo ekonomsko privlačnost multimodalnosti za potnike, uporabnike in špediterje.

| (33) | Da bi vzpostavili visokokakovostno in učinkovito prometno infrastrukturo za vse načine prevoza, bi bilo treba pri razvoju vseevropskega prometnega omrežja upoštevati varovanje in varnost pri premikih potnikov in tovora, prispevanje k podnebnim spremembam, kot tudi vpliv podnebnih sprememb ter možnih naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, na infrastrukturo ter dostopnost za vse uporabnike prevozov. |
| --- | --- |

(33)

Da bi vzpostavili visokokakovostno in učinkovito prometno infrastrukturo za vse načine prevoza, bi bilo treba pri razvoju vseevropskega prometnega omrežja upoštevati varovanje in varnost pri premikih potnikov in tovora, prispevanje k podnebnim spremembam, kot tudi vpliv podnebnih sprememb ter možnih naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, na infrastrukturo ter dostopnost za vse uporabnike prevozov.

| (34) | Države članice in drugi spodbujevalci projektov bi morali pri načrtovanju infrastrukture ustrezno upoštevati ukrepe za oceno tveganja in prilagoditve, ki bi ustrezno izboljšali odpornost na podnebne spremembe in okoljske nesreče. |
| --- | --- |

(34)

Države članice in drugi spodbujevalci projektov bi morali pri načrtovanju infrastrukture ustrezno upoštevati ukrepe za oceno tveganja in prilagoditve, ki bi ustrezno izboljšali odpornost na podnebne spremembe in okoljske nesreče.

| (35) | Države članice in drugi spodbujevalci projektov bi morali izdelati okoljske presoje načrtov in projektov, kot je določeno v Direktivi Sveta 92/43/EGS (9), Direktivi 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10), Direktivi 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11), Direktivi 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12) in Direktivi 2011/92/EU, da bi preprečili ali, če to ni mogoče, omilili ali uravnotežili negativne vplive na okolje, na primer razdrobljenost krajine, izgubo rodovitnih tal, onesnaževanje zraka in vode ter onesnaževanje s hrupom, in da bi učinkovito zaščitili biotsko raznovrstnost. |
| --- | --- |

(35)

Države članice in drugi spodbujevalci projektov bi morali izdelati okoljske presoje načrtov in projektov, kot je določeno v Direktivi Sveta 92/43/EGS (9), Direktivi 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10), Direktivi 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11), Direktivi 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12) in Direktivi 2011/92/EU, da bi preprečili ali, če to ni mogoče, omilili ali uravnotežili negativne vplive na okolje, na primer razdrobljenost krajine, izgubo rodovitnih tal, onesnaževanje zraka in vode ter onesnaževanje s hrupom, in da bi učinkovito zaščitili biotsko raznovrstnost.

| (36) | Upoštevati bi bilo treba varstvo okolja in biotsko raznovrstnost ter strateške zahteve celinskih plovnih poti. |
| --- | --- |

(36)

Upoštevati bi bilo treba varstvo okolja in biotsko raznovrstnost ter strateške zahteve celinskih plovnih poti.

| (37) | Države članice in drugi spodbujevalci projektov bi morali zagotoviti, da so ocene projektov skupnega interesa izvedene učinkovito in brez nepotrebnih zamud. |
| --- | --- |

(37)

Države članice in drugi spodbujevalci projektov bi morali zagotoviti, da so ocene projektov skupnega interesa izvedene učinkovito in brez nepotrebnih zamud.

| (38) | S prometno infrastrukturo bi morali spodbujati nemoteno mobilnost in dostopnost za vse uporabnike, zlasti za starejše, osebe z zmanjšano mobilnostjo in invalidne potnike. |
| --- | --- |

(38)

S prometno infrastrukturo bi morali spodbujati nemoteno mobilnost in dostopnost za vse uporabnike, zlasti za starejše, osebe z zmanjšano mobilnostjo in invalidne potnike.

| (39) | Države članice bi morale naknadno oceniti dostopnost infrastrukture in z njo povezanih storitev. |
| --- | --- |

(39)

Države članice bi morale naknadno oceniti dostopnost infrastrukture in z njo povezanih storitev.

| (40) | Jedrno omrežje bi moralo biti del celovitega omrežja, ki je hkrati njegovo krovno omrežje. Predstavljati bi moralo strateško najpomembnejša vozlišča in povezave vseevropskega prometnega omrežja, v skladu s prometnimi potrebami. Jedrno omrežje bi moralo biti multimodalno, kar pomeni, da bi moralo vključevati vse načine prevoza in njihove povezave ter ustrezne sisteme za upravljanje prometa in informacij. |
| --- | --- |

(40)

Jedrno omrežje bi moralo biti del celovitega omrežja, ki je hkrati njegovo krovno omrežje. Predstavljati bi moralo strateško najpomembnejša vozlišča in povezave vseevropskega prometnega omrežja, v skladu s prometnimi potrebami. Jedrno omrežje bi moralo biti multimodalno, kar pomeni, da bi moralo vključevati vse načine prevoza in njihove povezave ter ustrezne sisteme za upravljanje prometa in informacij.

| (41) | Jedrno omrežje je opredeljeno na podlagi objektivne metodologije načrtovanja. Ta metodologija opredeljuje najpomembnejša urbana vozlišča, pristanišča in letališča ter mejne prehode. Navedena vozlišča so, kadar je to mogoče, povezana z multimodalnimi povezavami, če so te povezave ekonomsko uspešne, okoljsko trajnostne in izvedljive do leta 2030. Metodologija zagotavlja medsebojno povezanost vseh držav članic in vključitev glavnih otokov v jedrno omrežje. |
| --- | --- |

(41)

Jedrno omrežje je opredeljeno na podlagi objektivne metodologije načrtovanja. Ta metodologija opredeljuje najpomembnejša urbana vozlišča, pristanišča in letališča ter mejne prehode. Navedena vozlišča so, kadar je to mogoče, povezana z multimodalnimi povezavami, če so te povezave ekonomsko uspešne, okoljsko trajnostne in izvedljive do leta 2030. Metodologija zagotavlja medsebojno povezanost vseh držav članic in vključitev glavnih otokov v jedrno omrežje.

| (42) | Za vzpostavitev jedrnega omrežja v zastavljenem obdobju bi lahko uporabili pristop koridorjev kot instrument za čezmejno usklajevanje različnih projektov in časovno usklajevanje razvoja koridorja, da bi s tem čim bolj izkoristili prednosti omrežja. Tega instrumenta ne bi smeli razumeti kot podlage za prednostno razvrščanje posameznih projektov jedrnega omrežja. Koridorji jedrnega omrežja bi morali prispevati k razvoju infrastrukture jedrnega omrežja tako, da bi se odpravila ozka grla, spodbudile čezmejne povezave ter izboljšala učinkovitost in trajnost. Koridorji bi morali z izboljšanim teritorialnim sodelovanjem prispevati h koheziji. |
| --- | --- |

(42)

Za vzpostavitev jedrnega omrežja v zastavljenem obdobju bi lahko uporabili pristop koridorjev kot instrument za čezmejno usklajevanje različnih projektov in časovno usklajevanje razvoja koridorja, da bi s tem čim bolj izkoristili prednosti omrežja. Tega instrumenta ne bi smeli razumeti kot podlage za prednostno razvrščanje posameznih projektov jedrnega omrežja. Koridorji jedrnega omrežja bi morali prispevati k razvoju infrastrukture jedrnega omrežja tako, da bi se odpravila ozka grla, spodbudile čezmejne povezave ter izboljšala učinkovitost in trajnost. Koridorji bi morali z izboljšanim teritorialnim sodelovanjem prispevati h koheziji.

| (43) | Koridorji jedrnega omrežja bi morali upoštevati tudi širše cilje prometne politike ter olajšati interoperabilnost, povezovanje različnih načinov prevoza in multimodalne dejavnosti. To bi moralo omogočiti vzpostavitev posebnih koridorjev z optimiziranimi izpusti ter posledično čim manjšimi vplivi na okolje ter povečano konkurenčnostjo, ki so privlačni tudi zaradi svoje zanesljivosti, manjših zastojev ter nizkih operativnih in upravnih stroškov. Koridorski pristop bi moral biti pregleden in jasen, njihovo upravljanje pa ne bi smelo povzročiti dodatnih upravnih obremenitev ali stroškov. |
| --- | --- |

(43)

Koridorji jedrnega omrežja bi morali upoštevati tudi širše cilje prometne politike ter olajšati interoperabilnost, povezovanje različnih načinov prevoza in multimodalne dejavnosti. To bi moralo omogočiti vzpostavitev posebnih koridorjev z optimiziranimi izpusti ter posledično čim manjšimi vplivi na okolje ter povečano konkurenčnostjo, ki so privlačni tudi zaradi svoje zanesljivosti, manjših zastojev ter nizkih operativnih in upravnih stroškov. Koridorski pristop bi moral biti pregleden in jasen, njihovo upravljanje pa ne bi smelo povzročiti dodatnih upravnih obremenitev ali stroškov.

| (44) | V soglasju z zadevnimi državami članicami bi morali evropski koordinatorji iz te uredbe pri kompleksnih čezmejnih projektih za vsak koridor jedrnega omrežja spodbujati ukrepe za načrtovanje prave strukture upravljanja in za opredeljevanje virov zasebnega in javnega financiranja. Evropski koordinatorji bi morali olajšati usklajeno vzpostavitev koridorjev jedrnega omrežja. |
| --- | --- |

(44)

V soglasju z zadevnimi državami članicami bi morali evropski koordinatorji iz te uredbe pri kompleksnih čezmejnih projektih za vsak koridor jedrnega omrežja spodbujati ukrepe za načrtovanje prave strukture upravljanja in za opredeljevanje virov zasebnega in javnega financiranja. Evropski koordinatorji bi morali olajšati usklajeno vzpostavitev koridorjev jedrnega omrežja.

| (45) | Vloga evropskih koordinatorjev je zelo pomembna za razvoj koridorjev in sodelovanje ob njih. |
| --- | --- |

(45)

Vloga evropskih koordinatorjev je zelo pomembna za razvoj koridorjev in sodelovanje ob njih.

| (46) | Koridorji jedrnega omrežja bi morali biti usklajeni s tovornimi železniškimi koridorji, vzpostavljenimi v skladu z Uredbo (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (13), in Evropskim razvojnim načrtom za Evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (ERTMS), določenim v Odločbi Komisije 2009/561/ES (14). |
| --- | --- |

(46)

Koridorji jedrnega omrežja bi morali biti usklajeni s tovornimi železniškimi koridorji, vzpostavljenimi v skladu z Uredbo (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (13), in Evropskim razvojnim načrtom za Evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (ERTMS), določenim v Odločbi Komisije 2009/561/ES (14).

| (47) | Zaradi čim večje usklajenosti med smernicami in načrtovanjem ustreznih finančnih instrumentov, ki so na voljo na ravni Unije, bi moralo biti financiranje vseevropskega prometnega omrežja skladno s to uredbo in temeljiti zlasti na Uredbi (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15). Zato bi njegov cilj moralo biti usklajevanje in združevanje financiranja iz ustreznih notranjih in zunanjih instrumentov, kot so strukturni skladi in Kohezijski sklad, Sklad za spodbujanje naložb v sosedstvo (NIF) in Instrument za predpristopno pomoč (IPA) (16), ter iz financiranja Evropske investicijske banke, Evropske banke za obnovo in razvoj ter drugih finančnih institucij. |
| --- | --- |

(47)

Zaradi čim večje usklajenosti med smernicami in načrtovanjem ustreznih finančnih instrumentov, ki so na voljo na ravni Unije, bi moralo biti financiranje vseevropskega prometnega omrežja skladno s to uredbo in temeljiti zlasti na Uredbi (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15). Zato bi njegov cilj moralo biti usklajevanje in združevanje financiranja iz ustreznih notranjih in zunanjih instrumentov, kot so strukturni skladi in Kohezijski sklad, Sklad za spodbujanje naložb v sosedstvo (NIF) in Instrument za predpristopno pomoč (IPA) (16), ter iz financiranja Evropske investicijske banke, Evropske banke za obnovo in razvoj ter drugih finančnih institucij.

| (48) | Da bi se posodobili zemljevidi iz Priloge I zaradi upoštevanja morebitnih sprememb, ki izhajajo iz dejanske uporabe nekaterih elementov prometne infrastrukture, glede na vnaprej določene količinske mejne vrednosti, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter členom 172 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembami prilog I in II. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati, pravočasno ter na ustrezen način. |
| --- | --- |

(48)

Da bi se posodobili zemljevidi iz Priloge I zaradi upoštevanja morebitnih sprememb, ki izhajajo iz dejanske uporabe nekaterih elementov prometne infrastrukture, glede na vnaprej določene količinske mejne vrednosti, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter členom 172 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembami prilog I in II. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati, pravočasno ter na ustrezen način.

| (49) | V fazi načrtovanja in izgradnje projektov bi bilo treba ustrezno upoštevati interese regionalnih in lokalnih organov, pa tudi lokalne civilne družbe, na katere posamezen projekt v skupnem interesu vpliva. |
| --- | --- |

(49)

V fazi načrtovanja in izgradnje projektov bi bilo treba ustrezno upoštevati interese regionalnih in lokalnih organov, pa tudi lokalne civilne družbe, na katere posamezen projekt v skupnem interesu vpliva.

| (50) | Evropski in nacionalni okviri za načrtovanje in vzpostavitev prometne infrastrukture ter zagotavljanje prevoznih storitev ponujajo priložnosti za zainteresirane strani, da prispevajo k doseganju ciljev te uredbe. Novi instrument za vzpostavitev vseevropskega prometnega omrežja, tj. koridorji jedrnega omrežja, je močno orodje za uresničitev zadevnega potenciala zainteresiranih strani, spodbujanje sodelovanja med njimi in krepitev dopolnjevanja z ukrepi držav članic. |
| --- | --- |

(50)

Evropski in nacionalni okviri za načrtovanje in vzpostavitev prometne infrastrukture ter zagotavljanje prevoznih storitev ponujajo priložnosti za zainteresirane strani, da prispevajo k doseganju ciljev te uredbe. Novi instrument za vzpostavitev vseevropskega prometnega omrežja, tj. koridorji jedrnega omrežja, je močno orodje za uresničitev zadevnega potenciala zainteresiranih strani, spodbujanje sodelovanja med njimi in krepitev dopolnjevanja z ukrepi držav članic.

| (51) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (17). |
| --- | --- |

(51)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (17).

| (52) | Ker ciljev te uredbe, zlasti usklajene vzpostavitve in razvoja vseevropskega prometnega omrežja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se te cilje zaradi potrebe po njihovem usklajevanju lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(52)

Ker ciljev te uredbe, zlasti usklajene vzpostavitve in razvoja vseevropskega prometnega omrežja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se te cilje zaradi potrebe po njihovem usklajevanju lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (53) | Sklep št. 661/2010/EU bi bilo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(53)

Sklep št. 661/2010/EU bi bilo treba razveljaviti.

| (54) | Ta uredba bi morala začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, da se omogoči pravočasno sprejetje delegiranih in izvedbenih aktov na podlagi te uredbe – |
| --- | --- |

(54)

Ta uredba bi morala začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, da se omogoči pravočasno sprejetje delegiranih in izvedbenih aktov na podlagi te uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNA NAČELA

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Ta uredba uvaja smernice za razvoj vseevropskega prometnega omrežja z dvoplastno strukturo, ki jo sestavljata celovito omrežje in jedrno omrežje, vzpostavljeno na podlagi celovitega.

2.   Ta uredba opredeljuje projekte skupnega interesa in določa zahteve, ki morajo biti izpolnjene pri upravljanju infrastrukture vseevropskega prometnega omrežja.

3.   Ta uredba opredeljuje prednostne naloge za razvoj vseevropskega prometnega omrežja

4.   Ta uredba določa ukrepe za vzpostavitev vseevropskega prometnega omrežja. Izvajanje projektov skupnega interesa je odvisno od njihove stopnje zrelosti, skladnosti s pravom Unije in z nacionalnimi pravnimi postopki ter od razpoložljivosti finančnih sredstev, brez poseganja v finančne obveznosti države članice ali Unije.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za vseevropsko prometno omrežje, kot je prikazano na zemljevidih v Prilogi I. Vseevropsko prometno omrežje obsega prometno infrastrukturo in telematske aplikacije, pa tudi ukrepe za spodbujanje učinkovitega upravljanja in uporabe te infrastrukture ter za omogočanje vzpostavitve in delovanja trajnostnih in učinkovitih prevoznih storitev.

2.   Infrastrukturo vseevropskega prometnega omrežja sestavljajo infrastruktura za železniški promet, za promet po celinskih plovnih poteh, za cestni promet, za pomorski promet, za zračni promet in infrastruktura za multimodalni promet, kot je opredeljena v ustreznih oddelkih poglavja II.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | "projekt skupnega interesa" pomeni vsak projekt, izveden v skladu z zahtevami in ob upoštevanju določb te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

"projekt skupnega interesa" pomeni vsak projekt, izveden v skladu z zahtevami in ob upoštevanju določb te uredbe;

| (b) | "sosednja država" pomeni državo, ki sodi v okvir evropske sosedske politike, vključno s strateškim partnerstvom, ali v okvir politike širitve, oziroma je del Evropskega gospodarskega prostora ali Evropskega združenja za prosto trgovino; |
| --- | --- |

(b)

"sosednja država" pomeni državo, ki sodi v okvir evropske sosedske politike, vključno s strateškim partnerstvom, ali v okvir politike širitve, oziroma je del Evropskega gospodarskega prostora ali Evropskega združenja za prosto trgovino;

| (c) | "tretja država" pomeni vsako sosednjo državo ali vsako drugo državo, s katero lahko Unija sodeluje zaradi doseganja ciljev te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

"tretja država" pomeni vsako sosednjo državo ali vsako drugo državo, s katero lahko Unija sodeluje zaradi doseganja ciljev te uredbe;

| (d) | "evropska dodana vrednost" pomeni vrednost projekta, ki poleg možne vrednosti, ki jo ima za samo zadevno državo članico, prispeva tudi k znatnemu izboljšanju prometnih povezav ali prometnih tokov med državami članicami, kar se kaže v večji učinkovitosti, trajnosti, konkurenčnosti ali koheziji, v skladu s cilji iz člena 4; |
| --- | --- |

(d)

"evropska dodana vrednost" pomeni vrednost projekta, ki poleg možne vrednosti, ki jo ima za samo zadevno državo članico, prispeva tudi k znatnemu izboljšanju prometnih povezav ali prometnih tokov med državami članicami, kar se kaže v večji učinkovitosti, trajnosti, konkurenčnosti ali koheziji, v skladu s cilji iz člena 4;

| (e) | "upravljavec infrastrukture" pomeni kateri koli organ ali podjetje, ki je odgovorno zlasti za vzpostavljanje ali vzdrževanje prometne infrastrukture. To lahko obsega tudi upravljanje infrastrukturnih nadzornih in varnostnih sistemov; |
| --- | --- |

(e)

"upravljavec infrastrukture" pomeni kateri koli organ ali podjetje, ki je odgovorno zlasti za vzpostavljanje ali vzdrževanje prometne infrastrukture. To lahko obsega tudi upravljanje infrastrukturnih nadzornih in varnostnih sistemov;

| (f) | "telematske aplikacije" pomeni sisteme, ki uporabljajo informacijsko, komunikacijsko ali navigacijsko tehnologijo ali tehnologijo za določanje položaja, in sicer za učinkovito upravljanje infrastrukture, mobilnosti in prometa v vseevropskem prometnem omrežju ter za zagotavljanje storitev z dodano vrednostjo državljanom in operaterjem, vključno s sistemi za varno, varovano in okolju prijazno uporabo omrežja ter učinkovito uporabo njegovih zmogljivosti. Ti sistemi lahko vključujejo tudi naprave v vozilih, če te tvorijo neločljiv sistem z ustreznimi sestavnimi deli infrastrukture. Mednje spadajo sistemi, tehnologije in storitve iz točk (g) do (l); |
| --- | --- |

(f)

"telematske aplikacije" pomeni sisteme, ki uporabljajo informacijsko, komunikacijsko ali navigacijsko tehnologijo ali tehnologijo za določanje položaja, in sicer za učinkovito upravljanje infrastrukture, mobilnosti in prometa v vseevropskem prometnem omrežju ter za zagotavljanje storitev z dodano vrednostjo državljanom in operaterjem, vključno s sistemi za varno, varovano in okolju prijazno uporabo omrežja ter učinkovito uporabo njegovih zmogljivosti. Ti sistemi lahko vključujejo tudi naprave v vozilih, če te tvorijo neločljiv sistem z ustreznimi sestavnimi deli infrastrukture. Mednje spadajo sistemi, tehnologije in storitve iz točk (g) do (l);

| (g) | "inteligentni prometni sistem" (ITS) pomeni sistem, kot je opredeljen v Direktivi 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta (18); |
| --- | --- |

(g)

"inteligentni prometni sistem" (ITS) pomeni sistem, kot je opredeljen v Direktivi 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta (18);

| (h) | "sistem upravljanja zračnega prometa" pomeni sistem, kot je opredeljen v Uredbi (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (19), in osrednjem načrtu za upravljanje zračnega prometa v Evropi, kot je opredeljen v Uredbi Sveta (ES) št. 219/2007 (20); |
| --- | --- |

(h)

"sistem upravljanja zračnega prometa" pomeni sistem, kot je opredeljen v Uredbi (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (19), in osrednjem načrtu za upravljanje zračnega prometa v Evropi, kot je opredeljen v Uredbi Sveta (ES) št. 219/2007 (20);

| (i) | "sistemi spremljanja in obveščanja za ladijski promet" (VTMIS) pomeni sisteme, uvedene za spremljanje in upravljanje prometa in pomorskega prevoza, ki uporabljajo informacije iz sistemov za samodejno prepoznavanje ladij (AIS), sistemov za prepoznavanje in sledenje ladij na velike razdalje (LRIT) ter obalnih radarskih sistemov in radijskih komunikacij, kot določa Direktiva 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21), in vključuje tudi povezavo nacionalnih sistemov za pomorske informacije preko sistema SafeSeaNet; |
| --- | --- |

(i)

"sistemi spremljanja in obveščanja za ladijski promet" (VTMIS) pomeni sisteme, uvedene za spremljanje in upravljanje prometa in pomorskega prevoza, ki uporabljajo informacije iz sistemov za samodejno prepoznavanje ladij (AIS), sistemov za prepoznavanje in sledenje ladij na velike razdalje (LRIT) ter obalnih radarskih sistemov in radijskih komunikacij, kot določa Direktiva 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21), in vključuje tudi povezavo nacionalnih sistemov za pomorske informacije preko sistema SafeSeaNet;

| (j) | "rečne informacijske storitve" pomeni informacijske in komunikacijske tehnologije na celinskih plovnih poteh, kot so opredeljene v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES (22); |
| --- | --- |

(j)

"rečne informacijske storitve" pomeni informacijske in komunikacijske tehnologije na celinskih plovnih poteh, kot so opredeljene v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES (22);

| (k) | "e–pomorske storitve" pomeni storitve, ki uporabljajo napredne in interoperabilne informacijske tehnologije v sektorju pomorskega prometa za poenostavitev upravnih postopkov in za lažji pretok tovora na morju in v pristaniških območjih, vključno s storitvami enotnega okenca, kot so enotno okence za celostno pomorsko politiko iz Direktive 2010/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (23), sistemi pristaniških skupnosti in ustreznimi carinskimi informacijskimi sistemi; |
| --- | --- |

(k)

"e–pomorske storitve" pomeni storitve, ki uporabljajo napredne in interoperabilne informacijske tehnologije v sektorju pomorskega prometa za poenostavitev upravnih postopkov in za lažji pretok tovora na morju in v pristaniških območjih, vključno s storitvami enotnega okenca, kot so enotno okence za celostno pomorsko politiko iz Direktive 2010/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (23), sistemi pristaniških skupnosti in ustreznimi carinskimi informacijskimi sistemi;

| (l) | "Evropski sistem za upravljanje železniškega prometa" (ERTMS) pomeni sistem, ki je opredeljen v Odločbi Komisije 2006/679/ES (24) in Odločbi Komisije 2006/860/ES (25); |
| --- | --- |

(l)

"Evropski sistem za upravljanje železniškega prometa" (ERTMS) pomeni sistem, ki je opredeljen v Odločbi Komisije 2006/679/ES (24) in Odločbi Komisije 2006/860/ES (25);

| (m) | "čezmejni odsek" pomeni odsek, ki zagotavlja neprekinjenost projekta skupnega interesa med najbližjima urbanima vozliščema na obeh straneh meje med državama članicama ali med državo članico in sosednjo državo; |
| --- | --- |

(m)

"čezmejni odsek" pomeni odsek, ki zagotavlja neprekinjenost projekta skupnega interesa med najbližjima urbanima vozliščema na obeh straneh meje med državama članicama ali med državo članico in sosednjo državo;

| (n) | "multimodalni promet" pomeni prevoz potnikov ali tovora oziroma obojih z uporabo dveh ali več načinov prevoza; |
| --- | --- |

(n)

"multimodalni promet" pomeni prevoz potnikov ali tovora oziroma obojih z uporabo dveh ali več načinov prevoza;

| (o) | "interoperabilnost" pomeni zmožnost infrastrukture v posameznem načinu prevoza, vključno z vsemi regulativnimi, tehničnimi in operativnimi pogoji, da zagotovi varne in nemotene prometne tokove, ki dosegajo zahtevane ravni zmogljivosti za to infrastrukturo ali način prevoza; |
| --- | --- |

(o)

"interoperabilnost" pomeni zmožnost infrastrukture v posameznem načinu prevoza, vključno z vsemi regulativnimi, tehničnimi in operativnimi pogoji, da zagotovi varne in nemotene prometne tokove, ki dosegajo zahtevane ravni zmogljivosti za to infrastrukturo ali način prevoza;

| (p) | "urbano vozlišče" pomeni urbano območje, na katerem je prometna infrastruktura vseevropskega prometnega omrežja, kot so pristanišča, vključno s potniškimi terminali, letališča, železniške postaje, logistične platforme ter tovorni in potniški terminali, ki se nahajajo na urbanem območju ali v njegovi okolici, povezana z drugimi deli te infrastrukture ter z infrastrukturo za regionalni in lokalni promet; |
| --- | --- |

(p)

"urbano vozlišče" pomeni urbano območje, na katerem je prometna infrastruktura vseevropskega prometnega omrežja, kot so pristanišča, vključno s potniškimi terminali, letališča, železniške postaje, logistične platforme ter tovorni in potniški terminali, ki se nahajajo na urbanem območju ali v njegovi okolici, povezana z drugimi deli te infrastrukture ter z infrastrukturo za regionalni in lokalni promet;

| (q) | "ozko grlo" pomeni fizično, tehnično ali funkcionalno oviro, ki hromi sistem in s tem vpliva na neprekinjenost tokov na dolge razdalje ali čezmejnih tokov, odpraviti pa jo je mogoče z izgradnjo nove infrastrukture ali bistveno nadgradnjo obstoječe infrastrukture, s čimer bi se lahko stanje bistveno izboljšalo in tako odpravilo omejitve ozkega grla; |
| --- | --- |

(q)

"ozko grlo" pomeni fizično, tehnično ali funkcionalno oviro, ki hromi sistem in s tem vpliva na neprekinjenost tokov na dolge razdalje ali čezmejnih tokov, odpraviti pa jo je mogoče z izgradnjo nove infrastrukture ali bistveno nadgradnjo obstoječe infrastrukture, s čimer bi se lahko stanje bistveno izboljšalo in tako odpravilo omejitve ozkega grla;

| (r) | "logistična platforma" pomeni območje, ki je neposredno povezano s prometno infrastrukturo vseevropskega prometnega omrežja, vključuje vsaj en tovorni terminal in omogoča izvajanje logističnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(r)

"logistična platforma" pomeni območje, ki je neposredno povezano s prometno infrastrukturo vseevropskega prometnega omrežja, vključuje vsaj en tovorni terminal in omogoča izvajanje logističnih dejavnosti;

| (s) | "tovorni terminal" pomeni strukturo, ki je opremljena za pretovarjanje med vsaj dvema načinoma prevoza ali med dvema različnima železniškima sistemoma in za začasno hrambo tovora, kot so na primer pristanišča, pristanišča na celinskih plovnih poteh, letališča in železniško-cestni terminali; |
| --- | --- |

(s)

"tovorni terminal" pomeni strukturo, ki je opremljena za pretovarjanje med vsaj dvema načinoma prevoza ali med dvema različnima železniškima sistemoma in za začasno hrambo tovora, kot so na primer pristanišča, pristanišča na celinskih plovnih poteh, letališča in železniško-cestni terminali;

| (t) | "socialno-ekonomska analiza stroškov in koristi" pomeni predhodno količinsko opredeljeno ocenjevanje vrednosti projekta na podlagi priznane metodologije ob upoštevanju vseh ustreznih socialnih, ekonomskih, podnebnih in okoljskih koristi in stroškov. Analiza podnebnih in okoljskih stroškov ter koristi temelji na presoji vplivov na okolje, izvedeni v skladu z Direktivo 2011/92/EU; |
| --- | --- |

(t)

"socialno-ekonomska analiza stroškov in koristi" pomeni predhodno količinsko opredeljeno ocenjevanje vrednosti projekta na podlagi priznane metodologije ob upoštevanju vseh ustreznih socialnih, ekonomskih, podnebnih in okoljskih koristi in stroškov. Analiza podnebnih in okoljskih stroškov ter koristi temelji na presoji vplivov na okolje, izvedeni v skladu z Direktivo 2011/92/EU;

| (u) | "izolirano omrežje" pomeni železniško omrežje države članice ali del tega omrežja, katerega tirna širina se razlikuje od evropske normalne nazivne tirne širine (1 435 mm) in za katero zaradi njegovih posebnosti, povezanih z geografsko odmaknjenostjo ali obrobno lego, z vidika stroškov in koristi ni mogoče upravičiti nekaterih večjih naložb v infrastrukturo; |
| --- | --- |

(u)

"izolirano omrežje" pomeni železniško omrežje države članice ali del tega omrežja, katerega tirna širina se razlikuje od evropske normalne nazivne tirne širine (1 435 mm) in za katero zaradi njegovih posebnosti, povezanih z geografsko odmaknjenostjo ali obrobno lego, z vidika stroškov in koristi ni mogoče upravičiti nekaterih večjih naložb v infrastrukturo;

| (v) | "regija NUTS" pomeni regijo, kot je opredeljena v klasifikaciji statističnih teritorialnih enot; |
| --- | --- |

(v)

"regija NUTS" pomeni regijo, kot je opredeljena v klasifikaciji statističnih teritorialnih enot;

| (w) | "alternativna čista goriva" pomeni goriva, kot so elektrika, vodik, (tekoča) biogoriva, sintetična goriva, metan (naravni plin (CNG in LNG) in biometan) ter utekočinjeni naftni plin (LPG), ki vsaj delno nadomeščajo fosilna goriva pri oskrbi z energijo v prometu, prispevajo k dekarbonizaciji prevoza in povečujejo okoljsko učinkovitost prometnega sektorja. |
| --- | --- |

(w)

"alternativna čista goriva" pomeni goriva, kot so elektrika, vodik, (tekoča) biogoriva, sintetična goriva, metan (naravni plin (CNG in LNG) in biometan) ter utekočinjeni naftni plin (LPG), ki vsaj delno nadomeščajo fosilna goriva pri oskrbi z energijo v prometu, prispevajo k dekarbonizaciji prevoza in povečujejo okoljsko učinkovitost prometnega sektorja.

Člen 4

Cilji vseevropskega prometnega omrežja

Vseevropsko prometno omrežje utrjuje socialno, ekonomsko in ozemeljsko kohezijo Unije in prispeva k vzpostavitvi enotnega evropskega prometnega prostora, ki je učinkovit in trajnosten, povečuje koristi za svoje uporabnike in podpira vključujočo rast. Vseevropsko prometno omrežje izkazuje evropsko dodano vrednost, in sicer s prispevanjem k ciljem, določenim v okviru naslednjih štirih kategorij:

| (a) | kohezije, ki temelji na:






  (i) | dostopnosti in povezanosti vseh regij Unije, vključno z odročnimi, najbolj oddaljenimi, otoškimi, obrobnimi in gorskimi regijami ter redko poseljenimi območji; |
| --- | --- | --- |

(a)

kohezije, ki temelji na:

(i)

dostopnosti in povezanosti vseh regij Unije, vključno z odročnimi, najbolj oddaljenimi, otoškimi, obrobnimi in gorskimi regijami ter redko poseljenimi območji;

| (ii) | zmanjšanju razkoraka v kakovosti infrastrukture med državami članicami; |
| --- | --- |

(ii)

zmanjšanju razkoraka v kakovosti infrastrukture med državami članicami;

| (iii) | medsebojne povezanosti v potniškem in tovornem prometu med prometno infrastrukturo za promet na dolge razdalje na eni strani ter regionalni in lokalni promet na drugi strani; |
| --- | --- |

(iii)

medsebojne povezanosti v potniškem in tovornem prometu med prometno infrastrukturo za promet na dolge razdalje na eni strani ter regionalni in lokalni promet na drugi strani;

| (iv) | prometni infrastrukturi, ki odraža posebne razmere v različnih delih Unije in zagotavlja enakomerno pokrivanje vseh evropskih regij; |
| --- | --- |

(iv)

prometni infrastrukturi, ki odraža posebne razmere v različnih delih Unije in zagotavlja enakomerno pokrivanje vseh evropskih regij;

| (b) | učinkovitosti, ki temelji na:






  (i) | odpravi ozkih grl in vzpostavitvi manjkajočih povezav v prometnih infrastrukturah in na povezovalnih točkah med njimi, in sicer na ozemljih držav članic ter med njimi; |
| --- | --- | --- |

(b)

učinkovitosti, ki temelji na:

(i)

odpravi ozkih grl in vzpostavitvi manjkajočih povezav v prometnih infrastrukturah in na povezovalnih točkah med njimi, in sicer na ozemljih držav članic ter med njimi;

| (ii) | medsebojni povezanosti in interoperabilnosti nacionalnih prometnih omrežij; |
| --- | --- |

(ii)

medsebojni povezanosti in interoperabilnosti nacionalnih prometnih omrežij;

| (iii) | optimalnem povezovanju in medsebojni povezanosti vseh načinov prevoza; |
| --- | --- |

(iii)

optimalnem povezovanju in medsebojni povezanosti vseh načinov prevoza;

| (iv) | spodbujanju gospodarsko učinkovitega visokokakovostnega prometa, ki prispeva k nadaljnji gospodarski rasti in konkurenčnosti; |
| --- | --- |

(iv)

spodbujanju gospodarsko učinkovitega visokokakovostnega prometa, ki prispeva k nadaljnji gospodarski rasti in konkurenčnosti;

| (v) | učinkoviti rabi nove in obstoječe infrastrukture; |
| --- | --- |

(v)

učinkoviti rabi nove in obstoječe infrastrukture;

| (vi) | stroškovno učinkoviti uporabi inovativnih tehnoloških in operativnih konceptov; |
| --- | --- |

(vi)

stroškovno učinkoviti uporabi inovativnih tehnoloških in operativnih konceptov;

| (c) | trajnosti, ki temelji na:






  (i) | razvoju vseh načinov prevoza na način, ki je skladen z zagotavljanjem dolgoročno trajnostnega in ekonomsko učinkovitega prometa; |
| --- | --- | --- |

(c)

trajnosti, ki temelji na:

(i)

razvoju vseh načinov prevoza na način, ki je skladen z zagotavljanjem dolgoročno trajnostnega in ekonomsko učinkovitega prometa;

| (ii) | prispevanju k ciljem nizkoogljičnega in čistega prometa z nizkimi izpusti toplogrednih plinov, varnosti preskrbe z gorivom, zmanjšanja zunanjih stroškov in varstva okolja; |
| --- | --- |

(ii)

prispevanju k ciljem nizkoogljičnega in čistega prometa z nizkimi izpusti toplogrednih plinov, varnosti preskrbe z gorivom, zmanjšanja zunanjih stroškov in varstva okolja;

| (iii) | spodbujanju nizkoogljičnega prometa, s ciljem doseči znatno zmanjšanje emisij CO2 do leta 2050, v skladu z ustreznimi cilji Unije za zmanjšanje emisij CO2; |
| --- | --- |

(iii)

spodbujanju nizkoogljičnega prometa, s ciljem doseči znatno zmanjšanje emisij CO2 do leta 2050, v skladu z ustreznimi cilji Unije za zmanjšanje emisij CO2;

| (d) | povečanja koristi za njegove uporabnike, ki temelji na:






  (i) | izpolnjevanju potreb uporabnikov po mobilnosti in prevozih v Uniji in v povezavi s tretjimi državami; |
| --- | --- | --- |

(d)

povečanja koristi za njegove uporabnike, ki temelji na:

(i)

izpolnjevanju potreb uporabnikov po mobilnosti in prevozih v Uniji in v povezavi s tretjimi državami;

| (ii) | zagotavljanju varnih in visokih standardov kakovosti za potniški in tovorni promet; |
| --- | --- |

(ii)

zagotavljanju varnih in visokih standardov kakovosti za potniški in tovorni promet;

| (iii) | omogočanju mobilnosti tudi v primerih naravnih nesreč ali nesreč, ki jih povzroči človek, in z zagotavljanjem dostopa službam za nujno pomoč ter reševalnim službam; |
| --- | --- |

(iii)

omogočanju mobilnosti tudi v primerih naravnih nesreč ali nesreč, ki jih povzroči človek, in z zagotavljanjem dostopa službam za nujno pomoč ter reševalnim službam;

| (iv) | določitvi infrastrukturnih zahtev, zlasti na področju interoperabilnosti, varovanja in varnosti, ki bodo zagotavljale kakovost, učinkovitost in trajnost prometnih storitev; |
| --- | --- |

(iv)

določitvi infrastrukturnih zahtev, zlasti na področju interoperabilnosti, varovanja in varnosti, ki bodo zagotavljale kakovost, učinkovitost in trajnost prometnih storitev;

| (v) | dostopnosti za starejše, osebe z omejeno mobilnostjo in invalidne potnike. |
| --- | --- |

(v)

dostopnosti za starejše, osebe z omejeno mobilnostjo in invalidne potnike.

Člen 5

Omrežje, gospodarno z viri

1.   Vseevropsko prometno omrežje se načrtuje, razvija in upravlja na način, gospodaren z viri, in sicer z:

| (a) | razvojem, izboljševanjem in vzdrževanjem obstoječe prometne infrastrukture; |
| --- | --- |

(a)

razvojem, izboljševanjem in vzdrževanjem obstoječe prometne infrastrukture;

| (b) | optimizacijo povezovanja in medsebojne povezanosti infrastrukture; |
| --- | --- |

(b)

optimizacijo povezovanja in medsebojne povezanosti infrastrukture;

| (c) | uvedbo novih tehnologij in telematskih aplikacij, kadar je taka uvedba ekonomsko upravičena; |
| --- | --- |

(c)

uvedbo novih tehnologij in telematskih aplikacij, kadar je taka uvedba ekonomsko upravičena;

| (d) | upoštevanjem možnih sinergij z drugimi omrežji, zlasti z vseevropskimi energetskimi ali telekomunikacijskimi omrežji; |
| --- | --- |

(d)

upoštevanjem možnih sinergij z drugimi omrežji, zlasti z vseevropskimi energetskimi ali telekomunikacijskimi omrežji;

| (e) | presojo strateških vplivov na okolje s pripravo ustreznih načrtov in programov ter presojo vpliva k blažitvi učinkov podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

(e)

presojo strateških vplivov na okolje s pripravo ustreznih načrtov in programov ter presojo vpliva k blažitvi učinkov podnebnih sprememb;

| (f) | po potrebi z ukrepi za načrtovanje in povečevanje zmogljivosti infrastrukture; |
| --- | --- |

(f)

po potrebi z ukrepi za načrtovanje in povečevanje zmogljivosti infrastrukture;

| (g) | ustreznim preučevanjem izpostavljenosti prometne infrastrukture podnebnim spremembam ter naravnim nesrečam ali nesrečam, ki jih povzroči človek, da bi se spoprijeli s temi izzivi. |
| --- | --- |

(g)

ustreznim preučevanjem izpostavljenosti prometne infrastrukture podnebnim spremembam ter naravnim nesrečam ali nesrečam, ki jih povzroči človek, da bi se spoprijeli s temi izzivi.

2.   Pri načrtovanju in razvoju vseevropskega prometnega omrežja države članice upoštevajo posebne okoliščine v različnih delih Unije, zlasti turistične in topografske posebnosti zadevnih regij. Prilagodijo lahko podrobne prilagoditve tras v okviru omejitev iz točke (c) člena 49(4), pri čemer zagotovijo skladnost z zahtevami iz navedene točke.

Člen 6

Dvoplastna struktura vseevropskega prometnega omrežja

1.   Postopni razvoj vseevropskega prometnega omrežja se dosega zlasti z vzpostavitvijo dvoplastne strukture tega omrežja, ki temelji na doslednem in preglednem metodološkem pristopu in jo sestavljata celovito omrežje in jedrno omrežje.

2.   Celovito omrežje sestavljajo vsa obstoječa in načrtovana prometna infrastruktura vseevropskega prometnega omrežja ter ukrepi za spodbujanje učinkovite ter socialno in okoljsko trajnostne uporabe te infrastrukture. Opredeljuje in razvija se v skladu s poglavjem II.

3.   Jedrno omrežje sestavljajo tisti deli celovitega omrežja, ki so strateško najpomembnejši za doseganje razvojnih ciljev vseevropskega prometnega omrežja. Opredeljuje in razvija se v skladu s poglavjem III.

Člen 7

Projekti skupnega interesa

1.   Projekti skupnega interesa prispevajo k razvoju vseevropskega prometnega omrežja z vzpostavitvijo nove prometne infrastrukture, obnovo in nadgradnjo obstoječe prometne infrastrukture ter z ukrepi za spodbujanje z viri gospodarne uporabe omrežja.

2.   Projekt skupnega interesa:

| (a) | prispeva k ciljem, ki izhajajo iz najmanj dveh od štirih kategorij iz člena 4; |
| --- | --- |

(a)

prispeva k ciljem, ki izhajajo iz najmanj dveh od štirih kategorij iz člena 4;

| (b) | izpolnjuje zahteve iz poglavja II, če se nanaša na jedrno omrežje, pa tudi iz poglavja III; |
| --- | --- |

(b)

izpolnjuje zahteve iz poglavja II, če se nanaša na jedrno omrežje, pa tudi iz poglavja III;

| (c) | je ekonomsko izvedljiv na podlagi socialno-ekonomske analize stroškov in koristi; |
| --- | --- |

(c)

je ekonomsko izvedljiv na podlagi socialno-ekonomske analize stroškov in koristi;

| (d) | izkazuje evropsko dodano vrednost. |
| --- | --- |

(d)

izkazuje evropsko dodano vrednost.

3.   Projekt skupnega interesa lahko obsega celotni cikel, vključno s študijami izvedljivosti in postopki pridobivanja dovoljenj, izvajanjem in ocenjevanjem.

4.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev izvajanja projektov v skladu z upoštevnim pravom Unije ter nacionalnim pravom, zlasti s pravnimi akti Unije o okolju, varovanju podnebja, varnosti, varovanju, konkurenčnosti, državnih pomočeh, javnem naročanju, javnem zdravju in dostopnosti.

5.   Projekti skupnega interesa so upravičeni do finančne pomoči Unije v skladu z instrumenti, ki so na voljo za vseevropsko prometno omrežje.

Člen 8

Sodelovanje s tretjimi državami

1.   Unija lahko podpre, tudi finančno, projekte skupnega interesa, da bi vseevropsko prometno omrežje povezala z infrastrukturnimi omrežji sosednjih držav, pod pogojem, da so ti projekti namenjeni:

| (a) | povezovanju jedrnega omrežja na mejnih prehodih in da zadevajo infrastrukturo, potrebno za zagotavljanje nemotenih prometnih tokov, mejnih kontrol, varovanja na meji in drugih postopkov mejnega nadzora; |
| --- | --- |

(a)

povezovanju jedrnega omrežja na mejnih prehodih in da zadevajo infrastrukturo, potrebno za zagotavljanje nemotenih prometnih tokov, mejnih kontrol, varovanja na meji in drugih postopkov mejnega nadzora;

| (b) | zagotavljanju povezave med jedrnim omrežjem in prometnimi omrežji tretjih držav, da bi se okrepili gospodarska rast in konkurenčnost; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanju povezave med jedrnim omrežjem in prometnimi omrežji tretjih držav, da bi se okrepili gospodarska rast in konkurenčnost;

| (c) | izgradnji prometne infrastrukture v tretjih državah, ki povezuje dele jedrnega omrežja Unije; |
| --- | --- |

(c)

izgradnji prometne infrastrukture v tretjih državah, ki povezuje dele jedrnega omrežja Unije;

| (d) | vzpostavitvi sistemov za upravljanje prometa v teh državah; |
| --- | --- |

(d)

vzpostavitvi sistemov za upravljanje prometa v teh državah;

| (e) | spodbujanju pomorskega prometa in pomorskih avtocest brez finančne podpore pristaniščem v tretjih državah; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanju pomorskega prometa in pomorskih avtocest brez finančne podpore pristaniščem v tretjih državah;

| (f) | lajšanju prometa s tretjimi državami po celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

(f)

lajšanju prometa s tretjimi državami po celinskih plovnih poteh.

Tovrstni projekti povečujejo zmogljivost ali izboljšujejo uporabnost vseevropskega prometnega omrežja v eni ali več državah članicah.

2.   Brez poseganja v odstavek 1 lahko Unija s tretjimi državami sodeluje pri spodbujanju drugih projektov brez zagotavljanja finančne pomoči, če so ti projekti namenjeni:

| (a) | spodbujanju interoperabilnosti med vseevropskim prometnim omrežjem in omrežji tretjih držav; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanju interoperabilnosti med vseevropskim prometnim omrežjem in omrežji tretjih držav;

| (b) | spodbujanju širitve politike vseevropskega prometnega omrežja v tretje države; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanju širitve politike vseevropskega prometnega omrežja v tretje države;

| (c) | lajšanju zračnega prometa s tretjimi državami, da bi se spodbujala učinkovita in trajnostna gospodarska rast in konkurenčnost, vključno z razširitvijo enotnega evropskega neba in boljšim sodelovanjem pri upravljanju zračnega prometa; |
| --- | --- |

(c)

lajšanju zračnega prometa s tretjimi državami, da bi se spodbujala učinkovita in trajnostna gospodarska rast in konkurenčnost, vključno z razširitvijo enotnega evropskega neba in boljšim sodelovanjem pri upravljanju zračnega prometa;

| (d) | lajšanju pomorskega prometa in spodbujanju pomorskih avtocest s tretjimi državami. |
| --- | --- |

(d)

lajšanju pomorskega prometa in spodbujanju pomorskih avtocest s tretjimi državami.

3.   Projekti iz točk (a) in (d) odstavka 2 izpolnjujejo ustrezne določbe poglavja II.

4.   Priloga III vsebuje informativne zemljevide vseevropskega prometnega omrežja, razširjenega v določene sosednje države.

5.   Unija lahko pri spodbujanju projektov skupnega interesa s sosednjimi državami uporablja obstoječe instrumente za usklajevanje in financiranje, kakor sta Sklad za spodbujanje naložb v sosedstvo (NIF) ali Instrument za predpristopno pomoč (IPA), ali pa vzpostavi ter uporablja nove.

6.   Za določbe tega člena veljajo ustrezni postopki za mednarodne sporazume, opredeljeni v členu 218 PDEU.

POGLAVJE II

CELOVITO OMREŽJE

Člen 9

Splošne določbe

1.   Celovito omrežje:

| (a) | je opredeljeno na zemljevidih in seznamih iz Priloge I in dela 2 Priloge II; |
| --- | --- |

(a)

je opredeljeno na zemljevidih in seznamih iz Priloge I in dela 2 Priloge II;

| (b) | je natančneje opredeljeno z opisom sestavnih delov infrastrukture; |
| --- | --- |

(b)

je natančneje opredeljeno z opisom sestavnih delov infrastrukture;

| (c) | izpolnjuje zahteve za prometne infrastrukture iz tega poglavja; |
| --- | --- |

(c)

izpolnjuje zahteve za prometne infrastrukture iz tega poglavja;

| (d) | pomeni podlago za opredeljevanje projektov skupnega interesa; |
| --- | --- |

(d)

pomeni podlago za opredeljevanje projektov skupnega interesa;

| (e) | upošteva fizične omejitve in topografske posebnosti prometnih infrastruktur držav članic, kot so opredeljene v tehničnih specifikacijah za interoperabilnost (TSI). |
| --- | --- |

(e)

upošteva fizične omejitve in topografske posebnosti prometnih infrastruktur držav članic, kot so opredeljene v tehničnih specifikacijah za interoperabilnost (TSI).

2.   Države članice si po najboljših močeh prizadevajo za izgradnjo celovitega omrežja in za upoštevanje ustreznih določb tega poglavja do 31. decembra 2050.

Člen 10

Splošne prednostne naloge

1.   Pri razvoju celovitega omrežja se splošna prednost nameni ukrepom, potrebnim za:

| (a) | zagotavljanje boljše dostopnosti in povezanosti vseh regij Unije, ob upoštevanju posebnega položaja otokov, izoliranih omrežij ter redko poseljenih, odročnih in najbolj oddaljenih regij; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje boljše dostopnosti in povezanosti vseh regij Unije, ob upoštevanju posebnega položaja otokov, izoliranih omrežij ter redko poseljenih, odročnih in najbolj oddaljenih regij;

| (b) | zagotavljanje optimalnega združevanja več načinov prevoza in interoperabilnosti med njimi; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje optimalnega združevanja več načinov prevoza in interoperabilnosti med njimi;

| (c) | vzpostavitev manjkajočih povezav in odpravo ozkih grl, zlasti na čezmejnih odsekih; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev manjkajočih povezav in odpravo ozkih grl, zlasti na čezmejnih odsekih;

| (d) | spodbujanje učinkovite in trajnostne uporabe infrastrukture in po potrebi povečanje zmogljivosti; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje učinkovite in trajnostne uporabe infrastrukture in po potrebi povečanje zmogljivosti;

| (e) | izboljšanje ali vzdrževanje kakovosti infrastrukture z vidika varnosti, varovanja, učinkovitosti, sposobnosti obvladovanja podnebnih sprememb in po potrebi nesreč, z vidika okoljske učinkovitosti, socialnih razmer, dostopnosti za vse uporabnike, vključno s starejšimi, osebami z omejeno mobilnostjo in invalidnimi potniki, ter kakovosti storitev in neprekinjenosti prometnih tokov; |
| --- | --- |

(e)

izboljšanje ali vzdrževanje kakovosti infrastrukture z vidika varnosti, varovanja, učinkovitosti, sposobnosti obvladovanja podnebnih sprememb in po potrebi nesreč, z vidika okoljske učinkovitosti, socialnih razmer, dostopnosti za vse uporabnike, vključno s starejšimi, osebami z omejeno mobilnostjo in invalidnimi potniki, ter kakovosti storitev in neprekinjenosti prometnih tokov;

| (f) | vzpostavljanje in uvajanje telematskih aplikacij ter spodbujanje inovativnega tehnološkega razvoja. |
| --- | --- |

(f)

vzpostavljanje in uvajanje telematskih aplikacij ter spodbujanje inovativnega tehnološkega razvoja.

2.   Da bi dopolnili ukrepe iz odstavka 1, je treba posebno pozornost nameniti ukrepom, potrebnim za:

| (a) | zagotavljanje energetske varnosti z večjo energetsko učinkovitostjo ter spodbujanje uporabe alternativnih in predvsem nizko- ali brezogljičnih energetskih virov in pogonskih sistemov; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje energetske varnosti z večjo energetsko učinkovitostjo ter spodbujanje uporabe alternativnih in predvsem nizko- ali brezogljičnih energetskih virov in pogonskih sistemov;

| (b) | ublažitev izpostavljenosti urbanih območij negativnim učinkom tranzitnega železniškega in cestnega prometa; |
| --- | --- |

(b)

ublažitev izpostavljenosti urbanih območij negativnim učinkom tranzitnega železniškega in cestnega prometa;

| (c) | odpravo upravnih in tehničnih ovir, zlasti na področju interoperabilnosti vseevropskega prometnega omrežja in konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(c)

odpravo upravnih in tehničnih ovir, zlasti na področju interoperabilnosti vseevropskega prometnega omrežja in konkurenčnosti.

ODDELEK 1

Infrastruktura za železniški promet

Člen 11

Sestavni deli infrastrukture

1.   Infrastrukturo za železniški promet sestavljajo zlasti:

| (a) | proge za visoke hitrosti in proge za konvencionalne hitrosti, vključno s:






  (i) | stranskimi tiri; |
| --- | --- | --- |

(a)

proge za visoke hitrosti in proge za konvencionalne hitrosti, vključno s:

(i)

stranskimi tiri;

| (ii) | predori; |
| --- | --- |

(ii)

predori;

| (iii) | mostovi; |
| --- | --- |

(iii)

mostovi;

| (b) | tovorni terminali in logistične platforme za pretovarjanje blaga v železniškem prometu ter med železniškim in drugimi načini prevoza; |
| --- | --- |

(b)

tovorni terminali in logistične platforme za pretovarjanje blaga v železniškem prometu ter med železniškim in drugimi načini prevoza;

| (c) | postaje ob progah, navedenih v Prilogi I, za prestopanje potnikov v železniškem prometu ter med železniškim in drugimi načini prevoza; |
| --- | --- |

(c)

postaje ob progah, navedenih v Prilogi I, za prestopanje potnikov v železniškem prometu ter med železniškim in drugimi načini prevoza;

| (d) | povezave postaj, tovornih terminalov in logističnih platform z drugimi načini prevoza v vseevropskem prometnem omrežju; |
| --- | --- |

(d)

povezave postaj, tovornih terminalov in logističnih platform z drugimi načini prevoza v vseevropskem prometnem omrežju;

| (e) | pripadajoča oprema; |
| --- | --- |

(e)

pripadajoča oprema;

| (f) | telematske aplikacije. |
| --- | --- |

(f)

telematske aplikacije.

2.   Železniške proge imajo eno od naslednjih oblik:

| (a) | železniške proge za prevoz z visokimi hitrostmi, ki so:






  (i) | posebej zgrajene proge za visoke hitrosti, opremljene za hitrosti 250 km/h ali več; |
| --- | --- | --- |

(a)

železniške proge za prevoz z visokimi hitrostmi, ki so:

(i)

posebej zgrajene proge za visoke hitrosti, opremljene za hitrosti 250 km/h ali več;

| (ii) | posebej nadgrajene proge za konvencionalne hitrosti, opremljene za hitrosti približno 200 km/h; |
| --- | --- |

(ii)

posebej nadgrajene proge za konvencionalne hitrosti, opremljene za hitrosti približno 200 km/h;

| (iii) | posebej nadgrajene proge za visoke hitrosti s posebnimi lastnostmi zaradi topografskih, reliefnih ali urbanističnih omejitev, ki jim je treba v vsakem posameznem primeru ustrezno prilagoditi hitrost. Ta kategorija vključuje tudi proge za medsebojno povezovanje med železniškimi omrežji za visoke hitrosti in omrežji za konvencionalne hitrosti, proge skozi postaje, dostope do terminalov, odložišča itd., po katerih s konvencionalno hitrostjo vozijo tirna vozila za visoke hitrosti; |
| --- | --- |

(iii)

posebej nadgrajene proge za visoke hitrosti s posebnimi lastnostmi zaradi topografskih, reliefnih ali urbanističnih omejitev, ki jim je treba v vsakem posameznem primeru ustrezno prilagoditi hitrost. Ta kategorija vključuje tudi proge za medsebojno povezovanje med železniškimi omrežji za visoke hitrosti in omrežji za konvencionalne hitrosti, proge skozi postaje, dostope do terminalov, odložišča itd., po katerih s konvencionalno hitrostjo vozijo tirna vozila za visoke hitrosti;

| (b) | železniške proge za prevoz s konvencionalnimi hitrostmi. |
| --- | --- |

(b)

železniške proge za prevoz s konvencionalnimi hitrostmi.

3.   Tehnična oprema, povezana z železniškimi progami, lahko obsega sisteme elektrifikacije, opremo za vkrcanje in izstopanje potnikov ter natovarjanje in raztovarjanje tovora na postajah, logističnih platformah in tovornih terminalih. Vključuje lahko vse objekte in opremo, med drugim za samodejno spreminjanje tirne širine, ki so potrebni za zagotavljanje varnega in učinkovitega delovanja vozil, vključno z zmanjšanjem njihovega vpliva na okolje in izboljšano interoperabilnostjo.

Člen 12

Zahteve glede prometne infrastrukture

1.   Tovorni terminali so povezani s cestno infrastrukturo ali, kadar je to mogoče, infrastrukturo za promet po celinskih plovnih poteh celovitega omrežja.

2.   Države članice zagotovijo, da je železniška infrastruktura:

| (a) | opremljena z ERTMS, razen v primeru izoliranih omrežij; |
| --- | --- |

(a)

opremljena z ERTMS, razen v primeru izoliranih omrežij;

| (b) | skladna z Direktivo 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26) in njenimi izvedbenimi ukrepi, da bi se dosegla interoperabilnost celovitega omrežja; |
| --- | --- |

(b)

skladna z Direktivo 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26) in njenimi izvedbenimi ukrepi, da bi se dosegla interoperabilnost celovitega omrežja;

| (c) | skladna z zahtevami tehničnih specifikacij za interoperabilnost, sprejetih v skladu s členom 6 Direktive 2008/57/ES, razen kadar je določeno drugače v skladu z ustrezno tehnično specifikacijo za interoperabilnost ali postopkom iz člena 9 Direktive 2008/57/ES; |
| --- | --- |

(c)

skladna z zahtevami tehničnih specifikacij za interoperabilnost, sprejetih v skladu s členom 6 Direktive 2008/57/ES, razen kadar je določeno drugače v skladu z ustrezno tehnično specifikacijo za interoperabilnost ali postopkom iz člena 9 Direktive 2008/57/ES;

| (d) | popolnoma elektrificirana, kar zadeva vozne proge in, kolikor je to potrebno za obratovanje električnih vlakov, tudi kar zadeva stranske tire, razen v primeru izoliranih omrežij; |
| --- | --- |

(d)

popolnoma elektrificirana, kar zadeva vozne proge in, kolikor je to potrebno za obratovanje električnih vlakov, tudi kar zadeva stranske tire, razen v primeru izoliranih omrežij;

| (e) | skladna z zahtevami, določenimi v Direktivi 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (27), glede dostopa do tovornih terminalov. |
| --- | --- |

(e)

skladna z zahtevami, določenimi v Direktivi 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (27), glede dostopa do tovornih terminalov.

3.   Na zahtevo države članice lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih odobri izjeme glede zahtev, ki presegajo zahteve iz Direktive 2008/57/ES v zvezi z ERTMS in elektrifikacijo.

Člen 13

Prednostne naloge za razvoj železniške infrastrukture

Pri spodbujanju projektov skupnega interesa, ki se nanašajo na železniško infrastrukturo, se poleg splošnih prednostnih nalog iz člena 10 prednost nameni naslednjim vidikom:

| (a) | uvajanju ERTMS; |
| --- | --- |

(a)

uvajanju ERTMS;

| (b) | prehodu na nazivno tirno širino 1 435 mm; |
| --- | --- |

(b)

prehodu na nazivno tirno širino 1 435 mm;

| (c) | ublažitvi vpliva hrupa in vibracij, ki jih povzroča železniški promet, zlasti z ukrepi, usmerjenimi v vozni park in infrastrukturo, vključno s protihrupnimi ograjami; |
| --- | --- |

(c)

ublažitvi vpliva hrupa in vibracij, ki jih povzroča železniški promet, zlasti z ukrepi, usmerjenimi v vozni park in infrastrukturo, vključno s protihrupnimi ograjami;

| (d) | spoštovanju zahtev glede infrastrukture in spodbujanju interoperabilnosti; |
| --- | --- |

(d)

spoštovanju zahtev glede infrastrukture in spodbujanju interoperabilnosti;

| (e) | izboljšanju varnosti nivojskih prehodov; |
| --- | --- |

(e)

izboljšanju varnosti nivojskih prehodov;

| (f) | po potrebi povezovanju infrastrukture za železniški promet s pristaniško infrastrukturo na celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

(f)

po potrebi povezovanju infrastrukture za železniški promet s pristaniško infrastrukturo na celinskih plovnih poteh.

ODDELEK 2

Infrastruktura za promet po celinskih plovnih poteh

Člen 14

Sestavni deli infrastrukture

1.   Infrastrukturo celinskih plovnih poti sestavljajo zlasti:

| (a) | reke; |
| --- | --- |

(a)

reke;

| (b) | kanali; |
| --- | --- |

(b)

kanali;

| (c) | jezera; |
| --- | --- |

(c)

jezera;

| (d) | pripadajoča infrastruktura, kot so zapornice, dvigala, mostovi, rezervoarji in povezani ukrepi za preprečevanje poplav, ki imajo lahko pozitivne posledice za plovbo po celinskih plovnih poteh; |
| --- | --- |

(d)

pripadajoča infrastruktura, kot so zapornice, dvigala, mostovi, rezervoarji in povezani ukrepi za preprečevanje poplav, ki imajo lahko pozitivne posledice za plovbo po celinskih plovnih poteh;

| (e) | pristanišča na celinskih plovnih poteh, vključno z infrastrukturo, ki je potrebna za prevoze na območju pristanišča; |
| --- | --- |

(e)

pristanišča na celinskih plovnih poteh, vključno z infrastrukturo, ki je potrebna za prevoze na območju pristanišča;

| (f) | pripadajoča oprema; |
| --- | --- |

(f)

pripadajoča oprema;

| (g) | telematske aplikacije, vključno z rečnimi informacijskimi storitvami; |
| --- | --- |

(g)

telematske aplikacije, vključno z rečnimi informacijskimi storitvami;

| (h) | povezave pristanišč na celinskih plovnih poteh z drugimi načini prevoza v vseevropskem prometnem omrežju. |
| --- | --- |

(h)

povezave pristanišč na celinskih plovnih poteh z drugimi načini prevoza v vseevropskem prometnem omrežju.

2.   Da postanejo pristanišča na celinskih plovnih poteh del celovitega omrežja, mora letna količina tovora, pretovorjenega v teh pristaniščih, presegati 500 000 ton. Podlaga za izračun skupne letne količine pretovorjenega tovora je najnovejše razpoložljivo triletno povprečje, ki ga objavi Eurostat.

3.   Oprema, povezana s celinskimi plovnimi potmi, lahko vključuje opremo za natovarjanje in raztovarjanje tovora v pristaniščih na celinskih plovnih poteh. Pripadajoča oprema lahko vključuje zlasti pogonske in obratovalne sisteme, ki zmanjšujejo onesnaževanje, kot je onesnaževanje vode in zraka, porabo energije in ogljično intenzivnost. Vključuje lahko tudi naprave za sprejemanje odpadkov, naprave za oskrbo z električno energijo s kopnega, naprave za zbiranje odpadnega olja in naprave za lomljenje ledu, hidrološke storitve ter opremo za poglabljanje dna pristanišča in dostopnih poti do pristanišča, da se zagotovi celoletna plovba.

Člen 15

Zahteve glede prometne infrastrukture

1.   Države članice zagotovijo povezanost pristanišč na celinskih plovnih poteh s cestno ali železniško infrastrukturo.

2.   Pristanišča na celinskih plovnih poteh vključujejo vsaj en tovorni terminal, ki je na voljo vsem operaterjem na nediskriminatoren način in za katerega uporabo se zaračunavajo pregledne takse.

3.   Države članice zagotovijo, da:

| (a) | reke, kanali in jezera izpolnjujejo minimalne zahteve za plovne poti razreda IV, kakor določa nova klasifikacija celinskih plovnih poti, ki jo je uvedla Evropska konferenca ministrov za promet (ECMT), ter zagotavljajo neprekinjen svetli profil pod mostom, brez poseganja v člena 35 in 36 te uredbe.
  Na zahtevo države članice Komisija v ustrezno utemeljenih primerih odobri izjeme od minimalne zahteve za ugrez (manj kot 2,5 m) in od minimalne višine pod mostovi (manj kot 5,25 m); |
| --- | --- |

(a)

reke, kanali in jezera izpolnjujejo minimalne zahteve za plovne poti razreda IV, kakor določa nova klasifikacija celinskih plovnih poti, ki jo je uvedla Evropska konferenca ministrov za promet (ECMT), ter zagotavljajo neprekinjen svetli profil pod mostom, brez poseganja v člena 35 in 36 te uredbe.

Na zahtevo države članice Komisija v ustrezno utemeljenih primerih odobri izjeme od minimalne zahteve za ugrez (manj kot 2,5 m) in od minimalne višine pod mostovi (manj kot 5,25 m);

| (b) | so reke, kanali in jezera vzdrževani, da se ohranjajo dobre možnosti za plovbo, ob upoštevanju veljavnega okoljskega prava; |
| --- | --- |

(b)

so reke, kanali in jezera vzdrževani, da se ohranjajo dobre možnosti za plovbo, ob upoštevanju veljavnega okoljskega prava;

| (c) | so reke, kanali in jezera opremljeni z rečnimi informacijskimi storitvami. |
| --- | --- |

(c)

so reke, kanali in jezera opremljeni z rečnimi informacijskimi storitvami.

Člen 16

Prednostne naloge za razvoj infrastrukture za celinske plovne poti

Pri spodbujanju projektov skupnega interesa, ki se nanašajo na infrastrukture celinskih plovnih poti, se poleg splošnih prednostnih nalog iz člena 10 prednost nameni naslednjim vidikom:

| (a) | za obstoječe celinske plovne poti: izvajanju ukrepov, ki so potrebni za doseganje standardov za celinske plovne poti razreda IV; |
| --- | --- |

(a)

za obstoječe celinske plovne poti: izvajanju ukrepov, ki so potrebni za doseganje standardov za celinske plovne poti razreda IV;

| (b) | kadar je primerno, doseganju višjih standardov za posodabljanje obstoječih plovnih poti in vzpostavljanju novih plovnih poti, v skladu s tehničnimi vidiki infrastrukture ECMT, da se izpolnijo zahteve trga; |
| --- | --- |

(b)

kadar je primerno, doseganju višjih standardov za posodabljanje obstoječih plovnih poti in vzpostavljanju novih plovnih poti, v skladu s tehničnimi vidiki infrastrukture ECMT, da se izpolnijo zahteve trga;

| (c) | vzpostavitvi telematskih aplikacij, vključno z rečnimi informacijskimi storitvami; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitvi telematskih aplikacij, vključno z rečnimi informacijskimi storitvami;

| (d) | povezovanju pristaniške infrastrukture na celinskih plovnih poteh z infrastrukturo za železniški tovorni in cestni promet; |
| --- | --- |

(d)

povezovanju pristaniške infrastrukture na celinskih plovnih poteh z infrastrukturo za železniški tovorni in cestni promet;

| (e) | namenjanju posebne pozornosti nereguliranim, skoraj neokrnjenim rekam, za katere se zato lahko sprejmejo posebni ukrepi; |
| --- | --- |

(e)

namenjanju posebne pozornosti nereguliranim, skoraj neokrnjenim rekam, za katere se zato lahko sprejmejo posebni ukrepi;

| (f) | spodbujanju trajnostnega prevoza po celinskih plovnih poteh; |
| --- | --- |

(f)

spodbujanju trajnostnega prevoza po celinskih plovnih poteh;

| (g) | posodobitvi in razširitvi zmogljivosti infrastrukture, ki je potrebna za prevoze na območju pristanišča. |
| --- | --- |

(g)

posodobitvi in razširitvi zmogljivosti infrastrukture, ki je potrebna za prevoze na območju pristanišča.

ODDELEK 3

Infrastruktura za cestni promet

Člen 17

Sestavni deli infrastrukture

1.   Infrastrukturo za cestni promet sestavljajo zlasti:

| (a) | ceste visoke kakovosti, vključno z:






  (i) | mostovi; |
| --- | --- | --- |

(a)

ceste visoke kakovosti, vključno z:

(i)

mostovi;

| (ii) | predori; |
| --- | --- |

(ii)

predori;

| (iii) | križišči; |
| --- | --- |

(iii)

križišči;

| (iv) | prehodi; |
| --- | --- |

(iv)

prehodi;

| (v) | priključki; |
| --- | --- |

(v)

priključki;

| (vi) | odstavnimi pasovi; |
| --- | --- |

(vi)

odstavnimi pasovi;

| (b) | parkirišča in počivališča; |
| --- | --- |

(b)

parkirišča in počivališča;

| (c) | pripadajoča oprema; |
| --- | --- |

(c)

pripadajoča oprema;

| (d) | telematske aplikacije, vključno z rečnimi informacijskimi storitvami; |
| --- | --- |

(d)

telematske aplikacije, vključno z rečnimi informacijskimi storitvami;

| (e) | tovorni terminali in logistične platforme; |
| --- | --- |

(e)

tovorni terminali in logistične platforme;

| (f) | povezave tovornih terminalov in logističnih platform z drugimi načini prevoza v vseevropskem prometnem omrežju; |
| --- | --- |

(f)

povezave tovornih terminalov in logističnih platform z drugimi načini prevoza v vseevropskem prometnem omrežju;

| (g) | avtobusna postajališča. |
| --- | --- |

(g)

avtobusna postajališča.

2.   Ceste visoke kakovosti iz točke (a) odstavka 1 so tiste, ki imajo pomembno vlogo v tovornem in potniškem prometu na dolge razdalje, ki povezujejo glavna urbana in gospodarska središča, so povezane z drugimi načini prevoza in ki povezujejo gorske, odročne, zaledne in obrobne regije na ravni NUTS 2 z osrednjimi regijami Unije. Te ceste se ustrezno vzdržujejo, da je omogočen varen promet.

3.   Ceste visoke kakovosti so posebej zasnovane in zgrajene za promet motornih vozil, mednje pa spadajo avtoceste, hitre ceste ali konvencionalne strateške ceste.

| (a) | Avtocesta je cesta, ki je posebej zasnovana in zgrajena za promet motornih vozil ter ne služi neposredno zemljiščem, na katera meji, in:






  (i) | je opremljena, razen na posameznih mestih ali začasno, z ločenimi cestišči za dvosmerni promet, ločenimi med seboj z vmesnim pasom, ki ni namenjen prometu, ali izjemoma drugače; |
| --- | --- | --- |

(a)

Avtocesta je cesta, ki je posebej zasnovana in zgrajena za promet motornih vozil ter ne služi neposredno zemljiščem, na katera meji, in:

(i)

je opremljena, razen na posameznih mestih ali začasno, z ločenimi cestišči za dvosmerni promet, ločenimi med seboj z vmesnim pasom, ki ni namenjen prometu, ali izjemoma drugače;

| (ii) | na istem nivoju ne prečka ceste, železniške ali tramvajske proge, kolesarske steze ali pešpoti ter |
| --- | --- |

(ii)

na istem nivoju ne prečka ceste, železniške ali tramvajske proge, kolesarske steze ali pešpoti ter

| (iii) | je posebej opremljena z označbami za avtocesto. |
| --- | --- |

(iii)

je posebej opremljena z označbami za avtocesto.

| (b) | Hitra cesta je cesta, namenjena motornemu prometu, ki je dostopna zlasti prek priključkov ali nadzorovanih križišč ter:






  (i) | se na njej ni dovoljeno ustavljati in parkirati ter |
| --- | --- | --- |

(b)

Hitra cesta je cesta, namenjena motornemu prometu, ki je dostopna zlasti prek priključkov ali nadzorovanih križišč ter:

(i)

se na njej ni dovoljeno ustavljati in parkirati ter

| (ii) | na istem nivoju ne prečka železniške ali tramvajske proge. |
| --- | --- |

(ii)

na istem nivoju ne prečka železniške ali tramvajske proge.

| (c) | Konvencionalna strateška cesta je cesta, ki ni ne avtocesta ne hitra cesta, vendar je še vedno cesta visoke kakovosti iz odstavkov 1 in 2. |
| --- | --- |

(c)

Konvencionalna strateška cesta je cesta, ki ni ne avtocesta ne hitra cesta, vendar je še vedno cesta visoke kakovosti iz odstavkov 1 in 2.

4.   Oprema, ki je povezana s cestami, lahko obsega zlasti opremo za upravljanje prometa, obveščanje in navigacijo, zaračunavanje pristojbin uporabnikom, varnost, zmanjšanje negativnih vplivov na okolje, točenje goriva ali polnjenje vozil z alternativnim pogonom ter za varne parkirne površine za gospodarska vozila.

Člen 18

Zahteve glede prometne infrastrukture

Države članice zagotovijo, da:

| (a) | so ceste skladne z določbami iz točk (a), (b) ali (c) člena 17(3); |
| --- | --- |

(a)

so ceste skladne z določbami iz točk (a), (b) ali (c) člena 17(3);

| (b) | se zagotavlja, spremlja in, kadar je potrebno, izboljšuje varnost infrastrukture za cestni promet v skladu s postopkom iz Direktive 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta (28); |
| --- | --- |

(b)

se zagotavlja, spremlja in, kadar je potrebno, izboljšuje varnost infrastrukture za cestni promet v skladu s postopkom iz Direktive 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta (28);

| (c) | so cestni predori, ki so dolgi več kot 500 m, skladni z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta št. 2004/54/ES (29); |
| --- | --- |

(c)

so cestni predori, ki so dolgi več kot 500 m, skladni z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta št. 2004/54/ES (29);

| (d) | je, kadar je to primerno, zagotovljena interoperabilnost cestninskih sistemov v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2004/52/ES (30) in Odločbo Komisije 2009/750/ES (31); |
| --- | --- |

(d)

je, kadar je to primerno, zagotovljena interoperabilnost cestninskih sistemov v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2004/52/ES (30) in Odločbo Komisije 2009/750/ES (31);

| (e) | je vsak inteligentni prometni sistem, ki ga uvede javni organ na infrastrukturi za cestni promet, v skladu z Direktivo 2010/40/EU in se uvede skladno z delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi navedene direktive. |
| --- | --- |

(e)

je vsak inteligentni prometni sistem, ki ga uvede javni organ na infrastrukturi za cestni promet, v skladu z Direktivo 2010/40/EU in se uvede skladno z delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi navedene direktive.

Člen 19

Prednostne naloge za razvoj cestne infrastrukture

Pri spodbujanju projektov skupnega interesa, ki se nanašajo na cestno infrastrukturo, se poleg splošnih prednostnih nalog iz člena 10 prednost nameni naslednjim vidikom:

| (a) | izboljšanju in zagotavljanju varnosti v cestnem prometu; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanju in zagotavljanju varnosti v cestnem prometu;

| (b) | uporabi inteligentnih prometnih sistemov, zlasti multimodalnih sistemov za vodenje podatkov in upravljanje prometa, ter integriranih komunikacijskih in plačilnih sistemov; |
| --- | --- |

(b)

uporabi inteligentnih prometnih sistemov, zlasti multimodalnih sistemov za vodenje podatkov in upravljanje prometa, ter integriranih komunikacijskih in plačilnih sistemov;

| (c) | uvajanju novih tehnologij in inovacij za spodbujanje nizkoogljičnega prometa; |
| --- | --- |

(c)

uvajanju novih tehnologij in inovacij za spodbujanje nizkoogljičnega prometa;

| (d) | zagotavljanju ustrezne parkirne površine za gospodarske uporabnike, in s tem ustrezne stopnje varnosti in varovanja; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanju ustrezne parkirne površine za gospodarske uporabnike, in s tem ustrezne stopnje varnosti in varovanja;

| (e) | ublažitvi prometnih zastojev na obstoječih cestah. |
| --- | --- |

(e)

ublažitvi prometnih zastojev na obstoječih cestah.

ODDELEK 4

infrastruktura za pomorski promet in pomorske avtoceste

Člen 20

Sestavni deli infrastrukture

1.   Infrastrukturo za pomorski promet sestavljajo zlasti:

| (a) | pomorski prostor; |
| --- | --- |

(a)

pomorski prostor;

| (b) | morski kanali; |
| --- | --- |

(b)

morski kanali;

| (c) | pomorska pristanišča, vključno z infrastrukturo, ki je potrebna za prevoze na območju pristanišča; |
| --- | --- |

(c)

pomorska pristanišča, vključno z infrastrukturo, ki je potrebna za prevoze na območju pristanišča;

| (d) | povezave pristanišč z drugimi načini prevoza v vseevropskem prometnem omrežju; |
| --- | --- |

(d)

povezave pristanišč z drugimi načini prevoza v vseevropskem prometnem omrežju;

| (e) | nasipi, zapornice in doki; |
| --- | --- |

(e)

nasipi, zapornice in doki;

| (f) | navigacijski pripomočki; |
| --- | --- |

(f)

navigacijski pripomočki;

| (g) | dostopi do pristanišč in pristaniške plovne poti; |
| --- | --- |

(g)

dostopi do pristanišč in pristaniške plovne poti;

| (h) | valolomi; |
| --- | --- |

(h)

valolomi;

| (i) | pomorske avtoceste; |
| --- | --- |

(i)

pomorske avtoceste;

| (j) | pripadajoča oprema; |
| --- | --- |

(j)

pripadajoča oprema;

| (k) | telematske aplikacije, vključno z e-pomorskimi storitvami ter sistemom spremljanja in obveščanja za ladijski promet. |
| --- | --- |

(k)

telematske aplikacije, vključno z e-pomorskimi storitvami ter sistemom spremljanja in obveščanja za ladijski promet.

2.   Pomorska pristanišča so vhodne in izhodne točke kopenske infrastrukture celovitega omrežja. Izpolnjujejo vsaj eno od naslednjih meril:

| (a) | skupni letni obseg potniškega prometa presega 0,1 % skupnega letnega obsega potniškega prometa vseh pomorskih pristanišč Unije. Podlaga za izračun te skupne količine je najnovejše razpoložljivo triletno povprečje, ki ga objavi Eurostat; |
| --- | --- |

(a)

skupni letni obseg potniškega prometa presega 0,1 % skupnega letnega obsega potniškega prometa vseh pomorskih pristanišč Unije. Podlaga za izračun te skupne količine je najnovejše razpoložljivo triletno povprečje, ki ga objavi Eurostat;

| (b) | skupna letna količina tovora – pretovorjenega v razsutem ali nerazsutem stanju – je večja od 0,1 % ustrezne skupne letne količine tovora, pretovorjenega v vseh pomorskih pristaniščih Unije. Podlaga za izračun te skupne količine je najnovejše razpoložljivo triletno povprečje, ki ga objavi Eurostat; |
| --- | --- |

(b)

skupna letna količina tovora – pretovorjenega v razsutem ali nerazsutem stanju – je večja od 0,1 % ustrezne skupne letne količine tovora, pretovorjenega v vseh pomorskih pristaniščih Unije. Podlaga za izračun te skupne količine je najnovejše razpoložljivo triletno povprečje, ki ga objavi Eurostat;

| (c) | pomorsko pristanišče je na otoku in zagotavlja edino točko dostopa do regije na ravni NUTS 3 v celovitem omrežju; |
| --- | --- |

(c)

pomorsko pristanišče je na otoku in zagotavlja edino točko dostopa do regije na ravni NUTS 3 v celovitem omrežju;

| (d) | pomorsko pristanišče je v najbolj oddaljeni ali obrobni regiji, zunaj polmera 200 km od najbližjega drugega pristanišča v celovitem omrežju. |
| --- | --- |

(d)

pomorsko pristanišče je v najbolj oddaljeni ali obrobni regiji, zunaj polmera 200 km od najbližjega drugega pristanišča v celovitem omrežju.

3.   Oprema, povezana z infrastrukturo za pomorski promet, lahko vključuje zlasti naprave za upravljanje prometa in tovora, za zmanjšanje negativnih vplivov, vključno z negativnimi vplivi na okolje, in za uporabo alternativnih goriv, ter opremo, ki omogoča celoletno plovbo, vključno z lomljenjem ledu, hidrološke raziskave, ter opremo za poglabljanje dna in vzdrževanje ter varovanje pristanišča in dostopnih poti do pristanišča.

Člen 21

Pomorske avtoceste

1.   Pomorske avtoceste, ki predstavljajo pomorsko razsežnost vseevropskega prometnega omrežja, pomagajo k vzpostavitvi evropskega pomorskega prometnega prostora brez ovir. Sestavljajo jih poti za prevoz po morju na kratkih razdaljah, pristanišča, pripadajoča pomorska infrastruktura in oprema, objekti in naprave ter poenostavljeni upravni postopki, ki omogočajo prevoz po morju na kratkih razdaljah ali storitve morje–reka med najmanj dvema pristaniščema, vključno s povezavami z zaledjem. Pomorske avtoceste zajemajo:

| (a) | pomorske povezave med pomorskimi pristanišči celovitega omrežja ali med pristaniščem celovitega omrežja in pristaniščem tretje države, kadar so te povezave strateško pomembno za Unijo; |
| --- | --- |

(a)

pomorske povezave med pomorskimi pristanišči celovitega omrežja ali med pristaniščem celovitega omrežja in pristaniščem tretje države, kadar so te povezave strateško pomembno za Unijo;

| (b) | pristaniške naprave, tovorni terminali, logistične platforme ter logistična središča, ki so zunaj pristaniških območij, vendar so povezani s pristaniškimi dejavnostmi, informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT), kot so elektronski sistemi za logistično upravljanje in postopke v zvezi z varnostjo in varovanjem ter upravne in carinske postopke v najmanj eni državi članici; |
| --- | --- |

(b)

pristaniške naprave, tovorni terminali, logistične platforme ter logistična središča, ki so zunaj pristaniških območij, vendar so povezani s pristaniškimi dejavnostmi, informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT), kot so elektronski sistemi za logistično upravljanje in postopke v zvezi z varnostjo in varovanjem ter upravne in carinske postopke v najmanj eni državi članici;

| (c) | infrastrukturo za neposredni dostop z morja ali kopnega. |
| --- | --- |

(c)

infrastrukturo za neposredni dostop z morja ali kopnega.

2.   Projekte skupnega interesa za pomorske avtoceste v vseevropskem prometnem omrežju predlagata vsaj dve državi članici. Ti projekti zajemajo:

| (a) | pomorska povezava in njena povezanost z zaledjem v jedrnem omrežju med dvema ali več pristanišči jedrnega omrežja; ali |
| --- | --- |

(a)

pomorska povezava in njena povezanost z zaledjem v jedrnem omrežju med dvema ali več pristanišči jedrnega omrežja; ali

| (b) | pomorska povezava in njena povezanost z zaledjem med pristaniščem jedrnega omrežja in pristanišči celovitega omrežja, s posebnim poudarkom na povezavi pristanišč jedrnega in celovitega omrežja z zaledjem. |
| --- | --- |

(b)

pomorska povezava in njena povezanost z zaledjem med pristaniščem jedrnega omrežja in pristanišči celovitega omrežja, s posebnim poudarkom na povezavi pristanišč jedrnega in celovitega omrežja z zaledjem.

3.   Projekti skupnega interesa za pomorske avtoceste v vseevropskem prometnem omrežju lahko vključujejo tudi dejavnosti, ki imajo širšo korist in niso povezane z določenimi pristanišči, na primer storitve in ukrepi v podporo mobilnosti oseb in blaga, dejavnosti za izboljšanje okoljske učinkovitosti, kot so oskrba z električno energijo s kopnega, kar ladjam omogoča zmanjšati svoje emisije, zagotavljanje naprav za lomljenje ledu, dejavnosti za zagotavljanje celoletne plovbe, dejavnosti za poglabljanje dna in naprave za oskrbo z alternativnimi gorivi ter optimizacijo procesov, postopkov in človeških dejavnikov, platforme IKT in informacijske sisteme, skupaj s sistemi za upravljanje prometa in elektronsko poročanje.

4.   Evropski koordinator za pomorske avtoceste najpozneje dve leti po svojem imenovanju v skladu s členom 45 predstavi podrobni načrt izvajanja za pomorske avtoceste na podlagi izkušenj in razvoja v zvezi s pomorskim prometom v Uniji ter napoved prometa na pomorskih avtocestah.

Člen 22

Zahteve glede prometne infrastrukture

1.   Države članice zagotovijo, da:

| (a) | so pomorska pristanišča povezana z železniškimi progami ali cestami in, kjer je to mogoče, celinskimi plovnimi potmi celovitega omrežja, razen kadar zaradi fizičnih omejitev takšne povezave niso mogoče; |
| --- | --- |

(a)

so pomorska pristanišča povezana z železniškimi progami ali cestami in, kjer je to mogoče, celinskimi plovnimi potmi celovitega omrežja, razen kadar zaradi fizičnih omejitev takšne povezave niso mogoče;

| (b) | vsako pomorsko pristanišče za tovorni promet vključuje vsaj en terminal, ki je na voljo uporabnikom na nediskriminatoren način in za katerega uporabo se zaračunavajo pregledne takse; |
| --- | --- |

(b)

vsako pomorsko pristanišče za tovorni promet vključuje vsaj en terminal, ki je na voljo uporabnikom na nediskriminatoren način in za katerega uporabo se zaračunavajo pregledne takse;

| (c) | morski kanali, pristaniške plovne poti in rečna ustja povezujejo dve morji ali omogočajo dostop z morja do pomorskih pristanišč ter ustrezajo najmanj celinskim plovnim potem razreda IV. |
| --- | --- |

(c)

morski kanali, pristaniške plovne poti in rečna ustja povezujejo dve morji ali omogočajo dostop z morja do pomorskih pristanišč ter ustrezajo najmanj celinskim plovnim potem razreda IV.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo pristanišča opremo, ki je potrebna za večjo okoljsko učinkovitost ladij v pristaniščih, zlasti zmogljivosti za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora v skladu z Direktivo 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (32) ter v skladu z drugim upoštevnim pravom Unije.

3.   Države članice vzpostavijo Sistem spremljanja in obveščanja za ladijski promet in sistem SafeSeaNet, kakor je določeno z Direktivo 2002/59/ES, ter uvedejo e-pomorske storitve, vključno s pomorskimi storitvami enotnega okenca, kot je določeno v Direktivi 2010/65/EU.

Člen 23

Prednostne naloge za razvoj pomorske infrastrukture

Pri spodbujanju projektov skupnega interesa, ki se nanašajo na pomorsko infrastrukturo, se poleg prednostnih nalog iz člena 10 prednost nameni naslednjim vidikom:

| (a) | spodbujanju uporabe pomorskih avtocest, vključno s prevozi po morju na kratke razdalje, spodbujanju razvoja povezav z zaledjem in razvoja posebnih ukrepov, ki bodo izboljšali okoljsko učinkovitost pomorskega prometa v skladu z zahtevami prava Unije ali ustreznih mednarodnih sporazumov; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanju uporabe pomorskih avtocest, vključno s prevozi po morju na kratke razdalje, spodbujanju razvoja povezav z zaledjem in razvoja posebnih ukrepov, ki bodo izboljšali okoljsko učinkovitost pomorskega prometa v skladu z zahtevami prava Unije ali ustreznih mednarodnih sporazumov;

| (b) | medsebojni povezanosti morskih pristanišč s celinskimi plovnimi potmi; |
| --- | --- |

(b)

medsebojni povezanosti morskih pristanišč s celinskimi plovnimi potmi;

| (c) | vzpostavitvi Sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet in e–pomorskih storitev; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitvi Sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet in e–pomorskih storitev;

| (d) | uvajanju novih tehnologij in inovacij za spodbujanje alternativnih goriv in energetsko učinkovitega pomorskega prometa, vključno z utekočinjenim zemeljskim plinom; |
| --- | --- |

(d)

uvajanju novih tehnologij in inovacij za spodbujanje alternativnih goriv in energetsko učinkovitega pomorskega prometa, vključno z utekočinjenim zemeljskim plinom;

| (e) | posodobitvi in razširitvi zmogljivosti infrastrukture, ki je potrebna za prevoze na območju pristanišča. |
| --- | --- |

(e)

posodobitvi in razširitvi zmogljivosti infrastrukture, ki je potrebna za prevoze na območju pristanišča.

ODDELEK 5

Infrastruktura za zračni promet

Člen 24

Sestavni deli infrastrukture

1.   Infrastrukturo za zračni promet sestavljajo zlasti:

| (a) | zračni prostor, zračne poti in letalske proge; |
| --- | --- |

(a)

zračni prostor, zračne poti in letalske proge;

| (b) | letališča; |
| --- | --- |

(b)

letališča;

| (c) | povezave letališč z drugimi načini prevoza v vseevropskem prometnem omrežju; |
| --- | --- |

(c)

povezave letališč z drugimi načini prevoza v vseevropskem prometnem omrežju;

| (d) | pripadajoča oprema; |
| --- | --- |

(d)

pripadajoča oprema;

| (e) | sistemi zračne plovbe, tudi nova generacija Evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (v nadaljnjem besedilu: sistem SESAR). |
| --- | --- |

(e)

sistemi zračne plovbe, tudi nova generacija Evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (v nadaljnjem besedilu: sistem SESAR).

2.   Letališča izpolnjujejo eno od naslednjih meril:

| (a) | letališča za potniški promet: skupni letni potniški promet znaša najmanj 0,1 % skupnega letnega obsega potniškega prometa vseh letališč Unije, razen če je letališče zunaj polmera 100 km od najbližjega letališča celovitega omrežja ali zunaj polmera 200 km, če ima regija, v kateri je letališče, železniško progo za visoke hitrosti; |
| --- | --- |

(a)

letališča za potniški promet: skupni letni potniški promet znaša najmanj 0,1 % skupnega letnega obsega potniškega prometa vseh letališč Unije, razen če je letališče zunaj polmera 100 km od najbližjega letališča celovitega omrežja ali zunaj polmera 200 km, če ima regija, v kateri je letališče, železniško progo za visoke hitrosti;

| (b) | letališča za tovorni promet: skupni letni obseg tovornega prometa znaša najmanj 0,2 % skupnega letnega obsega tovornega prometa vseh letališč Unije. |
| --- | --- |

(b)

letališča za tovorni promet: skupni letni obseg tovornega prometa znaša najmanj 0,2 % skupnega letnega obsega tovornega prometa vseh letališč Unije.

Podlaga za izračun skupnega letnega obsega potniškega prometa in skupnega letnega obsega tovornega prometa je zadnje razpoložljivo triletno povprečje, ki ga objavi Eurostat.

Člen 25

Zahteve glede prometne infrastrukture

1.   Države članice zagotovijo, da vsako letališče na njihovem ozemlju vključuje vsaj en terminal, ki je na voljo vsem prevoznikom na nediskriminatoren način in zaračunava pregledne, ustrezne in poštene takse.

2.   Države članice zagotovijo, da se za infrastrukturo za zračni promet celovitega omrežja uporabljajo skupni osnovni standardi za varovanje civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja, ki jih je Unija sprejela v skladu z Uredbo (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (33).

3.   Države članice zagotovijo, da infrastruktura za upravljanje zračnega prometa omogoča izvajanje enotnega evropskega neba v skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (34), Uredbo (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (35), Uredbo (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (36) ter Uredbo (ES) št. 552/2004 ter zračnega prevoza, da se izboljšajo delovanje in trajnost evropskega letalskega sistema ter uporaba izvedbenih pravil in specifikacij Unije.

Člen 26

Prednostne naloge za razvoj infrastrukture za zračni promet

Pri spodbujanju projektov skupnega interesa, ki se nanašajo na infrastrukturo za zračni promet, se poleg prednostnih nalog iz člena 10 prednost nameni naslednjim vidikom:

| (a) | povečevanju zmogljivosti letališč; |
| --- | --- |

(a)

povečevanju zmogljivosti letališč;

| (b) | podpori vzpostavljanja enotnega evropskega neba in sistemov upravljanja zračnega prometa, zlasti tistih, ki uvajajo sistem SESAR; |
| --- | --- |

(b)

podpori vzpostavljanja enotnega evropskega neba in sistemov upravljanja zračnega prometa, zlasti tistih, ki uvajajo sistem SESAR;

| (c) | izboljšanju multimodalnih medsebojnih povezav letališč z infrastrukturo za druge načine prevoza; |
| --- | --- |

(c)

izboljšanju multimodalnih medsebojnih povezav letališč z infrastrukturo za druge načine prevoza;

| (d) | izboljšanju trajnosti in ublažitvi vpliva letalstva na okolje. |
| --- | --- |

(d)

izboljšanju trajnosti in ublažitvi vpliva letalstva na okolje.

ODDELEK 6

Infrastruktura za multimodalni promet

Člen 27

Sestavni deli infrastrukture

Tovorni terminali ali logistične platforme izpolnjujejo vsaj eno od naslednjih meril:

| (a) | njihova letna količina pretovorjenega tovora v primeru tovora v nerazsutem stanju presega 800 000 ton ali pa v primeru tovora v razsutem stanju presega 0,1 % ustrezne skupne letne količine tovora, pretovorjenega v vseh morskih pristaniščih Unije; |
| --- | --- |

(a)

njihova letna količina pretovorjenega tovora v primeru tovora v nerazsutem stanju presega 800 000 ton ali pa v primeru tovora v razsutem stanju presega 0,1 % ustrezne skupne letne količine tovora, pretovorjenega v vseh morskih pristaniščih Unije;

| (b) | če v regiji na ravni NUTS 2 ni tovornega terminala ali logistične platforme, ki bi ustrezala točki (a), zadevna država v ta namen določi glavni tovorni terminal ali logistično platformo, ki je s to regijo na ravni NUTS 2 povezana vsaj s cestami in železnico, v državah članicah brez železniškega sistema pa vsaj s cestami. |
| --- | --- |

(b)

če v regiji na ravni NUTS 2 ni tovornega terminala ali logistične platforme, ki bi ustrezala točki (a), zadevna država v ta namen določi glavni tovorni terminal ali logistično platformo, ki je s to regijo na ravni NUTS 2 povezana vsaj s cestami in železnico, v državah članicah brez železniškega sistema pa vsaj s cestami.

Člen 28

Zahteve glede prometne infrastrukture

1.   Države članice na pravičen in nediskriminatoren način zagotovijo, da:

| (a) | se prehod z enega načina prevoza na drugega izvede na katerem koli od naslednjih mest: tovorni terminali, potniške postaje, pristanišča na celinskih plovnih poteh, letališča in pomorska pristanišča, da se omogoči multimodalni potniški in tovorni promet; |
| --- | --- |

(a)

se prehod z enega načina prevoza na drugega izvede na katerem koli od naslednjih mest: tovorni terminali, potniške postaje, pristanišča na celinskih plovnih poteh, letališča in pomorska pristanišča, da se omogoči multimodalni potniški in tovorni promet;

| (b) | brez poseganja v pravo Unije in nacionalno pravo, ki se uporablja, so tovorni terminali in logistične platforme, pristanišča na celinskih plovnih poteh in pomorska pristanišča ter letališča, na katerih se pretovarja tovor, opremljena tako, da je zagotovljen pretok informacij v tej infrastrukturi in med posameznimi načini prevoza v logistični verigi. Ti sistemi morajo omogočati zlasti zagotavljanje informacij o razpoložljivih infrastrukturnih zmogljivostih, prometnih tokovih, pozicioniranju in sledenju v realnem času ter zagotavljati varnost in varovanje v vseh fazah multimodalnega prevoza; |
| --- | --- |

(b)

brez poseganja v pravo Unije in nacionalno pravo, ki se uporablja, so tovorni terminali in logistične platforme, pristanišča na celinskih plovnih poteh in pomorska pristanišča ter letališča, na katerih se pretovarja tovor, opremljena tako, da je zagotovljen pretok informacij v tej infrastrukturi in med posameznimi načini prevoza v logistični verigi. Ti sistemi morajo omogočati zlasti zagotavljanje informacij o razpoložljivih infrastrukturnih zmogljivostih, prometnih tokovih, pozicioniranju in sledenju v realnem času ter zagotavljati varnost in varovanje v vseh fazah multimodalnega prevoza;

| (c) | brez poseganja v pravo Unije in nacionalno pravo, ki se uporablja, se v celovitem omrežju olajša neprekinjeni potniški promet, in sicer z ustrezno opremo in dajanjem na voljo telematskih aplikacij na železniških in avtobusnih postajah, na letališčih ter po potrebi v pomorskih pristaniščih in pristaniščih na celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

(c)

brez poseganja v pravo Unije in nacionalno pravo, ki se uporablja, se v celovitem omrežju olajša neprekinjeni potniški promet, in sicer z ustrezno opremo in dajanjem na voljo telematskih aplikacij na železniških in avtobusnih postajah, na letališčih ter po potrebi v pomorskih pristaniščih in pristaniščih na celinskih plovnih poteh.

2.   Tovorni terminali so opremljeni z žerjavi, transportnimi trakovi in drugimi napravami za premikanje tovora z enega načina prevoza na drugega ter za nameščanje in skladiščenje tovora.

Člen 29

Prednostne naloge za razvoj multimodalne prometne infrastrukture

Pri spodbujanju projektov skupnega interesa, ki se nanašajo na multimodalno prometno infrastrukturo, se poleg splošnih prednostnih nalog iz člena 10 prednost nameni naslednjim vidikom:

| (a) | zagotavljanju učinkovite medsebojne povezanosti in integracije infrastrukture celovitega omrežja, po potrebi tudi z infrastrukturo za dostop ter s tovornimi terminali in logističnimi platformami; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanju učinkovite medsebojne povezanosti in integracije infrastrukture celovitega omrežja, po potrebi tudi z infrastrukturo za dostop ter s tovornimi terminali in logističnimi platformami;

| (b) | odpravi glavnih tehničnih in upravnih ovir za multimodalni promet; |
| --- | --- |

(b)

odpravi glavnih tehničnih in upravnih ovir za multimodalni promet;

| (c) | razvoju nemotenega pretoka informacij med načini prevoza ter omogočanju multimodalnih in enomodalnih storitev v vseevropskem prometnem sistemu. |
| --- | --- |

(c)

razvoju nemotenega pretoka informacij med načini prevoza ter omogočanju multimodalnih in enomodalnih storitev v vseevropskem prometnem sistemu.

ODDELEK 7

Skupne določbe

Člen 30

Urbana vozlišča

Države članice si, kadar je to izvedljivo, pri razvijanju celovitega omrežja v urbanih vozliščih prizadevajo za naslednje:

| (a) | pri potniškem prometu: za medsebojno povezanost infrastrukture celovitega omrežja za železniški, cestni in zračni promet ter po potrebi za promet po celinskih plovnih poteh in pomorski promet; |
| --- | --- |

(a)

pri potniškem prometu: za medsebojno povezanost infrastrukture celovitega omrežja za železniški, cestni in zračni promet ter po potrebi za promet po celinskih plovnih poteh in pomorski promet;

| (b) | pri tovornem prometu: za medsebojno povezanost infrastrukture celovitega omrežja za železniški in cestni promet ter po potrebi za promet po celinskih plovnih poteh, zračni promet in pomorski promet; |
| --- | --- |

(b)

pri tovornem prometu: za medsebojno povezanost infrastrukture celovitega omrežja za železniški in cestni promet ter po potrebi za promet po celinskih plovnih poteh, zračni promet in pomorski promet;

| (c) | ustrezno povezanost med različnimi železniškimi postajami, pristanišči ali letališči celovitega omrežja v urbanem vozlišču; |
| --- | --- |

(c)

ustrezno povezanost med različnimi železniškimi postajami, pristanišči ali letališči celovitega omrežja v urbanem vozlišču;

| (d) | nemoteno povezanost med infrastrukturo celovitega omrežja in infrastrukturo za regionalni in lokalni promet ter dostavo tovora v urbanih območjih, vključno z logističnimi centri za združevanje in distribucijo; |
| --- | --- |

(d)

nemoteno povezanost med infrastrukturo celovitega omrežja in infrastrukturo za regionalni in lokalni promet ter dostavo tovora v urbanih območjih, vključno z logističnimi centri za združevanje in distribucijo;

| (e) | ublažitev izpostavljenosti urbanih območij negativnim učinkom tranzitnega železniškega in cestnega prometa, kar lahko vključuje usmerjanje prometa mimo urbanih območij; |
| --- | --- |

(e)

ublažitev izpostavljenosti urbanih območij negativnim učinkom tranzitnega železniškega in cestnega prometa, kar lahko vključuje usmerjanje prometa mimo urbanih območij;

| (f) | spodbujanje učinkovite dostave tovora v urbanih območjih, ki povzroča malo hrupa in emisij ogljika. |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje učinkovite dostave tovora v urbanih območjih, ki povzroča malo hrupa in emisij ogljika.

Člen 31

Telematske aplikacije

1.   Telematske aplikacije omogočijo upravljanje prometa in izmenjavo informacij znotraj posameznega načina prevoza in med načini prevoza za multimodalne prevoze ter storitve z dodano vrednostjo, povezane s prometom, s čimer se izboljša varnost, varovanje in okoljska učinkovitost ter se poenostavijo upravni postopki. Telematske aplikacije olajšajo nemoteno povezanost med infrastrukturo celovitega omrežja in infrastrukturo za regionalni in lokalni promet.

2.   Telematske aplikacije se uvedejo povsod po Uniji, kjer je to izvedljivo, s čimer se omogočijo vrste interoperabilnih osnovnih zmogljivosti v vseh državah članicah.

3.   Po posameznih načinih prevoza telematske aplikacije iz tega člena vključujejo zlasti:

| — | za železnice: Evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (ERTMS); |
| --- | --- |

—

za železnice: Evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (ERTMS);

| — | za celinske plovne poti: rečne informacijske storitve; |
| --- | --- |

—

za celinske plovne poti: rečne informacijske storitve;

| — | za cestni promet: inteligentne prometne sisteme; |
| --- | --- |

—

za cestni promet: inteligentne prometne sisteme;

| — | za pomorski promet: Sistem spremljanja in obveščanja za ladijski promet in e–pomorske storitve, vključno s storitvami enotnega okenca, kot so enotno okence za pomorski sektor, sistemi pristaniških skupnosti in ustreznimi carinskimi informacijskimi sistemi; |
| --- | --- |

—

za pomorski promet: Sistem spremljanja in obveščanja za ladijski promet in e–pomorske storitve, vključno s storitvami enotnega okenca, kot so enotno okence za pomorski sektor, sistemi pristaniških skupnosti in ustreznimi carinskimi informacijskimi sistemi;

| — | za zračni promet: sisteme za upravljanje zračnega prometa, zlasti tiste, ki izvirajo iz sistema SESAR. |
| --- | --- |

—

za zračni promet: sisteme za upravljanje zračnega prometa, zlasti tiste, ki izvirajo iz sistema SESAR.

Člen 32

Trajnostne storitve tovornega prometa

Države članice so zlasti pozorne na projekte skupnega interesa, ki zagotavljajo učinkovite storitve tovornega prometa, ki uporabljajo infrastrukturo celovitega omrežja, in hkrati prispevajo k zmanjšanju emisij ogljikovega dioksida in drugih negativnih vplivov na okolje ter katerih cilj je:

| (a) | izboljšanje trajnostne uporabe prometne infrastrukture, vključno z njenim učinkovitim upravljanjem; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje trajnostne uporabe prometne infrastrukture, vključno z njenim učinkovitim upravljanjem;

| (b) | spodbujanje uvajanja inovativnih prometnih storitev, tudi s pomorskimi avtocestami, telematskimi aplikacijami in razvojem pomožne infrastrukture, ki je potrebna predvsem za uresničevanje ciljev za te storitve, ki so povezani z okoljem in varnostjo, pa tudi z vzpostavljanjem ustreznih struktur za upravljanje; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje uvajanja inovativnih prometnih storitev, tudi s pomorskimi avtocestami, telematskimi aplikacijami in razvojem pomožne infrastrukture, ki je potrebna predvsem za uresničevanje ciljev za te storitve, ki so povezani z okoljem in varnostjo, pa tudi z vzpostavljanjem ustreznih struktur za upravljanje;

| (c) | olajšanje opravljanja multimodalnih prevoznih storitev, vključno s potrebnimi spremljajočimi tokovi informacij, in izboljšanje sodelovanja med ponudniki prevoznih storitev; |
| --- | --- |

(c)

olajšanje opravljanja multimodalnih prevoznih storitev, vključno s potrebnimi spremljajočimi tokovi informacij, in izboljšanje sodelovanja med ponudniki prevoznih storitev;

| (d) | spodbujanje gospodarnega ravnanja z viri in učinkovitosti glede emisij ogljika, zlasti na področju vleke vozil, vožnje/premikanja s paro, načrtovanja sistemov in obratovanja; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje gospodarnega ravnanja z viri in učinkovitosti glede emisij ogljika, zlasti na področju vleke vozil, vožnje/premikanja s paro, načrtovanja sistemov in obratovanja;

| (e) | analiza in zagotavljanje informacij o značilnostih flot in njihovi učinkovitosti, upravnih zahtevah in človeških virih; |
| --- | --- |

(e)

analiza in zagotavljanje informacij o značilnostih flot in njihovi učinkovitosti, upravnih zahtevah in človeških virih;

| (f) | izboljšanje povezav do najbolj ranljivih in izoliranih območij Unije, zlasti najbolj oddaljenih, otoških, odročnih in gorskih regij. |
| --- | --- |

(f)

izboljšanje povezav do najbolj ranljivih in izoliranih območij Unije, zlasti najbolj oddaljenih, otoških, odročnih in gorskih regij.

Člen 33

Nove tehnologije in inovacije

Da bi se celovito omrežje nenehno prilagajalo razvoju in uvajanju inovativnih tehnologij, je cilj zlasti:

| (a) | podpirati in spodbujati dekarbonizacijo prometa s prehodom na inovativne in trajnostne prometne tehnologije; |
| --- | --- |

(a)

podpirati in spodbujati dekarbonizacijo prometa s prehodom na inovativne in trajnostne prometne tehnologije;

| (b) | omogočiti dekarbonizacijo vseh načinov prevoza s spodbujanjem energetske učinkovitosti, uvajati alternativne pogonske sisteme in sisteme za oskrbo z električno energijo ter zagotavljati ustrezno infrastrukturo. Takšna infrastruktura lahko obsega omrežja in druge zmogljivosti, potrebne za oskrbo z energijo, lahko upošteva vmesnik infrastruktura–vozilo in lahko vključuje telematske aplikacije; |
| --- | --- |

(b)

omogočiti dekarbonizacijo vseh načinov prevoza s spodbujanjem energetske učinkovitosti, uvajati alternativne pogonske sisteme in sisteme za oskrbo z električno energijo ter zagotavljati ustrezno infrastrukturo. Takšna infrastruktura lahko obsega omrežja in druge zmogljivosti, potrebne za oskrbo z energijo, lahko upošteva vmesnik infrastruktura–vozilo in lahko vključuje telematske aplikacije;

| (c) | izboljšati varnost in trajnost pri premikih potnikov in prevozu blaga; |
| --- | --- |

(c)

izboljšati varnost in trajnost pri premikih potnikov in prevozu blaga;

| (d) | izboljšati delovanje, upravljanje, dostopnost, interoperabilnost, multimodalnost in učinkovitost omrežja, vključno z izdajanjem multimodalnih vozovnic in usklajevanjem časovnih razporedov potovanj; |
| --- | --- |

(d)

izboljšati delovanje, upravljanje, dostopnost, interoperabilnost, multimodalnost in učinkovitost omrežja, vključno z izdajanjem multimodalnih vozovnic in usklajevanjem časovnih razporedov potovanj;

| (e) | spodbujati učinkovite načine za zagotavljanje dostopnih in razumljivih informacij vsem državljanom o medsebojnih povezavah, interoperabilnosti in multimodalnosti; |
| --- | --- |

(e)

spodbujati učinkovite načine za zagotavljanje dostopnih in razumljivih informacij vsem državljanom o medsebojnih povezavah, interoperabilnosti in multimodalnosti;

| (f) | spodbujati ukrepe za zmanjšanje zunanjih stroškov, kot so zastoji, okvare zdravja in vse vrste onesnaževanja, vključno s hrupom in emisijami; |
| --- | --- |

(f)

spodbujati ukrepe za zmanjšanje zunanjih stroškov, kot so zastoji, okvare zdravja in vse vrste onesnaževanja, vključno s hrupom in emisijami;

| (g) | na omrežjih uvesti tehnologije za varovanje in združljive standarde za identifikacijo; |
| --- | --- |

(g)

na omrežjih uvesti tehnologije za varovanje in združljive standarde za identifikacijo;

| (h) | izboljšati odpornost na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

(h)

izboljšati odpornost na podnebne spremembe;

| (i) | spodbujati napredek pri razvoju in uvajanju telematskih aplikacij znotraj načinov prevoza in med njimi. |
| --- | --- |

(i)

spodbujati napredek pri razvoju in uvajanju telematskih aplikacij znotraj načinov prevoza in med njimi.

Člen 34

Varnost in varovanje na infrastrukturi

Države članice si prizadevajo zagotoviti, da prometna infrastruktura zagotavlja varne in varovane premike potnikov in tovora.

Člen 35

Odpornost infrastrukture na podnebne spremembe in okoljske nesreče

Države članice pri načrtovanju infrastrukture ustrezno upoštevajo potrebo po izboljšanju odpornosti na podnebne spremembe in okoljske nesreče.

Člen 36

Varstvo okolja

Okoljska presoja načrtov in projektov se izvede v skladu s pravom Unije o okolju, vključno z direktivami 92/43/EGS, 2000/60/ES, 2001/42/ES, 2009/147/ES in 2011/92/EU.

Člen 37

Dostopnost za vse uporabnike

Prometna infrastruktura omogoča nemoteno mobilnost in dostopnost za vse uporabnike, zlasti starejše ljudi, osebe z zmanjšano mobilnostjo in invalidne potnike.

Načrtovanje in gradnja prometne infrastrukture sta skladna z ustreznimi zahtevami prava Unije.

POGLAVJE III

JEDRNO OMREŽJE

Člen 38

Opredelitev jedrnega omrežja

1.   Jedrno omrežje, kot je prikazano na zemljevidu v Prilogi I, sestavljajo tisti deli celovitega omrežja, ki so strateško najpomembnejši za doseganje ciljev politike vseevropskega prometnega omrežja, in odraža razvoj prometnih potreb in potrebo po multimodalnem prevozu. Jedrno omrežje zlasti prispeva k obvladovanju povečane mobilnosti in zagotavljanju visoke stopnje varnosti ter k prispevanju k razvoju nizkoogljičnega prometnega sistema.

2.   Jedrno omrežje je medsebojno povezano prek vozlišč in zagotavlja povezanost med državami članicami in s prometnimi infrastrukturnimi omrežji sosednjih držav.

3.   Brez poseganja v člen 1(4) ter člen 41(2) in (3) države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za razvoj jedrnega omrežja, da bi to do 31. decembra 2030 že izpolnjevalo določbe tega poglavja.

Komisija v skladu s členom 54 do 31. decembra 2023 oceni vzpostavljanje jedrnega omrežja.

Člen 39

Zahteve glede infrastrukture

1.   Za zagotovitev z viri gospodarne uporabe prometne infrastrukture tako za prevoz potnikov kot tovora ter zadostne zmogljivosti se pri upravljanju infrastrukture upoštevajo inovativne tehnologije, telematske aplikacije ter regulativni in upravni ukrepi.

2.   Infrastruktura jedrnega omrežja izpolnjuje vse zahteve iz poglavja II. Brez poseganja v odstavek 3 infrastruktura jedrnega omrežja izpolnjuje naslednje zahteve:

| (a) | infrastruktura za železniški promet:






  (i) | popolna elektrifikacija voznih prog in, če je to potrebno za obratovanje električnih vlakov, stranskih tirov; |
| --- | --- | --- |

(a)

infrastruktura za železniški promet:

(i)

popolna elektrifikacija voznih prog in, če je to potrebno za obratovanje električnih vlakov, stranskih tirov;

| (ii) | proge jedrnega omrežja za tovorni promet, kot je navedeno v Prilogi I: osna obremenitev vsaj 22,5 tone, hitrost proge 100 km/h in možnost, da po njej vozijo vlaki dolžine 740 m; |
| --- | --- |

(ii)

proge jedrnega omrežja za tovorni promet, kot je navedeno v Prilogi I: osna obremenitev vsaj 22,5 tone, hitrost proge 100 km/h in možnost, da po njej vozijo vlaki dolžine 740 m;

| (iii) | v celoti uveden ERTMS; |
| --- | --- |

(iii)

v celoti uveden ERTMS;

| (iv) | nazivna tirna širina za nove železniške proge: 1 435 mm, razen kadar je nova proga zgrajena kot razširitev omrežja, v katerem se tirna širina razlikuje od tirne širine glavnih železniških prog v Uniji in z njimi ni povezana. |
| --- | --- |

(iv)

nazivna tirna širina za nove železniške proge: 1 435 mm, razen kadar je nova proga zgrajena kot razširitev omrežja, v katerem se tirna širina razlikuje od tirne širine glavnih železniških prog v Uniji in z njimi ni povezana.

Izolirana omrežja so izvzeta iz zahtev (i) do (iii);

| (b) | infrastruktura za promet po celinskih plovnih poteh in pomorski promet:






  — | razpoložljivost alternativnih čistih goriv; |
| --- | --- | --- |

(b)

infrastruktura za promet po celinskih plovnih poteh in pomorski promet:

—

razpoložljivost alternativnih čistih goriv;

| (c) | infrastruktura za cestni promet:






  — | zahteve iz točk (a) in (b) člena 17(3); |
| --- | --- | --- |

(c)

infrastruktura za cestni promet:

—

zahteve iz točk (a) in (b) člena 17(3);

| — | gradnja počivališč na avtocestah približno na vsakih 100 km v skladu z potrebami družbe, trga in okolja, med drugim namenjenih zagotavljanju ustreznih parkirnih površin za gospodarske uporabnike cest, kjer je poskrbljeno za ustrezno stopnjo varnosti in varovanja; |
| --- | --- |

—

gradnja počivališč na avtocestah približno na vsakih 100 km v skladu z potrebami družbe, trga in okolja, med drugim namenjenih zagotavljanju ustreznih parkirnih površin za gospodarske uporabnike cest, kjer je poskrbljeno za ustrezno stopnjo varnosti in varovanja;

| — | razpoložljivost alternativnih čistih goriv; |
| --- | --- |

—

razpoložljivost alternativnih čistih goriv;

| (d) | infrastruktura za zračni promet:






  — | zmogljivosti za zagotavljanje alternativnih čistih goriv. |
| --- | --- | --- |

(d)

infrastruktura za zračni promet:

—

zmogljivosti za zagotavljanje alternativnih čistih goriv.

3.   Brez poseganja v Direktivo 2008/57/ES lahko Komisija na zahtevo države članice v zvezi z infrastrukturo za železniški promet v ustrezno utemeljenih primerih odobri izjeme glede dolžine vlaka, ERTMS, osne obremenitve, elektrifikacije in hitrosti proge.

Komisija lahko na zahtevo države članice v ustrezno utemeljenih primerih odobri izjeme od določb iz točk (a) in (b) člena 17(3) v zvezi z infrastrukturo za cestni promet, če je poskrbljeno za ustrezno stopnjo varnosti.

Ustrezno utemeljeni primeri iz tega odstavka vključujejo primere, v katerih z vidika socialno-ekonomskih stroškov in koristi ni mogoče upravičiti naložbe v infrastrukturo.

Člen 40

Razvoj jedrnega omrežja

Prometna infrastruktura, ki je vključena v jedrno omrežje, se razvija v skladu z ustreznimi določbami iz poglavja II.

Člen 41

Vozlišča jedrnega omrežja

1.   Vozlišča jedrnega omrežja so določena v Prilogi II in obsegajo:

| (a) | urbana vozlišča, vključno z njihovimi pristanišči in letališči; |
| --- | --- |

(a)

urbana vozlišča, vključno z njihovimi pristanišči in letališči;

| (b) | pomorska pristanišča in pristanišča na celinskih plovnih poteh; |
| --- | --- |

(b)

pomorska pristanišča in pristanišča na celinskih plovnih poteh;

| (c) | mejne prehode s sosednjimi državami; |
| --- | --- |

(c)

mejne prehode s sosednjimi državami;

| (d) | železniško-cestne terminale: |
| --- | --- |

(d)

železniško-cestne terminale:

| (e) | letališča za potniški in tovorni promet. |
| --- | --- |

(e)

letališča za potniški in tovorni promet.

2.   Pomorska pristanišča jedrnega omrežja iz dela 2 Priloge II se najpozneje do 31. decembra 2030 povežejo z infrastrukturo za železniški in cestni promet, po možnosti pa tudi z infrastrukturo za celinske plovne poti, vseevropskega prometnega omrežja, razen kadar zaradi fizičnih omejitev takšna povezava ne bo mogoča.

3.   Glavna letališča, navedena v delu 2 Priloge II, se najpozneje do 31. decembra 2050 povežejo z infrastrukturo za železniški in cestni promet vseevropskega prometnega omrežja, razen kadar zaradi fizičnih omejitev taka povezava ne bo mogoča. Ob upoštevanju možnih prometnih potreb se taka letališča, kadar bo to mogoče, povežejo z železniškim omrežjem za visoke hitrosti.

POGLAVJE IV

VZPOSTAVLJANJE JEDRNEGA OMREŽJA S KORIDORJI JEDRNEGA OMREŽJA

Člen 42

Instrument koridorjev jedrnega omrežja

1.   Koridorji jedrnega omrežja so instrument, ki omogoča lažje usklajeno vzpostavljanje jedrnega omrežja. Da bi bil multimodalni promet gospodaren z viri in bi z izboljšanim teritorialnim sodelovanjem prispeval h koheziji, so koridorji jedrnega omrežja usmerjeni v:

| (a) | povezovanje različnih načinov prevoza, |
| --- | --- |

(a)

povezovanje različnih načinov prevoza,

| (b) | interoperabilnost ter |
| --- | --- |

(b)

interoperabilnost ter

| (c) | usklajen razvoj infrastrukture, zlasti na čezmejnih odsekih in ozkih grlih. |
| --- | --- |

(c)

usklajen razvoj infrastrukture, zlasti na čezmejnih odsekih in ozkih grlih.

2.   Koridorji jedrnega omrežja državam članicam omogočajo doseči koordiniran in časovno usklajen pristop, kar zadeva infrastrukturne naložbe, s čimer zagotovijo čim učinkovitejše upravljanje zmogljivosti. Koridorji jedrnega omrežja podpirajo celovito uvedbo interoperabilnih sistemov za upravljanje prometa in po potrebi uporabo inovacij in novih tehnologij.

Člen 43

Opredelitev koridorjev jedrnega omrežja

1.   Po koridorjih jedrnega omrežja potekajo najpomembnejši prometni tokovi na dolge razdalje v jedrnem omrežju, namenjeni pa so zlasti izboljšanju čezmejnih povezav v Uniji.

2.   Koridorji jedrnega omrežja so multimodalni, vanje pa je mogoče vključiti vse načine prevoza, ki jih zajema ta uredba. Prečkajo vsaj dve meji in, če je mogoče, vključujejo vsaj tri načine prevoza, po potrebi tudi pomorske avtoceste.

Člen 44

Seznam koridorjev jedrnega omrežja

1.   Seznam koridorjev jedrnega omrežja je določen v delu I Priloge I k Uredbi (EU) št. 1316/2013. Države članice v skladu z določbami tega poglavja sodelujejo pri teh koridorjih jedrnega omrežja.

2.   Komisija objavi shematske informativne zemljevide jedrnega omrežja v obliki, ki je zlahka dostopna javnosti.

Člen 45

Usklajevanje koridorjev jedrnega omrežja

1.   Komisija zaradi lažjega usklajenega vzpostavljanja koridorjev jedrnega omrežja, ERTMS in pomorskih avtocest v dogovoru z zadevnimi državami članicami in po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom imenuje enega ali več evropskih koordinatorjev.

2.   Evropski koordinator se izbere zlasti ob upoštevanju njegovega poznavanja vprašanj, povezanih s prometom, financiranjem ter/ali socialno-ekonomsko in okoljsko presojo glavnih projektov ter ob upoštevanju njegovih izkušenj v zvezi z evropskimi institucijami.

3.   V sklepu o imenovanju evropskega koordinatorja Komisija določi način izvajanja nalog iz odstavka 5.

4.   Evropski koordinator deluje v imenu in za račun Komisije, ki zagotavlja potrebno administrativno pomoč. Evropski koordinator je odgovoren za posamezen koridor jedrnega omrežja, za vzpostavljanje ERTMS oziroma za vzpostavljanje pomorskih avtocest.

5.   Evropski koordinator:

| (a) | podpira usklajeno vzpostavljanje zadevnega koridorja jedrnega omrežja in zlasti pravočasno izvajanje delovnega načrta za ta koridor jedrnega omrežja; |
| --- | --- |

(a)

podpira usklajeno vzpostavljanje zadevnega koridorja jedrnega omrežja in zlasti pravočasno izvajanje delovnega načrta za ta koridor jedrnega omrežja;

| (b) | skupaj z državami članicami pripravi delovni načrt za koridor in spremlja njegovo izvajanje; |
| --- | --- |

(b)

skupaj z državami članicami pripravi delovni načrt za koridor in spremlja njegovo izvajanje;

| (c) | se posvetuje s forumom za koridor v zvezi z navedenim načrtom in njegovim izvajanjem; |
| --- | --- |

(c)

se posvetuje s forumom za koridor v zvezi z navedenim načrtom in njegovim izvajanjem;

| (d) | poroča državam članicam, Komisiji in po potrebi vsem drugim subjektom, ki neposredno sodelujejo pri razvoju koridorja jedrnega omrežja, o vseh nastalih težavah, zlasti kadar se pojavijo ovire pri razvoju koridorja, da bi pomagal najti ustrezne rešitve; |
| --- | --- |

(d)

poroča državam članicam, Komisiji in po potrebi vsem drugim subjektom, ki neposredno sodelujejo pri razvoju koridorja jedrnega omrežja, o vseh nastalih težavah, zlasti kadar se pojavijo ovire pri razvoju koridorja, da bi pomagal najti ustrezne rešitve;

| (e) | vsako leto pripravi poročilo o doseženem napredku pri vzpostavljanju koridorja jedrnega omrežja za Evropski parlament, Svet, Komisijo in zadevne države članice; |
| --- | --- |

(e)

vsako leto pripravi poročilo o doseženem napredku pri vzpostavljanju koridorja jedrnega omrežja za Evropski parlament, Svet, Komisijo in zadevne države članice;

| (f) | preuči potrebe na področju prometnih storitev, možnosti financiranja naložb ter korake, ki jih je treba opraviti, in pogoje, ki jih je treba izpolniti za dostop do takega financiranja, oblikuje pa tudi ustrezna priporočila. |
| --- | --- |

(f)

preuči potrebe na področju prometnih storitev, možnosti financiranja naložb ter korake, ki jih je treba opraviti, in pogoje, ki jih je treba izpolniti za dostop do takega financiranja, oblikuje pa tudi ustrezna priporočila.

6.   Evropski koordinator se lahko skupaj z zadevnimi državami članicami, regionalnimi in lokalnimi organi posvetuje s prevozniki, uporabniki prevozov in predstavniki civilne družbe o delovnem načrtu in njegovem izvajanju.

7.   Zadevne države članice sodelujejo z evropskim koordinatorjem in mu sporočajo potrebne informacije, da lahko opravlja naloge iz tega člena, vključno z informacijami o razvoju koridorjev v vseh ustreznih nacionalnih infrastrukturnih načrtih.

8.   Komisija lahko ne glede na pravo Unije in nacionalno pravo zaprosi evropskega koordinatorja za mnenje pri pregledu vlog za pridobitev sredstev Unije za koridorje jedrnega omrežja, ki so v njegovi pristojnosti, da se zagotovi usklajenost in napredek v vseh koridorjih.

9.   Če evropski koordinator svojega mandata ne uspe zaključiti zadovoljivo in v skladu z zahtevami iz tega člena, lahko Komisija v dogovoru z zadevnimi državami članicami kadar koli ukine njegov mandat. V skladu s postopkom iz odstavka 1 se lahko imenuje nadomestnega koordinatorja.

Člen 46

Upravljanje koridorjev jedrnega omrežja

1.   Za vsak koridor jedrnega omrežja ustreznemu evropskemu koordinatorju pri izvajanju nalog v zvezi z delovnim načrtom in njegovim izvajanjem pomagata sekretariat in posvetovalni forum (forum za koridor). Forum za koridor po dogovoru z ustreznimi državami članicami ustanovi in vodi evropski koordinator. Zadevne države članice se dogovorijo o članstvu foruma za koridor za svoj del koridorja jedrnega omrežja.

2.   Koordinator lahko po dogovoru z zadevnimi državami članicami ustanovi delovne skupine za koridor, ki jim predseduje in ki se osredotočajo na naslednja vprašanja:

| (a) | povezovanje različnih načinov prevoza, |
| --- | --- |

(a)

povezovanje različnih načinov prevoza,

| (b) | interoperabilnost, |
| --- | --- |

(b)

interoperabilnost,

| (c) | usklajen razvoj infrastrukture na čezmejnih odsekih. |
| --- | --- |

(c)

usklajen razvoj infrastrukture na čezmejnih odsekih.

Člen 47

Delovni načrt

1.   Vsak evropski koordinator do 22. decembra 2014 zadevnim državam članicam predloži delovni načrt z analizo razvoja koridorja. Ko zadevne države članice odobrijo delovni načrt, se ta predloži v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

Delovni načrt vključuje zlasti opis značilnosti, čezmejnih odsekov in ciljev koridorja jedrnega omrežja, pri čemer se uporabljajo cilji in prednostne naloge iz členov 4 in 10. Delovni načrt vključuje zlasti analizo:

| (a) | uvedbe interoperabilnih sistemov za upravljanje prometa; |
| --- | --- |

(a)

uvedbe interoperabilnih sistemov za upravljanje prometa;

| (b) | načrta odprave fizičnih, tehničnih, operativnih in upravnih ovir znotraj načinov prevoza in med njimi ter izboljšanja učinkovitega multimodalnega prometa in storitev; |
| --- | --- |

(b)

načrta odprave fizičnih, tehničnih, operativnih in upravnih ovir znotraj načinov prevoza in med njimi ter izboljšanja učinkovitega multimodalnega prometa in storitev;

| (c) | po potrebi ukrepov za izboljšanje upravne in tehnične zmogljivosti za snovanje, načrtovanje, oblikovanje, javno naročanje, izvajanje in spremljanje projektov skupnega interesa; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi ukrepov za izboljšanje upravne in tehnične zmogljivosti za snovanje, načrtovanje, oblikovanje, javno naročanje, izvajanje in spremljanje projektov skupnega interesa;

| (d) | možnih vplivov podnebnih sprememb na infrastrukturo in po potrebi predlaganih ukrepov za krepitev odpornosti na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

(d)

možnih vplivov podnebnih sprememb na infrastrukturo in po potrebi predlaganih ukrepov za krepitev odpornosti na podnebne spremembe;

| (e) | ukrepov, ki jih je treba sprejeti za ublažitev emisij toplogrednih plinov, hrupa in po potrebi drugih negativnih vplivov na okolje. |
| --- | --- |

(e)

ukrepov, ki jih je treba sprejeti za ublažitev emisij toplogrednih plinov, hrupa in po potrebi drugih negativnih vplivov na okolje.

V delovnem načrtu se navedejo podrobnosti o javnih posvetovanjih, ki podpirajo razvoj delovnega načrta in njegovo izvajanje.

Delovni načrt vključuje tudi analizo potrebnih naložb, vključno:

| — | s seznamom projektov za širitev, prenovo ali spremembo prometne infrastrukture iz člena 2(2) za vsak način prevoza, vključen v koridor jedrnega omrežja, |
| --- | --- |

—

s seznamom projektov za širitev, prenovo ali spremembo prometne infrastrukture iz člena 2(2) za vsak način prevoza, vključen v koridor jedrnega omrežja,

| — | z različnimi, v partnerstvu z zadevnimi državami članicami predvidenimi viri financiranja na mednarodni, nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter ravni Unije, ki vključujejo, kadar je mogoče, namenske sisteme navzkrižnega financiranja in zasebni kapital, skupaj z zneskom že prevzetih obveznosti in, če je primerno, navedbo prispevka Unije, predvidenega v finančnih programih Unije. |
| --- | --- |

—

z različnimi, v partnerstvu z zadevnimi državami članicami predvidenimi viri financiranja na mednarodni, nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter ravni Unije, ki vključujejo, kadar je mogoče, namenske sisteme navzkrižnega financiranja in zasebni kapital, skupaj z zneskom že prevzetih obveznosti in, če je primerno, navedbo prispevka Unije, predvidenega v finančnih programih Unije.

2.   Ob upoštevanju člena 1(4) in člena 54 ter po odobritvi s strani zadevnih držav članic lahko Komisija sprejme izvedbene akte za čezmejne in horizontalne razsežnosti delovnih načrtov za koridor jedrnega omrežja.

Po njihovem sprejetju Komisija navedene izvedbene akte prilagodi, potem ko to odobrijo zadevne države članice, da upošteva dosežen napredek, ugotovljene zamude ali posodobitve nacionalnih načrtov.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 52(2).

3.   Evropski koordinator pomaga državam članicam pri izvajanju delovnega načrta, zlasti glede:

| (a) | načrtovanja naložb, zadevnih stroškov in časovnega okvira izvajanja, ki naj bi bili potrebni za vzpostavitev koridorjev jedrnega omrežja; |
| --- | --- |

(a)

načrtovanja naložb, zadevnih stroškov in časovnega okvira izvajanja, ki naj bi bili potrebni za vzpostavitev koridorjev jedrnega omrežja;

| (b) | opredeljevanja ukrepov za spodbujanje uvajanja novih tehnologij pri upravljanju prometa in zmogljivosti ter po potrebi za zmanjšanje zunanjih stroškov, zlasti glede emisij toplogrednih plinov in hrupa. |
| --- | --- |

(b)

opredeljevanja ukrepov za spodbujanje uvajanja novih tehnologij pri upravljanju prometa in zmogljivosti ter po potrebi za zmanjšanje zunanjih stroškov, zlasti glede emisij toplogrednih plinov in hrupa.

Člen 48

Sodelovanje pri tovornih koridorjih

1.   Da se prepreči vsakršno podvajanje dejavnosti, zlasti pri oblikovanju delovnega načrta ali delovnih skupin, se zagotovi ustrezno usklajevanje med koridorji jedrnega omrežja in tovornimi koridorji, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 913/2010.

2.   Določbe tega poglavja ne posegajo v strukture upravljanja iz Uredbe (EU) št. 913/2010.

POGLAVJE V

SKUPNE DOLOČBE

Člen 49

Posodabljanje in poročanje

1.   Države članice redno, celovito in pregledno obveščajo Komisijo o doseženem napredku pri izvajanju projektov in naložbah, izvedenih za ta namen. To vključuje sporočanje letnih podatkov, po možnosti prek interaktivnega geografskega in tehničnega informacijskega sistema za vseevropsko prometno omrežje (TENtec). Ti vključujejo vse ustrezne podatke v zvezi s projekti skupnega interesa, ki prejemajo sredstva Unije.

Komisija poskrbi, da je TENtec javno in zlahka dostopen in da so v njem posodobljene informacije o projektih ter o obliki in zneskih, ki jih sofinancira Unija, ter o napredku pri posameznem projektu.

Komisija poskrbi, da v TENtec niso javno dostopni podatki, ki so poslovno zaupni ali pa bi lahko pomenili poseg v postopek javnega naročanja v državi članici ali neupravičen vpliv nanj.

Komisija poskrbi za razpoložljivost informacij o finančni pomoči, dodeljeni na podlagi drugega prava Unije, vključno s sredstvi iz Kohezijskega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj in programa Obzorje 2020 ter sredstvi v obliki posojil in finančnih instrumentov Evropske investicijske banke.

2.   Države članice Komisiji predložijo povzetke nacionalnih načrtov in programov, ki jih pripravljajo zaradi razvoja vseevropskega prometnega omrežja. Ko države članice sprejmejo nacionalne načrte in programe, jih pošljejo Komisiji v vednost.

3.   Komisija vsaki dve leti od 21. decembra 2013 objavi poročilo o napredku pri njenem izvajanju, ki se v vednost predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko–socialnemu odboru in Odboru regij. Poročilo zajema uporabo različnih oblik finančne pomoči iz odstavka 1 za različne načine prevoza in druge elemente jedrnih in celovitih omrežij v vsaki državi članici.

Poročilo vsebuje tudi analizo razvoja vseevropskega prometnega omrežja. Prav tako je v njem prikazano, kako Komisija usklajuje vse oblike finančne pomoči, v prid dosledni uporabi smernic v skladu z njihovimi cilji in prednostnimi nalogami.

4.   Ob upoštevanju drugega ostavka člena 172 PDEU se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 53 te uredbe v zvezi s prilagoditvijo prilog I in II zaradi upoštevanja morebitnih sprememb v zvezi s količinskimi mejnimi vrednostmi, določenih v členih 14, 20, 24 in 27 te uredbe. Pri prilagoditvi navedenih Prilog Komisija:

| (a) | v celovito omrežje vključi logistične platforme, tovorne terminale, železniško-cestne terminale, pristanišča na celinskih plovnih poteh, pomorska pristanišča in letališča, če se izkaže, da njihov povprečni obseg prometa v zadnjih dveh letih presega ustrezne mejne vrednosti; |
| --- | --- |

(a)

v celovito omrežje vključi logistične platforme, tovorne terminale, železniško-cestne terminale, pristanišča na celinskih plovnih poteh, pomorska pristanišča in letališča, če se izkaže, da njihov povprečni obseg prometa v zadnjih dveh letih presega ustrezne mejne vrednosti;

| (b) | iz celovitega omrežja izključi logistične platforme, tovorne terminale, železniško-cestne terminale, pristanišča na celinskih plovnih poteh, pomorska pristanišča in letališča, če se izkaže, da njihov povprečni obseg prometa v zadnjih šestih letih ne dosega ustreznih mejnih vrednosti; |
| --- | --- |

(b)

iz celovitega omrežja izključi logistične platforme, tovorne terminale, železniško-cestne terminale, pristanišča na celinskih plovnih poteh, pomorska pristanišča in letališča, če se izkaže, da njihov povprečni obseg prometa v zadnjih šestih letih ne dosega ustreznih mejnih vrednosti;

| (c) | omejeno prilagodi zemljevide za cestno in železniško infrastrukturo ter infrastrukturo za celinske plovne poti, tako da upošteva res le napredek pri izgradnji omrežja. Pri prilagajanju teh zemljevidov Komisija ne upošteva nobene prilagoditve tras, ki ni bila dovoljena v postopku odobritve ustreznega projekta. |
| --- | --- |

(c)

omejeno prilagodi zemljevide za cestno in železniško infrastrukturo ter infrastrukturo za celinske plovne poti, tako da upošteva res le napredek pri izgradnji omrežja. Pri prilagajanju teh zemljevidov Komisija ne upošteva nobene prilagoditve tras, ki ni bila dovoljena v postopku odobritve ustreznega projekta.

Prilagoditve v skladu s točkama (a) in (b) temeljijo na najnovejših razpoložljivih statističnih podatkih, ki jih objavi Eurostat, ali, če ti niso na voljo, podatkov nacionalnih statističnih uradov držav članic. Prilagoditve v skladu s točko (c) temeljijo na podatkih, ki jih v skladu z odstavkom 1 sporočijo zadevne države članice.

5.   Projekti skupnega interesa v zvezi z infrastrukturo, ki je z delegiranim aktom na novo vključena v vseevropsko prometno omrežje, so upravičeni za namene člena 7(5) od datuma začetka veljavnosti navedenih delegiranih aktov, sprejetih v skladu z odstavkom 4 tega člena.

Projekti skupnega interesa v zvezi z infrastrukturo, ki so bili izključeni iz vseevropskega prometnega omrežja, prenehajo biti upravičeni od datuma začetka veljavnosti delegiranih aktov, sprejetih v skladu z odstavkom 4 tega člena. Prenehanje upravičenosti ne vpliva na sklepe o financiranju ali donaciji, ki jih je Komisija sprejela pred navedenim datumom.

6.   Ob upoštevanju člena 172(2) PDEU se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 53 te uredbe v zvezi s prilagoditvijo Priloge III zaradi vključitve ali prilagoditve informativnih zemljevidov sosednjih držav na podlagi sporazumov na visoki ravni o prometnih infrastrukturnih omrežjih med Unijo in zadevnimi ustreznimi državami.

Člen 50

Sodelovanje z javnimi in zasebnimi zainteresiranimi stranmi

1.   Projekti skupnega interesa zadevajo vse neposredno vpletene zainteresirane strani. To so lahko subjekti, ki niso države članice in ki lahko vključujejo regionalne in lokalne organe, poslovodje in uporabnike infrastrukture ter industrijo in civilno družbo.

2.   V fazi načrtovanja in gradnje projektov se po potrebi spoštujejo nacionalni postopki v odnosu do regionalnih in lokalnih organov, pa tudi civilne družbe, na katere vpliva projekt v skupnem interesu. Komisija spodbuja izmenjavo dobre prakse na tem področju.

3.   Zainteresirane strani iz odstavka 1 lahko v okviru svojih pristojnosti poleg instrumenta za povezovanje Evrope in Kohezijskega sklada uporabljajo tudi druge posebne evropske programe, zlasti tiste v podporo regionalnemu razvoju, Evropsko teritorialno sodelovanje, Raziskave in inovacije ali program Okoljski in podnebni ukrepi. Te zainteresirane strani lahko pri tem pripomorejo k uresničevanju ciljev te uredbe in poleg tega zlasti:

| (a) | krepijo regionalno mobilnost in tako spodbujajo dostop do vseevropskega prometnega omrežja za vse regije Unije; |
| --- | --- |

(a)

krepijo regionalno mobilnost in tako spodbujajo dostop do vseevropskega prometnega omrežja za vse regije Unije;

| (b) | spodbujajo čezmejne projekte; |
| --- | --- |

(b)

spodbujajo čezmejne projekte;

| (c) | krepijo vključevanje urbanih vozlišč v vseevropsko prometno omrežje (vključno s spodbujanjem trajnostne mobilnosti v mestih); |
| --- | --- |

(c)

krepijo vključevanje urbanih vozlišč v vseevropsko prometno omrežje (vključno s spodbujanjem trajnostne mobilnosti v mestih);

| (d) | spodbujajo razvoj trajnostnih prometnih rešitev, npr. izboljšanje dostopnosti z javnim prevozom, telematskimi aplikacijami, intermodalnimi terminali/multimodalnimi prometnimi verigami, nizkoogljičnimi in drugimi inovativnimi prometnimi rešitvami, ter pripomorejo k izboljšanju stanja okolja; |
| --- | --- |

(d)

spodbujajo razvoj trajnostnih prometnih rešitev, npr. izboljšanje dostopnosti z javnim prevozom, telematskimi aplikacijami, intermodalnimi terminali/multimodalnimi prometnimi verigami, nizkoogljičnimi in drugimi inovativnimi prometnimi rešitvami, ter pripomorejo k izboljšanju stanja okolja;

| (e) | krepijo sodelovanje med različnimi zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

(e)

krepijo sodelovanje med različnimi zainteresiranimi stranmi.

Člen 51

Temeljna načela za oceno analize socialno-ekonomskih stroškov in koristi ter analize evropske dodane vrednosti

Komisija na podlagi ciljev iz člena 4 objavi temeljna načela, ki jih uporablja pri oceni analiz socialno-ekonomskih stroškov in koristi ter analize evropske dodane vrednosti za projekte skupnega interesa, ki se potegujejo za sredstva Unije.

Člen 52

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Če odbor ne da nobenega mnenja, Komisija ne sprejme osnutka izvedbenega akta in se uporabi tretji odstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 53

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 49(4) in (6) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 21. decembra 2013. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz člena 49(4) in (6) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati na dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 49(4) in (6), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 54

Pregled

1.   Komisija mora do 31. decembra 2023 po morebitnem posvetovanju z državami članicami in ob pomoči evropskih koordinatorjev opraviti pregled vzpostavljanja jedrnega omrežja, s katerim oceni:

| (a) | skladnost z določbami iz te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

skladnost z določbami iz te uredbe;

| (b) | napredek pri izvajanju te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

napredek pri izvajanju te uredbe;

| (c) | spremembe tokov potniškega in tovornega prometa; |
| --- | --- |

(c)

spremembe tokov potniškega in tovornega prometa;

| (d) | razvoj naložb v nacionalno prometno infrastrukturo; |
| --- | --- |

(d)

razvoj naložb v nacionalno prometno infrastrukturo;

| (e) | potrebo po spremembi te uredbe. |
| --- | --- |

(e)

potrebo po spremembi te uredbe.

V oceni med drugim preveri tudi vpliv razvoja prometnih vzorcev in ustreznega razvoja načrtov za naložbe v infrastrukturo.

Poleg tega izvedbe tega pregleda Komisija v sodelovanju z državami članicami oceni, ali naj se v jedrno omrežje vključijo novi odseki, kot npr. nekateri prejšnji čezmejni projekti, navedeni v Sklepu št. 661/2010/EU. Komisija po potrebi pripravi zakonodajni predlog.

2.   Komisija pri izvajanju tega pregleda oceni, ali bi jedrno omrežje, kot ga določa ta uredba, do leta 2030 že lahko izpolnjevalo zahteve iz poglavja III, pri čemer upošteva gospodarsko in proračunsko stanje v Uniji in posameznih državah članicah. Komisija po posvetovanju z državami članicami tudi presodi potrebo po spremembah jedrnega omrežja zaradi upoštevanja razvoja prometnih tokov in načrtovanja naložb na nacionalni ravni.

Komisija po potrebi lahko predloži predlog za spremembo te uredbe. Komisija lahko za ta predlog določi tudi datum izgradnje celovitega omrežja iz člena 9(2).

Člen 55

Enotni organ za stike

Države članice lahko zaradi olajšanja in usklajevanja postopka izdaje dovoljenj za projekte skupnega interesa, zlasti čezmejne projekte, imenujejo enotni organ za stike v skladu z upoštevnim pravnom Unije.

Člen 56

Zamuda pri izgradnji jedrnega omrežja

Ob velikih zamudah pri začetku ali zaključku del na jedrnem omrežju lahko Komisija zadevne države članice pozove, naj navedejo razloge za zamudo. Države članice te razloge sporočijo v treh mesecih. Na podlagi prejetega odgovora se Komisija posvetuje z zadevnimi državami članicami, da bi rešila težave, ki so povzročile zamudo.

Člen 57

Izjeme

Določbe v zvezi z železnicami in zlasti kakršnimi koli zahtevami za povezovanje letališč in pristanišč z železnicami se ne uporabljajo na Malti in Cipru, dokler na njunih ozemljih ni železniških sistemov.

Člen 58

Prehodne določbe

1.   Za sklepe o financiranju, ki so sprejeti na podlagi Uredbe (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (37), ki temeljijo na Sklepu št. 661/2010/EU in ki se izvajajo ob začetku veljavnosti te uredbe, še vedno velja različica Sklepa št. 661/2010/EU, ki je veljala na 20. decembra 2013.

2.   Sklici na "prednostne projekte" iz Priloge III k Sklepu št. 661/2010/EU se razumejo kot sklici na "jedrno omrežje", kot ga opredeljuje ta uredba.

Člen 59

Razveljavitev

Brez poseganja v člen 58 te uredbe in točko (d) člena 7(2) Uredbe EU št. 1316/2013 se Sklep št. 661/2010/EU razveljavi.

Člen 60

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 11. decembra 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  UL C 143, 22.5.2012, str. 130.

1

(2)  UL C 225, 22.7.2012, str. 150.

2

(3)  Odločba št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996 o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (UL L 228, 9.9.1996, str. 1).

3

(4)  Sklep št. 661/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (UL L 204, 5.8.2010, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2011 o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike (UL L 321, 5.12.2011, str. 1).

5

(6)  Sklep št. 661/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (UL L 204, 5.8.2010, str. 1).

6

(7)  Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 26, 28.1.2012, str. 1).

7

(8)  Uredba Komisije (EU) št. 454/2011 z dne 5. maja 2011 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom "telematske aplikacije za potniški promet" vseevropskega železniškega sistema (UL L 123, 12.5.2011, str. 11).

8

(9)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7)

9

(10)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

10

(11)  Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (UL L 197, 21.7.2001, str. 30).

11

(12)  Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

12

(13)  Uredba (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 276, 20.10.2010, str. 22).

13

(14)  Odločba Komisije 2009/561/ES z dne 22. julija 2009 o spremembi Odločbe 2006/679/ES o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (UL L 194, 25.7.2009, str. 60).

14

(15)  Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (Glej stran 129 tega Uradnega lista).

15

(16)  Uredba Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (UL L 210, 31.7.2006, str. 82).

16

(17)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

17

(18)  Direktiva 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih načinov prevoza (UL L 207, 6.8.2010, str. 1).

18

(19)  Uredba (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (uredba o interoperabilnosti) (UL L 96, 31.3.2004, str. 26).

19

(20)  Uredba Sveta (ES) št. 219/2007 z dne 27. februarja 2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) (UL L 64, 2.3.2007, str. 1).

20

(21)  Direktiva 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/75/EGS (UL L 208, 5.8.2002, str. 10).

21

(22)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES z dne 7. septembra 2005 o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (UL L 255, 30.9.2005, str. 152).

22

(23)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2010/65/EU z dne 20. oktobra 2010 o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih, in o razveljavitvi Direktive 2002/6/ES (UL L 283, 29.10.2010, str. 1).

23

(24)  Odločba Komisije 2006/679/ES z dne 28. marca 2006 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (UL L 284, 16.10.2006, str. 1).

24

(25)  Odločba Komisije 2006/860/ES z dne 7. novembra 2006 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti in spremembo Priloge A k Odločbi 2006/679/ES z dne 28. marca 2006 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom nadzor-vodenje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (UL L 342, 7.12.2006, str. 1).

25

(26)  Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (UL L 191, 18.7.2008, str. 1).

26

(27)  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

27

(28)  Direktiva 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (UL L 319, 29.11.2008, str. 59).

28

(29)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/54/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih varnostnih zahtevah za predore v vseevropskem cestnem omrežju (UL L 167, 30.4.2004, str. 39).

29

(30)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/52/ES z dne 29. aprila 2004 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov v Skupnosti (UL L 166, 30.4.2004, str. 124).

30

(31)  Odločba Komisije 2009/750/ES z dne 6. oktobra 2009 o opredelitvi evropskega elektronskega cestninjenja in zadevnih tehničnih elementov (UL L 268, 13.10.2009, str. 11).

31

(32)  Direktiva 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2000 o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora (UL L 332, 28.12.2000, str. 81).

32

(33)  Uredba (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2320/2002 (UL L 97, 9.4.2008, str. 72).

33

(34)  Uredba (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (UL L 96, 31.3.2004, str. 1).

34

(35)  Uredba (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (uredba o izvajanju služb) (UL L 96, 31.3.2004, str. 10).

35

(36)  Uredba (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru) (UL L 96, 31.3.2004, str. 20).

36

(37)  Uredba (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij (UL L 162, 22.6.2007, str. 1).

37

---

PRILOGA I

ZEMLJEVIDI CELOVITEGA IN JEDRNEGA OMREŽJA

Legenda

| Jedrno omrežje | Celovito omrežje | |
| --- | --- | --- |
| | | Celinske plovne poti / Dokončano |
| | | Celinske plovne poti / Potrebna nadgradnja |
| | | Celinske plovne poti / Načrtovano |
| | | Železnice za konvencionalne hitrosti / Dokončano |
| | | Železnice za konvencionalne hitrosti / Potrebna nadgradnja |
| | | Železnice za konvencionalne hitrosti / Načrtovano |
| | | Železnice za visoke hitrosti / Dokončano |
| | | Potrebna nadgradnja v železnice za visoke hitrosti |
| | | Železnice za visoke hitrosti / Načrtovano |
| | | Ceste / Dokončano |
| | | Ceste / Potrebna nadgradnja |
| | | Ceste / Načrtovano |
| | | Pristanišča, vključno z železniško-cestnimi terminali |
| | | Železniško-cestni terminali (RRT) |
| | | Letališča |

Jedrno omrežje

Celovito omrežje

Image

Celinske plovne poti / Dokončano

Image

Celinske plovne poti / Potrebna nadgradnja

Image

Celinske plovne poti / Načrtovano

Image

Image

Železnice za konvencionalne hitrosti / Dokončano

Image

Image

Železnice za konvencionalne hitrosti / Potrebna nadgradnja

Image

Image

Železnice za konvencionalne hitrosti / Načrtovano

Image

Image

Železnice za visoke hitrosti / Dokončano

Image

Image

Potrebna nadgradnja v železnice za visoke hitrosti

Image

Image

Železnice za visoke hitrosti / Načrtovano

Image

Image

Ceste / Dokončano

Image

Image

Ceste / Potrebna nadgradnja

Image

Image

Ceste / Načrtovano

Image

Image

Pristanišča, vključno z železniško-cestnimi terminali

Image

Image

Železniško-cestni terminali (RRT)

Image

Image

Letališča

| | Prikaz zemljevidov za države članice EU |
| --- | --- |
| |

Image

Prikaz zemljevidov za države članice EU

Image

| | 0.1. | Jedrno omrežje:
  Celinske plovne poti in pristanišča

  Države članice EU |
| --- | --- | --- |

Image

0.1.

Jedrno omrežje:

Celinske plovne poti in pristanišča

Države članice EU

UE

Image

Image

| | 0.2. | Jedrno omrežje:
  Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT)

  Države članice EU |
| --- | --- | --- |

Image

0.2.

Jedrno omrežje:

Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT)

Države članice EU

UE

Image

Image

| | 0.3. | Jedrno omrežje:
  Železnice (potniški promet) in letališča

  Države članice EU |
| --- | --- | --- |

Image

0.3.

Jedrno omrežje:

Železnice (potniški promet) in letališča

Države članice EU

UE

Image

Image

| | 0.4. | Jedrno omrežje:
  Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča

  Države članice EU |
| --- | --- | --- |

Image

0.4.

Jedrno omrežje:

Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča

Države članice EU

UE

Image

Image

| | 1.1. | Celovito in jedrno omrežje:
  Celinske plovne poti in pristanišča |
| --- | --- | --- |

Image

1.1.

Celovito in jedrno omrežje:

Celinske plovne poti in pristanišča

Image

1

Image

Image

| | 1.2. | Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali(RRT
  Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT) |
| --- | --- | --- |

Image

1.2.

Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali(RRT

Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT)

Image

1

Image

Image

| | 1.3. | Celovito omrežje: Železnice in letališča
  Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča |
| --- | --- | --- |

Image

1.3.

Celovito omrežje: Železnice in letališča

Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča

Image

1

Image

Image

| | 1.4. | Celovito in jedrno omrežje:
  Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča |
| --- | --- | --- |

Image

1.4.

Celovito in jedrno omrežje:

Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča

Image

1

Image

Image

| | 2.1. | Celovito in jedrno omrežje:
  Celinske plovne poti in pristanišča |
| --- | --- | --- |

Image

2.1.

Celovito in jedrno omrežje:

Celinske plovne poti in pristanišča

Image

2

Image

Image

| | 2.2. | Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali(RRT
  Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT) |
| --- | --- | --- |

Image

2.2.

Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali(RRT

Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT)

Image

2

Image

Image

| | 2.3. | Celovito omrežje: Železnice in letališča
  Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča |
| --- | --- | --- |

Image

2.3.

Celovito omrežje: Železnice in letališča

Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča

Image

2

Image

Image

| | 2.4. | Celovito in jedrno omrežje:
  Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča |
| --- | --- | --- |

Image

2.4.

Celovito in jedrno omrežje:

Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča

Image

2

Image

Image

| | 3.1. | Celovito in jedrno omrežje:
  Celinske plovne poti in pristanišča |
| --- | --- | --- |

Image

3.1.

Celovito in jedrno omrežje:

Celinske plovne poti in pristanišča

Image

3

Image

Image

| | 3.2. | Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali(RRT
  Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT) |
| --- | --- | --- |

Image

3.2.

Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali(RRT

Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT)

Image

3

Image

Image

| | 3.3. | Celovito omrežje: Železnice in letališča
  Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča |
| --- | --- | --- |

Image

3.3.

Celovito omrežje: Železnice in letališča

Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča

Image

3

Image

Image

| | 3.4. | Celovito in jedrno omrežje:
  Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča |
| --- | --- | --- |

Image

3.4.

Celovito in jedrno omrežje:

Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča

Image

3

Image

Image

| | 4.1. | Celovito in jedrno omrežje:
  Celinske plovne poti in pristanišča |
| --- | --- | --- |

Image

4.1.

Celovito in jedrno omrežje:

Celinske plovne poti in pristanišča

Image

4

Image

Image

| | 4.2. | Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali(RRT
  Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT) |
| --- | --- | --- |

Image

4.2.

Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali(RRT

Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT)

Image

4

Image

Image

| | 4.3. | Celovito omrežje: Železnice in letališča
  Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča |
| --- | --- | --- |

Image

4.3.

Celovito omrežje: Železnice in letališča

Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča

Image

4

Image

Image

| | 4.4. | Celovito in jedrno omrežje:
  Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča |
| --- | --- | --- |

Image

4.4.

Celovito in jedrno omrežje:

Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča

Image

4

Image

Image

| | 5.1. | Celovito in jedrno omrežje:
  Celinske plovne poti in pristanišča |
| --- | --- | --- |

Image

5.1.

Celovito in jedrno omrežje:

Celinske plovne poti in pristanišča

Image

5

Image

Image

| | 5.2. | Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali(RRT
  Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT) |
| --- | --- | --- |

Image

5.2.

Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali(RRT

Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT)

Image

5

Image

Image

| | 5.3. | Celovito omrežje: Železnice in letališča
  Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča |
| --- | --- | --- |

Image

5.3.

Celovito omrežje: Železnice in letališča

Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča

Image

5

Image

Image

| | 5.4. | Celovito in jedrno omrežje:
  Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča |
| --- | --- | --- |

Image

5.4.

Celovito in jedrno omrežje:

Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča

Image

5

Image

Image

| | 6.1. | Celovito in jedrno omrežje:
  Celinske plovne poti in pristanišča |
| --- | --- | --- |

Image

6.1.

Celovito in jedrno omrežje:

Celinske plovne poti in pristanišča

Image

6

Image

Image

| | 6.2. | Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali(RRT
  Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT) |
| --- | --- | --- |

Image

6.2.

Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali(RRT

Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT)

Image

6

Image

Image

| | 6.3. | Celovito omrežje: Železnice in letališča
  Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča |
| --- | --- | --- |

Image

6.3.

Celovito omrežje: Železnice in letališča

Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča

Image

6

Image

Image

| | 6.4. | Celovito in jedrno omrežje:
  Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča |
| --- | --- | --- |

Image

6.4.

Celovito in jedrno omrežje:

Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča

Image

6

Image

Image

| | 7.1. | Celovito in jedrno omrežje:
  Celinske plovne poti in pristanišča |
| --- | --- | --- |

Image

7.1.

Celovito in jedrno omrežje:

Celinske plovne poti in pristanišča

Image

7

Image

Image

| | 7.2. | Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali(RRT
  Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT) |
| --- | --- | --- |

Image

7.2.

Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali(RRT

Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT)

Image

7

Image

Image

| | 7.3. | Celovito omrežje: Železnice in letališča
  Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča |
| --- | --- | --- |

Image

7.3.

Celovito omrežje: Železnice in letališča

Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča

Image

7

Image

Image

| | 7.4. | Celovito in jedrno omrežje:
  Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča |
| --- | --- | --- |

Image

7.4.

Celovito in jedrno omrežje:

Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča

Image

7

Image

Image

| | 8.1. | Celovito in jedrno omrežje:
  Celinske plovne poti in pristanišča |
| --- | --- | --- |

Image

8.1.

Celovito in jedrno omrežje:

Celinske plovne poti in pristanišča

Image

8

Image

Image

| | 8.2. | Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali(RRT
  Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT) |
| --- | --- | --- |

Image

8.2.

Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali(RRT

Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT)

Image

8

Image

Image

| | 8.3. | Celovito omrežje: Železnice in letališča
  Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča |
| --- | --- | --- |

Image

8.3.

Celovito omrežje: Železnice in letališča

Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča

Image

8

Image

Image

| | 8.4. | Celovito in jedrno omrežje:
  Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča |
| --- | --- | --- |

Image

8.4.

Celovito in jedrno omrežje:

Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča

Image

8

Image

Image

| | 9.1. | Celovito in jedrno omrežje:
  Celinske plovne poti in pristanišča |
| --- | --- | --- |

Image

9.1.

Celovito in jedrno omrežje:

Celinske plovne poti in pristanišča

Image

9

Image

Image

| | 9.2. | Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali(RRT
  Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT) |
| --- | --- | --- |

Image

9.2.

Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali(RRT

Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT)

Image

9

Image

Image

| | 9.3. | Celovito omrežje: Železnice in letališča
  Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča |
| --- | --- | --- |

Image

9.3.

Celovito omrežje: Železnice in letališča

Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča

Image

9

Image

Image

| | 9.4. | Celovito in jedrno omrežje:
  Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča |
| --- | --- | --- |

Image

9.4.

Celovito in jedrno omrežje:

Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča

Image

9

Image

Image

| | 10.1. | Celovito in jedrno omrežje:
  Celinske plovne poti in pristanišča |
| --- | --- | --- |

Image

10.1.

Celovito in jedrno omrežje:

Celinske plovne poti in pristanišča

Image

10

Image

Image

| | 10.2. | Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali(RRT
  Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT) |
| --- | --- | --- |

Image

10.2.

Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali(RRT

Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestniterminali (RRT)

Image

10

Image

Image

| | 10.3. | Celovito omrežje: Železnice in letališča
  Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča |
| --- | --- | --- |

Image

10.3.

Celovito omrežje: Železnice in letališča

Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča

Image

10

Image

Image

| | 10.4. | Celovito in jedrno omrežje:
  Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča |
| --- | --- | --- |

Image

10.4.

Celovito in jedrno omrežje:

Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča

Image

10

Image

Image

---

PRILOGA II

SEZNAM VOZLIŠČ JEDRNEGA IN CELOVITEGA OMREŽJA

1.   Vozlišča jedrnega omrežja

| | BELGIJA | Antwerpen |
| --- | --- | --- |

BELGIJA

Antwerpen

| | Bruxelles/Brussel |
| --- | --- |

Bruxelles/Brussel

| | BOLGARIJA
  Sofia |
| --- | --- |

BOLGARIJA

Sofia

| | ČEŠKA REPUBLIKA | Ostrava |
| --- | --- | --- |

ČEŠKA REPUBLIKA

Ostrava

| | Praha |
| --- | --- |

Praha

| | DANSKA | Aarhus |
| --- | --- | --- |

DANSKA

Aarhus

| | København |
| --- | --- |

København

| | NEMČIJA | Berlin |
| --- | --- | --- |

NEMČIJA

Berlin

| | Bielefeld |
| --- | --- |

Bielefeld

| | Bremen |
| --- | --- |

Bremen

| | Düsseldorf |
| --- | --- |

Düsseldorf

| | Frankfurt am Main |
| --- | --- |

Frankfurt am Main

| | Hamburg |
| --- | --- |

Hamburg

| | Hannover |
| --- | --- |

Hannover

| | Köln |
| --- | --- |

Köln

| | Leipzig |
| --- | --- |

Leipzig

| | Mannheim |
| --- | --- |

Mannheim

| | München |
| --- | --- |

München

| | Nürnberg |
| --- | --- |

Nürnberg

| | Stuttgart |
| --- | --- |

Stuttgart

| | ESTONIJA
  Tallinn |
| --- | --- |

ESTONIJA

Tallinn

| | IRSKA | Baile Átha Cliath/Dublin |
| --- | --- | --- |

IRSKA

Baile Átha Cliath/Dublin

| | Corcaigh/Cork |
| --- | --- |

Corcaigh/Cork

| | GRČIJA | Athína |
| --- | --- | --- |

GRČIJA

Athína

| | Heraklion |
| --- | --- |

Heraklion

| | Thessaloniki |
| --- | --- |

Thessaloniki

| | ŠPANIJA | Barcelona |
| --- | --- | --- |

ŠPANIJA

Barcelona

| | Bilbao |
| --- | --- |

Bilbao

| | Las Palmas de Gran Canaria/Santa Cruz de Tenerife |
| --- | --- |

Las Palmas de Gran Canaria/Santa Cruz de Tenerife

| | Madrid |
| --- | --- |

Madrid

| | Palma de Mallorca |
| --- | --- |

Palma de Mallorca

| | Sevilla |
| --- | --- |

Sevilla

| | Valencia |
| --- | --- |

Valencia

| | FRANCIJA | Bordeaux |
| --- | --- | --- |

FRANCIJA

Bordeaux

| | Lille |
| --- | --- |

Lille

| | Lyon |
| --- | --- |

Lyon

| | Marseille |
| --- | --- |

Marseille

| | Nice |
| --- | --- |

Nice

| | Paris |
| --- | --- |

Paris

| | Strasbourg |
| --- | --- |

Strasbourg

| | Toulouse |
| --- | --- |

Toulouse

| | HRVAŠKA
  Zagreb |
| --- | --- |

HRVAŠKA

Zagreb

| | ITALIJA | Bologna |
| --- | --- | --- |

ITALIJA

Bologna

| | Cagliari |
| --- | --- |

Cagliari

| | Genova |
| --- | --- |

Genova

| | Milano |
| --- | --- |

Milano

| | Napoli |
| --- | --- |

Napoli

| | Palermo |
| --- | --- |

Palermo

| | Roma |
| --- | --- |

Roma

| | Torino |
| --- | --- |

Torino

| | Venezia |
| --- | --- |

Venezia

| | CIPER
  Lefkosía |
| --- | --- |

CIPER

Lefkosía

| | LATVIJA
  Rīga |
| --- | --- |

LATVIJA

Rīga

| | LITVA
  Vilnius |
| --- | --- |

LITVA

Vilnius

| | LUKSEMBURG
  Luxembourg |
| --- | --- |

LUKSEMBURG

Luxembourg

| | MADŽARSKA
  Budapest |
| --- | --- |

MADŽARSKA

Budapest

| | MALTA
  Valletta |
| --- | --- |

MALTA

Valletta

| | NIZOZEMSKA | Amsterdam |
| --- | --- | --- |

NIZOZEMSKA

Amsterdam

| | Rotterdam |
| --- | --- |

Rotterdam

| | AVSTRIJA
  Wien |
| --- | --- |

AVSTRIJA

Wien

| | POLJSKA | Gdańsk |
| --- | --- | --- |

POLJSKA

Gdańsk

| | Katowice |
| --- | --- |

Katowice

| | Kraków |
| --- | --- |

Kraków

| | Łódź |
| --- | --- |

Łódź

| | Poznań |
| --- | --- |

Poznań

| | Szczecin |
| --- | --- |

Szczecin

| | Warszawa |
| --- | --- |

Warszawa

| | Wrocław |
| --- | --- |

Wrocław

| | PORTUGALSKA | Lisboa |
| --- | --- | --- |

PORTUGALSKA

Lisboa

| | Porto |
| --- | --- |

Porto

| | ROMUNIJA | București |
| --- | --- | --- |

ROMUNIJA

București

| | Timișoara |
| --- | --- |

Timișoara

| | SLOVENIJA
  Ljubljana |
| --- | --- |

SLOVENIJA

Ljubljana

| | SLOVAŠKA
  Bratislava |
| --- | --- |

SLOVAŠKA

Bratislava

| | FINSKA | Helsinki |
| --- | --- | --- |

FINSKA

Helsinki

| | Turku |
| --- | --- |

Turku

| | ŠVEDSKA | Göteborg |
| --- | --- | --- |

ŠVEDSKA

Göteborg

| | Malmö |
| --- | --- |

Malmö

| | Stockholm |
| --- | --- |

Stockholm

| | ZDRUŽENO KRALJSTVO | Birmingham |
| --- | --- | --- |

ZDRUŽENO KRALJSTVO

Birmingham

| | Bristol |
| --- | --- |

Bristol

| | Edinburgh |
| --- | --- |

Edinburgh

| | Glasgow |
| --- | --- |

Glasgow

| | Leeds |
| --- | --- |

Leeds

| | London |
| --- | --- |

London

| | Manchester |
| --- | --- |

Manchester

| | Portsmouth |
| --- | --- |

Portsmouth

| | Sheffield |
| --- | --- |

Sheffield

2.   Letališča, pomorska pristanišča, pristanišča na celinskih plovnih poteh in železniško–cestni terminali jedrnega in celovitega omrežja

Letališča, označena z *, so glavna letališča, za katera velja obveznost iz člena 41(3)

| DČ | NAZIV VOZLIŠČA | LETALIŠČE | POMORSKO PRISTANIŠČE | CELINSKO PRISTANIŠČE | RRT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Aalst | | | celovito | |
| Albertkanaal | | | jedrno | |
| Antwerpen | | jedrno | jedrno | jedrno |
| Athus | | | | celovito |
| Avelgem | | | celovito | |
| Bruxelles/Brussel | jedrno
  (National/Nationaal)* | | jedrno | |
| Charleroi | celovito | | celovito (Can. Charleroi.-Bruxelles),
  celovito (Sambre) | |
| Clabecq | | | celovito | |
| Gent | | jedrno | jedrno | |
| Grimbergen | | | | celovito |
| Kortrijk | | | jedrno (Bossuit) | |
| Liège | jedrno | | jedrno (Can.Albert),
  jedrno (Meuse) | |
| Mons | | | celovito (Centre/Borinage) | |
| Namur | | | jedrno (Meuse),
  celovito (Sambre) | |
| Oostende, Zeebrugge | celovito (Oostende) | jedrno (Oostende)
  jedrno (Zeebrugge) | | |
| Roeselare | | | celovito | |
| Tournai | | | celovito (Escaut) | |
| Willebroek | | | celovito | |
| BG | Burgas | celovito | jedrno | | |
| Dragoman | | | | celovito |
| Gorna Orjahovitsa | celovito | | | jedrno |
| Lom | | | celovito | |
| Orjahovo | | | celovito | |
| Plovdiv | celovito | | | jedrno |
| Ruse | | | jedrno | jedrno |
| Silistra | | | celovito | |
| Sofia | jedrno | | | jedrno |
| Svilengrad | | | | celovito |
| Svishtov | | | celovito | |
| Varna | celovito | celovito | | |
| Vidin | | | jedrno | |
| CZ | Brno | celovito | | | celovito |
| Děčín | | | jedrno | jedrno |
| Lovosice | | | celovito | celovito |
| Mělník | | | jedrno | jedrno |
| Ostrava | jedrno | | | jedrno |
| Pardubice | | | jedrno | jedrno |
| Plzeň | | | | jedrno |
| Praha | jedrno (Václav Havel)* | | jedrno (Praha Holešovice)
  celovito (Libeň)
  celovito (Radotín)
  celovito (Smíchov) | jedrno (Praha Uhříněves) |
| Přerov | | | | jedrno |
| Ústí nad Labem | | | celovito | celovito |
| DK | Aalborg | celovito | celovito | | |
| Aarhus | | jedrno | | jedrno |
| Billund | celovito | | | |
| Branden | | celovito | | |
| Ebeltoft | | celovito | | |
| Esbjerg | | celovito | | |
| Fredericia | | celovito | | |
| Frederikshavn | | celovito | | |
| Fur | | celovito | | |
| Gedser | | celovito | | |
| Helsingør | | celovito | | |
| Hirtshals | | celovito | | |
| Høje-Taastrup | | | | celovito |
| Kalundborg | | celovito | | |
| København | jedrno (Kastrup)* | jedrno | | jedrno |
| Køge | | celovito | | celovito |
| Nordby (Fanø) | | celovito | | |
| Odense | | celovito | | |
| Padborg | | | | celovito |
| Rødby | | celovito | | |
| Rønne | celovito | celovito | | |
| Sjællands Odde Ferry Port | | celovito | | |
| Spodsbjerg | | celovito | | |
| Tårs (Nakskov) | | celovito | | |
| Taulov | | | | jedrno |
| Vejle | | celovito | | |
| DE | Andernach | | | celovito | celovito |
| Aschaffenburg | | | celovito | celovito |
| Augsburg | | | | |
| Bendorf | | | celovito | |
| Bensersiel | | celovito | | |
| Bergkamen | | | celovito | |
| Berlin | jedrno (Berlin-Brandenburg Intl.)* | | jedrno | jedrno (Großbeeren) |
| Bonn | | | celovito | |
| Bottrop | | | celovito | |
| Brake | | celovito | celovito | |
| Brandenburg | | | celovito | |
| Braunschweig | | | jedrno | jedrno |
| Breisach | | | celovito | |
| Bremen, Bremerhaven | jedrno (Bremen) | jedrno (Bremen)
  jedrno (Bremerhaven) | jedrno (Bremen)
  jedrno (Bremerhaven) | jedrno (Bremen) |
| Brunsbüttel | | celovito | celovito | |
| Bülstringen | | | celovito | |
| Coelln-Neuessen | | | celovito | |
| Cuxhaven | | celovito | | celovito |
| Dormagen | | | celovito | |
| Dörpen | | | celovito | celovito |
| Dortmund | celovito | | jedrno | jedrno |
| Dresden | celovito | | | celovito |
| Duisburg | | | jedrno
  celovito (Homberg) | jedrno |
| Düsseldorf | jedrno* | | jedrno (Neuss) | |
| Emden | | celovito | celovito | |
| Emmelsum/Wesel | | | celovito | |
| Emmerich | | | celovito | celovito |
| Erfurt | celovito | | | |
| Essen | | | celovito | |
| Estorf | | | celovito | |
| Flörsheim | | | celovito | |
| Frankfurt am Main | jedrno* | | jedrno | jedrno |
| Gelsenkirchen | | | celovito | |
| Germersheim | | | celovito | celovito |
| Gernsheim | | | celovito | |
| Großkrotzenburg | | | celovito | |
| Hahn | celovito | | | |
| Haldensleben | | | celovito | celovito |
| Haltern am See | | | celovito | |
| Hamburg | jedrno* | jedrno | jedrno | jedrno |
| Hamm | | | jedrno | celovito (Bönen) |
| Hanau | | | celovito | |
| Hannover | jedrno | | jedrno | jedrno |
| Heilbronn | | | celovito | |
| Helgoland | | celovito | | |
| Heringsdorf | celovito | | | |
| Herne | | | celovito | celovito (Herne-Wanne) |
| Hof, Plauen | celovito | | | |
| Honau | | | celovito | |
| Ibbenbüren | | | celovito | |
| Karlsruhe | celovito (Karlsruhe Baden-Baden) | | jedrno | jedrno |
| Kassel | | | | Compr |
| Kehl | | | celovito | |
| Kelheim | | | celovito | |
| Kelsterbach | | | celovito | |
| Kiel | | celovito | | |
| Koblenz | | | jedrno | jedrno |
| Köln | jedrno (Köln-Bonn)* | | jedrno | jedrno |
| Köln-Neuessen | | | celovito | |
| Krefeld-Uerdingen | | | celovito | |
| Langeoog | | celovito | | |
| Leipzig, Halle | jedrno | | | jedrno (Schkopau) |
| Lengfurt-Wetterau | | | celovito | |
| Leverkusen | | | celovito | celovito |
| Lingen | | | celovito | |
| Lübeck | | jedrno | jedrno | jedrno |
| Lünen | | | celovito | |
| Magdeburg | | | jedrno | jedrno |
| Mainz | | | jedrno | jedrno |
| Mannheim, Ludwigshafen | | | Jedrno
  celovito (Ludwigshafen Mundenheim) | jedrno |
| Marl | | | celovito | |
| Mehrum | | | celovito | |
| Memmingen | celovito | | | celovito |
| Minden | | | celovito | celovito |
| München | jedrno* | | | jedrno (Riem) |
| Münster | Celovito
  (Münster/Osnabrück) | | celovito | |
| Norddeich | | celovito | | |
| Nordenham | | celovito | celovito | |
| Norderney | | celovito | | |
| Nürnberg | jedrno | | jedrno | jedrno |
| Oldenburg | | | celovito | |
| Orsoy | | | celovito | |
| Osnabrück | | | celovito | |
| Otterstadt | | | celovito | |
| Paderborn | celovito (Paderborn Lippstadt) | | | |
| Plochingen | | | celovito | |
| Puttgarden | | celovito | | |
| Rees | | | celovito | |
| Regensburg | | | jedrno | |
| Rheinberg | | | celovito | |
| Rostock | celovito | jedrno | | jedrno |
| Saarlouis-Dillingen | | | celovito | |
| Sassnitz | | celovito | | |
| Schwarzheide | | | | celovito |
| Singen | | | | celovito |
| Speyer | | | celovito | |
| Spyck | | | celovito | |
| Stade-Bützfleth/Brunshausen | | celovito | celovito | celovito |
| Stollhofen | | | celovito | |
| Stolzenau | | | celovito | |
| Straubing-Sand | | | celovito | |
| Stürzelberg | | | celovito | |
| Stuttgart | jedrno* | | jedrno | jedrno (Kornwestheim) |
| Trier | | | celovito | |
| Ulm | | | | celovito (Dornstadt) |
| Vahldorf | | | celovito | |
| Weeze | celovito | | | |
| Wesel | | | celovito | |
| Wesseling | | | celovito | |
| Westerland-Sylt | celovito | | | |
| Wiesbaden | | | celovito | |
| Wilhemshaven | | jedrno | | |
| Wismar | | celovito | | |
| Worms | | | celovito | celovito |
| Wörth am Rhein | | | celovito | celovito |
| EE | Heltermaa | | celovito | | |
| Kärdla | celovito | | | |
| Koidula | | | | celovito |
| Kuivastu | | celovito | | |
| Kuressaare | celovito | | | |
| Pärnu | celovito | celovito | | |
| Paldiski South Harbor | | celovito | | |
| Rohuküla | | celovito | | |
| Sillamäe | | celovito | | |
| Tallinn | jedrno | jedrno (Old City Harbour,
  Muuga Harbour,
  Paljassaare Harbour) | | |
| Tartu | celovito | | | |
| Virtsu | | celovito | | |
| IE | Carraig Fhiáin/Carrickfin | celovito (Dún na nGall/Donegal) | | | |
| Corcaigh/Cork | jedrno | jedrno | | |
| Baile Átha Cliath/Dublin | jedrno* | jedrno (G.D.A. port cluster) | | |
| Inis Mór/Inishmore | celovito | | | |
| Ciarraí/Kerry - An Fearann
  Fuar/Farranfore | celovito | | | |
| An Cnoc/Knock | celovito (Cúige Chonnacht/Connaught) | | | |
| Luimneach/Limerick | celovito (Sionainn/Shannon) | jedrno (Sionainn-Faing/Shannon-Foynes) | | |
| Ros Láir/Rosslare | | celovito (Europort) | | |
| Port Láirge/Waterford | celovito | celovito | | |
| EL | Alexandroupolis | celovito | | | celovito |
| Araxos | celovito | | | |
| Astipalaia | celovito | | | |
| Athína | jedrno* | jedrno (Piraeus) | | jedrno (Piraeus/Thriasso Pedio) |
| Chalkida | | celovito | | |
| Chania | celovito | celovito (Souda) | | |
| Chios | celovito | celovito | | |
| Elefsina | | celovito | | |
| Heraklion | jedrno | jedrno | | |
| Igoumenitsa | | jedrno | | |
| Ikaria | celovito | | | |
| Ioannina | celovito | | | |
| Kalamata | celovito | celovito | | |
| Kalymnos | celovito | | | |
| Karpathos | celovito | | | |
| Kassos | celovito | | | |
| Kastelorizo | celovito | | | |
| Kastoria | celovito | | | |
| Katakolo | | celovito | | |
| Kavala | celovito | celovito | | |
| Kefalonia | celovito | | | |
| Kerkyra | celovito | celovito | | |
| Kithira | celovito | | | |
| Kos | celovito | | | |
| Kozani | | | | celovito |
| Kyllini | | celovito | | |
| Lamia | | | | celovito |
| Lavrio (Sounio) | | celovito | | |
| Leros | celovito | | | |
| Limnos | celovito | | | |
| Milos | celovito | | | |
| Mykonos | celovito | celovito | | |
| Mytilini | celovito | celovito | | |
| Naxos | celovito | celovito | | |
| Nea Anchialos | celovito | | | |
| Paros | celovito | celovito | | |
| Patras | | jedrno | | jedrno |
| Preveza | celovito | | | |
| Rafina | | celovito | | |
| Rodos | celovito | celovito | | |
| Samos | celovito | | | |
| Santorini | celovito | celovito | | |
| Sitia | celovito | | | |
| Skiathos | celovito | celovito | | |
| Skiros | celovito | | | |
| Syros | celovito | celovito | | |
| Thessaloniki | jedrno (Makedonia) | jedrno | | jedrno |
| Volos | | celovito | | |
| Zakinthos | celovito | | | |
| ES | A Coruña | celovito | jedrno | | |
| Alcázar de San Juán | | | | jedrno |
| Algeciras | | jedrno (Bahía de Algeciras) | | |
| Alicante | jedrno | celovito | | |
| Almería | celovito | celovito | | |
| Antequera (Bobadilla) | | | | jedrno |
| Arrecife | celovito (Lanzarote) | celovito | | |
| Arrubal (Logroño) | | | | celovito |
| Avilés | celovito (Asturias) | celovito | | |
| Badajoz | celovito | | | celovito |
| Barcelona | jedrno* | jedrno | | jedrno |
| Bilbao | jedrno | jedrno | | jedrno |
| Burgos | celovito | | | |
| Cádiz | | celovito (Bahía de Cádiz) | | |
| Cala Sabina (Formentera) | | celovito | | |
| Carboneras | | celovito | | |
| Cartagena | | jedrno | | |
| Castellón | | celovito | | |
| Ceuta | | celovito | | |
| Córdoba | | | | jedrno |
| El Hierro | celovito | celovito (La Estaca) | | |
| El Penedés (El Vendrell) | | | | celovito |
| Ferrol | | celovito | | |
| Figueras | | | | celovito (El Far d'Emporda) |
| Fuerteventura | celovito | celovito (Puerto Rosario) | | |
| Gijón | | jedrno | | |
| Girona | celovito | | | |
| Granada | celovito | | | |
| Huelva | | jedrno | | |
| Huesca | | | | celovito (PLHUS) |
| Ibiza | celovito | celovito (Eivissa) | | |
| Jerez | celovito | | | |
| La Palma | celovito | Compr (Santa Cruz de La Palma) | | |
| Las Palmas | jedrno | jedrno | | |
| León | celovito | | | jedrno |
| Linares | | | | celovito |
| Madrid | jedrno (Barajas)* | | | jedrno (Norte y Sur) |
| Mahón (Menorca) | celovito | celovito | | |
| Málaga | jedrno | celovito | | |
| Melilla | celovito | celovito | | |
| Monforte de Lemos (Ourense) | | | | celovito |
| Motril | | celovito | | |
| Murcia | celovito (San Javier) | | | jedrno (ZAL) |
| Palma de Mallorca | jedrno* | jedrno | | |
| Pamplona | celovito | | | celovito (Noain) |
| Pasajes | | celovito | | |
| Reus | celovito | | | |
| Sagunto | | celovito | | |
| Salamanca | celovito | | | celovito |
| San Cibrao | | celovito | | |
| San Sebastián | celovito | | | celovito (Lezo) |
| San Sebastián de la Gomera | celovito | celovito | | |
| Santander | celovito | celovito | | celovito (Torrelavega) |
| Santiago de Compostela | celovito | | | |
| Sevilla | jedrno | jedrno | jedrno | |
| Tarragona | | jedrno | | |
| Tenerife | celovito (Norte: Los Rodeos)
  jedrno (Sur: Reina Sofía) | jedrno (Santa Cruz) | | |
| Toledo | | | | celovito |
| Tudela | | | | celovito |
| Valencia | jedrno | jedrno | | |
| Valladolid | celovito | | | jedrno |
| Vigo | celovito | celovito | | |
| Vitoria | celovito | | | |
| Zaragoza | celovito | | | jedrno |
| FR | Aiton-Bourgneuf | | | | celovito |
| Ajaccio | celovito | celovito | | |
| Avignon | | | | jedrno |
| Bastia | celovito | celovito | | |
| Bayonne | | celovito | | |
| Beauvais | celovito | | | |
| Biarritz | celovito | | | |
| Bordeaux | jedrno (Merignac) | jedrno | | jedrno |
| Boulogne | | celovito | | |
| Brest | celovito | celovito | | |
| Caen | celovito | celovito | | |
| Calais | | jedrno | | jedrno (Eurotunnel) |
| Cayenne | celovito | celovito | | |
| Chalon-sur-Saône | | | jedrno | |
| Chalons-sur-Marne | celovito (Paris-Vatry) | | | |
| Cherbourg | | celovito | | |
| Clermont-Ferrand | celovito | | | celovito |
| Dieppe | | celovito | | |
| Dijon | | | | jedrno |
| Dunkerque | | jedrno | jedrno | jedrno |
| Fort de France | celovito | celovito | | |
| Guadeloupe | | celovito | | |
| La Rochelle | celovito | celovito | | |
| Le Boulou | | | | celovito |
| Le Havre | | jedrno | jedrno | jedrno |
| Lille | jedrno (Lesquin) | | jedrno | jedrno (Dourges) |
| Limoges | celovito | | | |
| Lorient | | celovito | | |
| Lyon | jedrno (St.Exupéry)* | | jedrno | jedrno |
| Marquion (Cambrai) | | | celovito | |
| Marseille | jedrno (Provence) | jedrno (Marseille)
  jedrno (Fos-sur-Mer) | jedrno (Fos-sur-Mer) | jedrno (Miramas) |
| Mayotte | celovito | | | |
| Metz | | | jedrno | |
| Montpellier | celovito | | | |
| Mulhouse | celovito (Mulhouse-Bale) | | jedrno (Ottmarsheim) | |
| Nancy | | | celovito | |
| Nantes Saint-Nazaire | celovito (Nantes Atlantique) | jedrno | | |
| Nesle | | | celovito | |
| Nice | jedrno (Côte d'Azur)* | celovito | | |
| Nogent-sur-Seine | | | celovito | |
| Noyon | | | celovito | |
| Orléans | | | | celovito |
| Paris | jedrno (Charles de Gaulle)*
  jedrno (Orly)* | | jedrno | jedrno |
| Perpignan | | | | celovito |
| Point-à-Pitre | celovito | | | |
| Péronne | | | celovito | |
| Port Réunion | | celovito | | |
| Rennes | | | | celovito |
| Roscoff | | celovito | | |
| Rouen | | jedrno | jedrno | |
| Sète | | celovito | celovito | |
| Saint-Denis-Gillot | celovito | | | |
| Saint-Malo | | celovito | | |
| Strasbourg | celovito (Strasbourg Entzheim) | | jedrno | jedrno |
| Thionville | | | celovito | |
| Toulon | | celovito | | |
| Toulouse | jedrno (Blagnac) | | | jedrno |
| Valenciennes | | | celovito | |
| Villefranche-sur-Saône | | | celovito | |
| HR | Dubrovnik | celovito | celovito | | |
| Osijek | celovito | | celovito | |
| Ploče | | celovito | | |
| Pula | celovito | celovito | | |
| Rijeka | celovito | jedrno | | |
| Šibenik | | celovito | | |
| Sisak | | | celovito | |
| Slavonski Brod | | | jedrno | |
| Split | celovito | celovito | | |
| Vukovar | | | jedrno | |
| Zadar | celovito | celovito | | |
| Zagreb | jedrno | | | jedrno |
| IT | Alghero | celovito | | | |
| Ancona | celovito | jedrno | | jedrno (Iesi) |
| Augusta | | jedrno | | |
| Bari | celovito | jedrno | | jedrno |
| Bologna | jedrno | | | jedrno |
| Bolzano | celovito | | | |
| Brescia | celovito | | | celovito |
| Brindisi | celovito | celovito | | |
| Cagliari | jedrno | jedrno (PortoFoxi, Cagliari) | | |
| Carloforte | | celovito | | |
| Catania | celovito (Fontanarossa, Comiso emergency runway) | | | celovito |
| Cervignano | | | | jedrno |
| Chioggia | | celovito | celovito | |
| Civitavecchia | | celovito | | |
| Cremona | | | jedrno | |
| Firenze | celovito | | | jedrno (Prato) |
| Foggia | celovito | | | |
| Forlì | celovito | | | |
| Fiumicino | | celovito | | |
| Gaeta | | celovito | | |
| Gallarate | | | | celovito |
| Gela | | celovito | | |
| Genova | jedrno | jedrno | | jedrno (Vado) |
| Gioia Tauro | | jedrno | | |
| Golfo Aranci | | celovito | | |
| La Maddalena | | celovito | | |
| La Spezia | | jedrno | | |
| Lamezia Terme | celovito | | | |
| Lampedusa | celovito | | | |
| Livorno | | jedrno | | jedrno (Guasticce Collesalvetti) |
| Mantova | | | jedrno | celovito |
| Marina di Carrara | | celovito | | |
| Messina | | celovito | | |
| Milano | jedrno (Linate)*
  jedrno (Malpensa)*
  jedrno (Bergamo Orio al Serio) | | celovito | jedrno (Milano Smistamento) |
| Milazzo | | celovito | | |
| Monfalcone | | celovito | celovito | |
| Mortara | | | | celovito |
| Napoli | jedrno (Capodichino) | jedrno | | jedrno (Nola)
  jedrno (Marcianise-Maddaloni) |
| Novara | | | | jedrno |
| Olbia | celovito | celovito | | |
| Orte | | | | celovito |
| Padova | | | | jedrno |
| Palau | | celovito | | |
| Palermo | jedrno | jedrno (Palermo, Termini Imerese terminal) | | |
| Pantelleria | celovito | | | |
| Parma | | | | celovito (Bianconese di Fontevivo) |
| Pescara | celovito | | | celovito (Manoppello) |
| Piacenza | | | | celovito |
| Piombino | | celovito | | |
| Pisa | celovito | | | |
| Porto Levante | | celovito | celovito | |
| Porto Nogaro | | | celovito | |
| Porto Torres | | celovito | | |
| Portoferraio | | celovito | | |
| Portovesme | | celovito | | |
| Ravenna | | jedrno | jedrno | |
| Reggio Calabria | celovito | celovito | | |
| Rivalta Scrivia | | | | celovito |
| Roma | jedrno (Fiumicino)*
  celovito (Ciampino) | | | jedrno (Pomezia) |
| Rovigo | | | celovito | celovito |
| Salerno | | celovito | | |
| Savona - Vado | | celovito | | |
| Siracusa | | celovito | | |
| Taranto | | jedrno | | |
| Torino | jedrno | | | jedrno (Orbassano) |
| Trapani | celovito | celovito | | |
| Trento | | | | celovito |
| Treviso | celovito | | | |
| Trieste | celovito | jedrno | jedrno | |
| Venezia | jedrno | jedrno | jedrno | |
| Verona | celovito | | | jedrno |
| CY | Larnaka | jedrno | celovito | | |
| Lefkosia | | | | |
| Lemesos | | jedrno | | |
| Pafos | celovito | | | |
| LV | Daugavpils | celovito | | | |
| Liepāja | celovito | celovito | | |
| Rīga | jedrno (International)* | jedrno | | |
| Ventspils | celovito | jedrno | | |
| LT | Kaunas | celovito | | | jedrno |
| Klaipėda | | jedrno | | jedrno |
| Palanga | celovito | | | |
| Vilnius | jedrno | | | jedrno |
| LU | Luxembourg | jedrno | | jedrno (Mertert) | jedrno (Bettembourg) |
| HU | Baja | | | celovito | |
| Budapest | jedrno (Liszt Ferenc)* | | jedrno (Csepel) | jedrno (Soroksár) |
| Debrecen | celovito | | | |
| Dunaújváros | | | celovito | |
| Győr | | | celovito (Győr-Gönyű) | |
| Komárom | | | jedrno | |
| Miskolc | | | | celovito |
| Mohács | | | celovito | |
| Paks | | | celovito | |
| Sármellék | celovito | | | |
| Sopron | | | | celovito |
| Szeged | | | celovito | |
| Székesfehérvár | | | | celovito |
| Záhony | | | | celovito |
| MT | Cirkewwa | | celovito | | |
| Marsaxlokk | | jedrno | | |
| Mgarr | | celovito | | |
| Valletta | jedrno (Malta - Luqa) | jedrno | | |
| NL | Alblasserdam | | | celovito | |
| Almelo | | | jedrno | |
| Almere | | | celovito | |
| Alphen aan den Rijn | | | celovito | |
| Amsterdam | jedrno (Schiphol)* | jedrno | jedrno | jedrno |
| Arnhem | | | celovito | |
| Bergen op Zoom | | | jedrno | |
| Beverwijk | | celovito | | |
| Born | | | celovito | |
| Cuijk | | | celovito | |
| Delfzijl/Eemshaven | | celovito | | |
| Den Bosch | | | celovito | |
| Den Helder | | celovito | | |
| Deventer | | | jedrno | |
| Dordrecht | | celovito | celovito | |
| Eemshaven | | celovito | celovito | |
| Eindhoven | celovito | | | |
| Enschede | celovito | | celovito | |
| Geertruidenberg | | | celovito | |
| Gennep | | | celovito | |
| Gorinchem | | | celovito | |
| Gouda | | | celovito | |
| Grave | | | celovito | |
| Groningen | celovito | | celovito | |
| Harlingen | | celovito | | |
| Hengelo | | | jedrno | |
| Kampen | | | celovito | |
| Lelystad | | | celovito | |
| Lemsterland | | | celovito | |
| Lochem | | | celovito | |
| Maasbracht | | | celovito | |
| Maasdriel | | | celovito | |
| Maassluis | | | celovito | |
| Maastricht | celovito (Maastricht - Aachen) | | celovito | |
| Meppel | | | celovito | |
| Moerdijk | | jedrno | jedrno | |
| Nijmegen | | | jedrno | |
| Oosterhout | | | celovito | |
| Oss | | | celovito | |
| Reimerswaal | | | celovito | |
| Ridderkerk | | | celovito | |
| Roermond | | | celovito | |
| Rotterdam | jedrno | jedrno | jedrno | jedrno |
| Sneek | | | celovito | |
| Stein | | | celovito | |
| Terneuzen, Vlissingen | | jedrno (Terneuzen)
  jedrno (Vlissingen) | jedrno (Terneuzen)
  jedrno (Vlissingen) | |
| Tiel | | | celovito | |
| Tilburg | | | celovito | |
| Utrecht | | | jedrno | |
| Veghel | | | celovito | |
| Velsen/IJmuiden | | celovito | | |
| Venlo | | | celovito | celovito (Trade Port Noord Limburg) |
| Vlaardingen | | celovito | | |
| Wageningen | | | celovito | |
| Wanssum | | | celovito | |
| Zaandam | | | celovito | |
| Zaltbommel | | | celovito | |
| Zevenaar | | | celovito | |
| Zuidhorn | | | celovito | |
| Zwijndrecht | | | celovito | |
| Zwolle | | | celovito | |
| AT | Graz | celovito | | | jedrno (Werndorf) |
| Innsbruck | celovito | | | |
| Klagenfurt - Villach | celovito (Klagenfurt) | | | celovito (Villach-Fürnitz) |
| Krems | | | celovito | |
| Linz - Wels | celovito (Linz) | | jedrno (Enns),
  celovito (Linz) | jedrno (Wels) |
| Salzburg | celovito | | | celovito |
| Wien | jedrno (Schwechat)* | | jedrno | jedrno |
| Wolfurt | | | | celovito |
| Wörgl | | | | celovito |
| PL | Białystok | | | | celovito |
| Braniewo | | | | celovito |
| Bydgoszcz | celovito | | | celovito |
| Dorohusk / Okopy | | | | celovito |
| Ełk | | | | celovito |
| Gdánsk, Gdynia | jedrno (Gdńsk) | jedrno (Gdańsk)
  jedrno (Gdynia) | | jedrno |
| Katowice | jedrno (Pyrzowice) | | | jedrno (Slawków)
  celovito (Gliwice / Pyrzowice) |
| Kraków | jedrno | | | jedrno |
| Łódź | jedrno | | | jedrno (Łódz / Stryków) |
| Małaszewicze / Terespol | | | | celovito |
| Medyka / Żurawica | | | | celovito |
| Police | | celovito | celovito | |
| Poznań | jedrno | | | jedrno |
| Rzepin | | | | celovito |
| Rzeszów | celovito | | | |
| Szczecin, Świnoujście | jedrno (Szczecin) | jedrno (Szczecin)
  jedrno (Świnoujście) | jedrno (Szczecin)
  jedrno (Świnoujście) | jedrno (Szczecin)
  jedrno (Świnoujście) |
| Warszawa | jedrno* | | | jedrno |
| Wrocław | jedrno | | | jedrno |
| PT | Abrantes / Entroncamento | | | | celovito |
| Aveiro | | celovito | | |
| Bragança | celovito | | | |
| Caniçal | | celovito | | |
| Corvo | celovito | | | |
| Elvas | | | | celovito |
| Faro | celovito | | | celovito (Loulé) |
| Flores | celovito | | | |
| Funchal | celovito | celovito | | |
| Horta | celovito | celovito | | |
| Lajes das Flores | | celovito | | |
| Lajes (Terceira) | Celovito | | | |
| Lisboa | jedrno* | jedrno | | |
| Pico | Celovito | | | |
| Ponta Delgada | Celovito | celovito | | |
| Portimão | | celovito | | |
| Porto | jedrno (Sá Carneiro) | jedrno (Leixões) | jedrno | |
| Poceirão | | | | jedrno |
| Porto Santo | Celovito | celovito | | |
| Praia da Vitória | | celovito | | |
| Santa Maria | Celovito | | | |
| São Jorge | Celovito | | | |
| Setúbal | | celovito | | |
| Sines | | jedrno | | jedrno (Grândola) |
| Vila Real | celovito | | | |
| RO | Bacău | celovito | | | |
| Baia Mare | celovito | | | |
| Brăila | | celovito | celovito | |
| Brașov | | | | celovito |
| București | jedrno (Henri Coandă) | | celovito (1 Decembrie)
  celovito (Glina) | jedrno |
| Calafat | | | jedrno | |
| Călărași | | | celovito | |
| Cernavodă | | | jedrno | |
| Cluj-Napoca | celovito | | | celovito |
| Constanța | celovito | jedrno | jedrno | |
| Craiova | celovito | | | jedrno |
| Drobeta Turnu Severin | | | jedrno | |
| Galați | | jedrno | jedrno | |
| Giurgiu | | | jedrno | |
| Iași | celovito | | | |
| Medgidia | | | celovito | |
| Moldova Veche | | | celovito | |
| Oltenița | | | celovito | |
| Oradea | celovito | | | |
| Sibiu | celovito | | | |
| Suceava | celovito | | | celovito |
| Sulina | | celovito | celovito | |
| Timișoara | jedrno | | | jedrno |
| Tulcea | celovito | celovito | celovito | |
| Turda | | | | celovito |
| SI | Koper | | jedrno | | |
| Ljubljana | jedrno | | | jedrno |
| Maribor | celovito | | | celovito |
| Portorož | celovito | | | |
| SK | Bratislava | jedrno | | jedrno | jedrno |
| Komárno | | | jedrno | |
| Košice | celovito | | | celovito |
| Leopoldov-Šulekovo | | | | celovito |
| Poprad Tatry | celovito | | | |
| Žilina | | | | jedrno |
| FI | Eckerö | | celovito | | |
| Enontekiö | celovito | | | |
| Hanko | | celovito | | |
| Helsinki | jedrno (Vantaa)* | jedrno | | |
| Ivalo | celovito | | | |
| Joensuu | celovito | | | |
| Jyväskylä | celovito | | | |
| Kajaani | celovito | | | |
| Kaskinen | | celovito | | |
| Kemi | celovito (Kemi-Tornio) | celovito | | |
| Kilpilahti (Sköldvik) | | celovito | | |
| Kittilä | celovito | | | |
| Kokkola | | celovito | | |
| Kotka-Hamina | | jedrno (Hamina)
  jedrno (Kotka) | | |
| Kouvola | | | | jedrno |
| Kruunupyy | celovito | | | |
| Kuopio | celovito | | | |
| Kuusamo | celovito | | | |
| Lappeenranta | celovito | | | |
| Maarianhamina | celovito | celovito | | |
| Oulu | celovito | celovito | | |
| Pietarsaari | | celovito | | |
| Pori | celovito | celovito | | |
| Rauma | | celovito | | |
| Rautaruukki/Raahe | | celovito | | |
| Rovaniemi | celovito | | | |
| Savonlinna | celovito | | | |
| Tampere | celovito | | | celovito |
| Turku-Naantali | jedrno (Turku) | jedrno (Turku)
  jedrno (Naantali) | | |
| Vaasa | celovito | | | |
| SE | Ängelholm | celovito | | | |
| Älmhult | | | | celovito |
| Arvidsjaur | celovito | | | |
| Gällivare | celovito | | | |
| Gävle | | celovito | | |
| Göteborg | jedrno (Landvetter) | jedrno | jedrno | jedrno |
| Grisslehamn | | celovito | | |
| Hagfors | celovito | | | |
| Halmstad | | celovito | | |
| Helsingborg | | celovito | | |
| Hemavan | celovito | | | |
| Jönköping | celovito | | | celovito |
| Kalmar | celovito | | | |
| Kapellskär | | celovito | | |
| Karlshamn | | celovito | | |
| Karlskrona | | celovito | | |
| Kiruna | celovito | | | |
| Köping | | celovito | celovito | |
| Luleå | celovito | jedrno | | |
| Lycksele | celovito | | | |
| Malmö | jedrno (Sturup) | jedrno | | jedrno |
| Mora | celovito | | | |
| Norrköping | | celovito | | |
| Nyköping | celovito (Stockholm Skavsa) | | | |
| Oskarshamn | | celovito | | |
| Örebro | celovito | | | jedrno (Hallsberg) |
| Östersund | celovito | | | |
| Oxelösund | | celovito | | |
| Pajala | celovito | | | |
| Ronneby | celovito | | | |
| Skellefteå | celovito | | | |
| Stenungsund | | celovito | | |
| Stockholm | jedrno (Arlanda)*
  celovito (Bromma) | jedrno (Stockholm)
  celovito (Nynäshamn) | jedrno | jedrno |
| Strömstad | | celovito | | |
| Sundsvall | celovito | celovito | | |
| Sveg | celovito | | | |
| Trelleborg | | jedrno | | jedrno |
| Umeå | celovito | celovito | | |
| Rosersberg | | | | celovito |
| Varberg | | celovito | | |
| Västerås | | celovito | celovito | |
| Vilhelmina | celovito | | | |
| Visby | celovito | celovito | | |
| Ystad | | celovito | | |
| UK | Aberdeen | celovito | celovito | | |
| Barra | celovito | | | |
| Belfast | celovito (City)
  celovito (International) | jedrno | | |
| Benbecula | celovito | | | |
| Birmingham | jedrno* | | | jedrno |
| Bournemouth | celovito | | | |
| Bristol | jedrno | jedrno | | |
| Loch Ryan Ports | | celovito | | |
| Campbeltown | celovito | | | |
| Cardiff-Newport | celovito | jedrno (Cardiff)
  jedrno (Newport) | | |
| Corby | | | | celovito (Eurohub) |
| Cromarty Firth | | celovito | | |
| Daventry | | | | celovito (Intl. Rail Freight Terminal) |
| Dover/Folkestone | | jedrno | | |
| Durham | celovito | | | |
| Edinburgh | jedrno* | jedrno (Forth, Grangemouth, Rosyth and Leith) | | |
| Exeter | celovito | | | |
| Felixstowe-Harwich | | jedrno (Felixstowe)
  jedrno (Harwich) | | |
| Fishguard | | celovito | | |
| Glasgow | jedrno* | jedrno (Clydeport, King George V dock, Hunterston and Greenock) | | jedrno (Mossend/ Coatbridge) |
| Glensanda | | celovito | | |
| Goole | | celovito | | |
| Grimsby/Immingham | | jedrno (Grimsby and Immingham) | | |
| Heysham | | celovito | | |
| Holyhead | | celovito | | |
| Hull | | celovito | | |
| Inverness | celovito | | | |
| Ipswich | | celovito | | |
| Islay | celovito | | | |
| Kirkwall | celovito | | | |
| Larne | | celovito | | |
| Leeds | jedrno (Leeds/ Bradford) | | | jedrno (Leeds/ Wakefield RRT) |
| Liverpool | celovito | jedrno | | jedrno |
| London | jedrno (City)
  jedrno (Gatwick)*
  jedrno (Heathrow)*
  jedrno (Luton)*
  jedrno (Stansted)* | jedrno (London, London Gateway, Tilbury) | | |
| Londonderry | celovito | celovito | | |
| Manchester | jedrno* | celovito (Manchester and Port Salford) | | |
| Medway | | celovito (Thamesport, Sheerness) | | |
| Milford Haven | | jedrno | | |
| Newcastle | celovito | | | |
| Newquay | celovito | | | |
| Norwich | celovito | | | |
| Nottingham | jedrno (East Midlands) | | | |
| Orkney | | celovito | | |
| Plymouth | | celovito | | |
| Poole | | celovito | | |
| Port Salford | | celovito | | |
| Port Talbot | | celovito | | |
| Prestwick | celovito | | | |
| Ramsgate | celovito (Kent International) | celovito | | |
| River Hull and Humber | | celovito | | |
| Scilly Isles | celovito | | | |
| Scrabster | | celovito | | |
| Selby | | | | celovito |
| Sheffield | celovito (Doncaster - Sheffield) | | | jedrno (Doncaster RRT) |
| Shetland Islands | celovito | celovito (Sullom Voe) | | |
| Southampton, Portsmouth | celovito (Southampton) | jedrno (Southampton)
  celovito (Portsmouth) | | |
| Stornoway | celovito | celovito | | |
| Sullom Voe | | celovito | | |
| Sumburgh | celovito | | | |
| Teesport | | jedrno | | |
| Tiree | celovito | | | |
| Tyne | | celovito | | |
| Ullapool | | celovito | | |
| Warrenpoint | | celovito | | |
| Wick | celovito | | | |

DČ

NAZIV VOZLIŠČA

LETALIŠČE

POMORSKO PRISTANIŠČE

CELINSKO PRISTANIŠČE

RRT

BE

Aalst

celovito

Albertkanaal

jedrno

Antwerpen

jedrno

jedrno

jedrno

Athus

celovito

Avelgem

celovito

Bruxelles/Brussel

jedrno

(National/Nationaal)*

jedrno

Charleroi

celovito

celovito (Can. Charleroi.-Bruxelles),

celovito (Sambre)

Clabecq

celovito

Gent

jedrno

jedrno

Grimbergen

celovito

Kortrijk

jedrno (Bossuit)

Liège

jedrno

jedrno (Can.Albert),

jedrno (Meuse)

Mons

celovito (Centre/Borinage)

Namur

jedrno (Meuse),

celovito (Sambre)

Oostende, Zeebrugge

celovito (Oostende)

jedrno (Oostende)

jedrno (Zeebrugge)

Roeselare

celovito

Tournai

celovito (Escaut)

Willebroek

celovito

BG

Burgas

celovito

jedrno

Dragoman

celovito

Gorna Orjahovitsa

celovito

jedrno

Lom

celovito

Orjahovo

celovito

Plovdiv

celovito

jedrno

Ruse

jedrno

jedrno

Silistra

celovito

Sofia

jedrno

jedrno

Svilengrad

celovito

Svishtov

celovito

Varna

celovito

celovito

Vidin

jedrno

CZ

Brno

celovito

celovito

Děčín

jedrno

jedrno

Lovosice

celovito

celovito

Mělník

jedrno

jedrno

Ostrava

jedrno

jedrno

Pardubice

jedrno

jedrno

Plzeň

jedrno

Praha

jedrno (Václav Havel)*

jedrno (Praha Holešovice)

celovito (Libeň)

celovito (Radotín)

celovito (Smíchov)

jedrno (Praha Uhříněves)

Přerov

jedrno

Ústí nad Labem

celovito

celovito

DK

Aalborg

celovito

celovito

Aarhus

jedrno

jedrno

Billund

celovito

Branden

celovito

Ebeltoft

celovito

Esbjerg

celovito

Fredericia

celovito

Frederikshavn

celovito

Fur

celovito

Gedser

celovito

Helsingør

celovito

Hirtshals

celovito

Høje-Taastrup

celovito

Kalundborg

celovito

København

jedrno (Kastrup)*

jedrno

jedrno

Køge

celovito

celovito

Nordby (Fanø)

celovito

Odense

celovito

Padborg

celovito

Rødby

celovito

Rønne

celovito

celovito

Sjællands Odde Ferry Port

celovito

Spodsbjerg

celovito

Tårs (Nakskov)

celovito

Taulov

jedrno

Vejle

celovito

DE

Andernach

celovito

celovito

Aschaffenburg

celovito

celovito

Augsburg

Bendorf

celovito

Bensersiel

celovito

Bergkamen

celovito

Berlin

jedrno (Berlin-Brandenburg Intl.)*

jedrno

jedrno (Großbeeren)

Bonn

celovito

Bottrop

celovito

Brake

celovito

celovito

Brandenburg

celovito

Braunschweig

jedrno

jedrno

Breisach

celovito

Bremen, Bremerhaven

jedrno (Bremen)

jedrno (Bremen)

jedrno (Bremerhaven)

jedrno (Bremen)

jedrno (Bremerhaven)

jedrno (Bremen)

Brunsbüttel

celovito

celovito

Bülstringen

celovito

Coelln-Neuessen

celovito

Cuxhaven

celovito

celovito

Dormagen

celovito

Dörpen

celovito

celovito

Dortmund

celovito

jedrno

jedrno

Dresden

celovito

celovito

Duisburg

jedrno

celovito (Homberg)

jedrno

Düsseldorf

jedrno*

jedrno (Neuss)

Emden

celovito

celovito

Emmelsum/Wesel

celovito

Emmerich

celovito

celovito

Erfurt

celovito

Essen

celovito

Estorf

celovito

Flörsheim

celovito

Frankfurt am Main

jedrno*

jedrno

jedrno

Gelsenkirchen

celovito

Germersheim

celovito

celovito

Gernsheim

celovito

Großkrotzenburg

celovito

Hahn

celovito

Haldensleben

celovito

celovito

Haltern am See

celovito

Hamburg

jedrno*

jedrno

jedrno

jedrno

Hamm

jedrno

celovito (Bönen)

Hanau

celovito

Hannover

jedrno

jedrno

jedrno

Heilbronn

celovito

Helgoland

celovito

Heringsdorf

celovito

Herne

celovito

celovito (Herne-Wanne)

Hof, Plauen

celovito

Honau

celovito

Ibbenbüren

celovito

Karlsruhe

celovito (Karlsruhe Baden-Baden)

jedrno

jedrno

Kassel

Compr

Kehl

celovito

Kelheim

celovito

Kelsterbach

celovito

Kiel

celovito

Koblenz

jedrno

jedrno

Köln

jedrno (Köln-Bonn)*

jedrno

jedrno

Köln-Neuessen

celovito

Krefeld-Uerdingen

celovito

Langeoog

celovito

Leipzig, Halle

jedrno

jedrno (Schkopau)

Lengfurt-Wetterau

celovito

Leverkusen

celovito

celovito

Lingen

celovito

Lübeck

jedrno

jedrno

jedrno

Lünen

celovito

Magdeburg

jedrno

jedrno

Mainz

jedrno

jedrno

Mannheim, Ludwigshafen

Jedrno

celovito (Ludwigshafen Mundenheim)

jedrno

Marl

celovito

Mehrum

celovito

Memmingen

celovito

celovito

Minden

celovito

celovito

München

jedrno*

jedrno (Riem)

Münster

Celovito

(Münster/Osnabrück)

celovito

Norddeich

celovito

Nordenham

celovito

celovito

Norderney

celovito

Nürnberg

jedrno

jedrno

jedrno

Oldenburg

celovito

Orsoy

celovito

Osnabrück

celovito

Otterstadt

celovito

Paderborn

celovito (Paderborn Lippstadt)

Plochingen

celovito

Puttgarden

celovito

Rees

celovito

Regensburg

jedrno

Rheinberg

celovito

Rostock

celovito

jedrno

jedrno

Saarlouis-Dillingen

celovito

Sassnitz

celovito

Schwarzheide

celovito

Singen

celovito

Speyer

celovito

Spyck

celovito

Stade-Bützfleth/Brunshausen

celovito

celovito

celovito

Stollhofen

celovito

Stolzenau

celovito

Straubing-Sand

celovito

Stürzelberg

celovito

Stuttgart

jedrno*

jedrno

jedrno (Kornwestheim)

Trier

celovito

Ulm

celovito (Dornstadt)

Vahldorf

celovito

Weeze

celovito

Wesel

celovito

Wesseling

celovito

Westerland-Sylt

celovito

Wiesbaden

celovito

Wilhemshaven

jedrno

Wismar

celovito

Worms

celovito

celovito

Wörth am Rhein

celovito

celovito

EE

Heltermaa

celovito

Kärdla

celovito

Koidula

celovito

Kuivastu

celovito

Kuressaare

celovito

Pärnu

celovito

celovito

Paldiski South Harbor

celovito

Rohuküla

celovito

Sillamäe

celovito

Tallinn

jedrno

jedrno (Old City Harbour,

Muuga Harbour,

Paljassaare Harbour)

Tartu

celovito

Virtsu

celovito

IE

Carraig Fhiáin/Carrickfin

celovito (Dún na nGall/Donegal)

Corcaigh/Cork

jedrno

jedrno

Baile Átha Cliath/Dublin

jedrno*

jedrno (G.D.A. port cluster)

Inis Mór/Inishmore

celovito

Ciarraí/Kerry - An Fearann

Fuar/Farranfore

celovito

An Cnoc/Knock

celovito (Cúige Chonnacht/Connaught)

Luimneach/Limerick

celovito (Sionainn/Shannon)

jedrno (Sionainn-Faing/Shannon-Foynes)

Ros Láir/Rosslare

celovito (Europort)

Port Láirge/Waterford

celovito

celovito

EL

Alexandroupolis

celovito

celovito

Araxos

celovito

Astipalaia

celovito

Athína

jedrno*

jedrno (Piraeus)

jedrno (Piraeus/Thriasso Pedio)

Chalkida

celovito

Chania

celovito

celovito (Souda)

Chios

celovito

celovito

Elefsina

celovito

Heraklion

jedrno

jedrno

Igoumenitsa

jedrno

Ikaria

celovito

Ioannina

celovito

Kalamata

celovito

celovito

Kalymnos

celovito

Karpathos

celovito

Kassos

celovito

Kastelorizo

celovito

Kastoria

celovito

Katakolo

celovito

Kavala

celovito

celovito

Kefalonia

celovito

Kerkyra

celovito

celovito

Kithira

celovito

Kos

celovito

Kozani

celovito

Kyllini

celovito

Lamia

celovito

Lavrio (Sounio)

celovito

Leros

celovito

Limnos

celovito

Milos

celovito

Mykonos

celovito

celovito

Mytilini

celovito

celovito

Naxos

celovito

celovito

Nea Anchialos

celovito

Paros

celovito

celovito

Patras

jedrno

jedrno

Preveza

celovito

Rafina

celovito

Rodos

celovito

celovito

Samos

celovito

Santorini

celovito

celovito

Sitia

celovito

Skiathos

celovito

celovito

Skiros

celovito

Syros

celovito

celovito

Thessaloniki

jedrno (Makedonia)

jedrno

jedrno

Volos

celovito

Zakinthos

celovito

ES

A Coruña

celovito

jedrno

Alcázar de San Juán

jedrno

Algeciras

jedrno (Bahía de Algeciras)

Alicante

jedrno

celovito

Almería

celovito

celovito

Antequera (Bobadilla)

jedrno

Arrecife

celovito (Lanzarote)

celovito

Arrubal (Logroño)

celovito

Avilés

celovito (Asturias)

celovito

Badajoz

celovito

celovito

Barcelona

jedrno*

jedrno

jedrno

Bilbao

jedrno

jedrno

jedrno

Burgos

celovito

Cádiz

celovito (Bahía de Cádiz)

Cala Sabina (Formentera)

celovito

Carboneras

celovito

Cartagena

jedrno

Castellón

celovito

Ceuta

celovito

Córdoba

jedrno

El Hierro

celovito

celovito (La Estaca)

El Penedés (El Vendrell)

celovito

Ferrol

celovito

Figueras

celovito (El Far d'Emporda)

Fuerteventura

celovito

celovito (Puerto Rosario)

Gijón

jedrno

Girona

celovito

Granada

celovito

Huelva

jedrno

Huesca

celovito (PLHUS)

Ibiza

celovito

celovito (Eivissa)

Jerez

celovito

La Palma

celovito

Compr (Santa Cruz de La Palma)

Las Palmas

jedrno

jedrno

León

celovito

jedrno

Linares

celovito

Madrid

jedrno (Barajas)*

jedrno (Norte y Sur)

Mahón (Menorca)

celovito

celovito

Málaga

jedrno

celovito

Melilla

celovito

celovito

Monforte de Lemos (Ourense)

celovito

Motril

celovito

Murcia

celovito (San Javier)

jedrno (ZAL)

Palma de Mallorca

jedrno*

jedrno

Pamplona

celovito

celovito (Noain)

Pasajes

celovito

Reus

celovito

Sagunto

celovito

Salamanca

celovito

celovito

San Cibrao

celovito

San Sebastián

celovito

celovito (Lezo)

San Sebastián de la Gomera

celovito

celovito

Santander

celovito

celovito

celovito (Torrelavega)

Santiago de Compostela

celovito

Sevilla

jedrno

jedrno

jedrno

Tarragona

jedrno

Tenerife

celovito (Norte: Los Rodeos)

jedrno (Sur: Reina Sofía)

jedrno (Santa Cruz)

Toledo

celovito

Tudela

celovito

Valencia

jedrno

jedrno

Valladolid

celovito

jedrno

Vigo

celovito

celovito

Vitoria

celovito

Zaragoza

celovito

jedrno

FR

Aiton-Bourgneuf

celovito

Ajaccio

celovito

celovito

Avignon

jedrno

Bastia

celovito

celovito

Bayonne

celovito

Beauvais

celovito

Biarritz

celovito

Bordeaux

jedrno (Merignac)

jedrno

jedrno

Boulogne

celovito

Brest

celovito

celovito

Caen

celovito

celovito

Calais

jedrno

jedrno (Eurotunnel)

Cayenne

celovito

celovito

Chalon-sur-Saône

jedrno

Chalons-sur-Marne

celovito (Paris-Vatry)

Cherbourg

celovito

Clermont-Ferrand

celovito

celovito

Dieppe

celovito

Dijon

jedrno

Dunkerque

jedrno

jedrno

jedrno

Fort de France

celovito

celovito

Guadeloupe

celovito

La Rochelle

celovito

celovito

Le Boulou

celovito

Le Havre

jedrno

jedrno

jedrno

Lille

jedrno (Lesquin)

jedrno

jedrno (Dourges)

Limoges

celovito

Lorient

celovito

Lyon

jedrno (St.Exupéry)*

jedrno

jedrno

Marquion (Cambrai)

celovito

Marseille

jedrno (Provence)

jedrno (Marseille)

jedrno (Fos-sur-Mer)

jedrno (Fos-sur-Mer)

jedrno (Miramas)

Mayotte

celovito

Metz

jedrno

Montpellier

celovito

Mulhouse

celovito (Mulhouse-Bale)

jedrno (Ottmarsheim)

Nancy

celovito

Nantes Saint-Nazaire

celovito (Nantes Atlantique)

jedrno

Nesle

celovito

Nice

jedrno (Côte d'Azur)*

celovito

Nogent-sur-Seine

celovito

Noyon

celovito

Orléans

celovito

Paris

jedrno (Charles de Gaulle)*

jedrno (Orly)*

jedrno

jedrno

Perpignan

celovito

Point-à-Pitre

celovito

Péronne

celovito

Port Réunion

celovito

Rennes

celovito

Roscoff

celovito

Rouen

jedrno

jedrno

Sète

celovito

celovito

Saint-Denis-Gillot

celovito

Saint-Malo

celovito

Strasbourg

celovito (Strasbourg Entzheim)

jedrno

jedrno

Thionville

celovito

Toulon

celovito

Toulouse

jedrno (Blagnac)

jedrno

Valenciennes

celovito

Villefranche-sur-Saône

celovito

HR

Dubrovnik

celovito

celovito

Osijek

celovito

celovito

Ploče

celovito

Pula

celovito

celovito

Rijeka

celovito

jedrno

Šibenik

celovito

Sisak

celovito

Slavonski Brod

jedrno

Split

celovito

celovito

Vukovar

jedrno

Zadar

celovito

celovito

Zagreb

jedrno

jedrno

IT

Alghero

celovito

Ancona

celovito

jedrno

jedrno (Iesi)

Augusta

jedrno

Bari

celovito

jedrno

jedrno

Bologna

jedrno

jedrno

Bolzano

celovito

Brescia

celovito

celovito

Brindisi

celovito

celovito

Cagliari

jedrno

jedrno (PortoFoxi, Cagliari)

Carloforte

celovito

Catania

celovito (Fontanarossa, Comiso emergency runway)

celovito

Cervignano

jedrno

Chioggia

celovito

celovito

Civitavecchia

celovito

Cremona

jedrno

Firenze

celovito

jedrno (Prato)

Foggia

celovito

Forlì

celovito

Fiumicino

celovito

Gaeta

celovito

Gallarate

celovito

Gela

celovito

Genova

jedrno

jedrno

jedrno (Vado)

Gioia Tauro

jedrno

Golfo Aranci

celovito

La Maddalena

celovito

La Spezia

jedrno

Lamezia Terme

celovito

Lampedusa

celovito

Livorno

jedrno

jedrno (Guasticce Collesalvetti)

Mantova

jedrno

celovito

Marina di Carrara

celovito

Messina

celovito

Milano

jedrno (Linate)*

jedrno (Malpensa)*

jedrno (Bergamo Orio al Serio)

celovito

jedrno (Milano Smistamento)

Milazzo

celovito

Monfalcone

celovito

celovito

Mortara

celovito

Napoli

jedrno (Capodichino)

jedrno

jedrno (Nola)

jedrno (Marcianise-Maddaloni)

Novara

jedrno

Olbia

celovito

celovito

Orte

celovito

Padova

jedrno

Palau

celovito

Palermo

jedrno

jedrno (Palermo, Termini Imerese terminal)

Pantelleria

celovito

Parma

celovito (Bianconese di Fontevivo)

Pescara

celovito

celovito (Manoppello)

Piacenza

celovito

Piombino

celovito

Pisa

celovito

Porto Levante

celovito

celovito

Porto Nogaro

celovito

Porto Torres

celovito

Portoferraio

celovito

Portovesme

celovito

Ravenna

jedrno

jedrno

Reggio Calabria

celovito

celovito

Rivalta Scrivia

celovito

Roma

jedrno (Fiumicino)*

celovito (Ciampino)

jedrno (Pomezia)

Rovigo

celovito

celovito

Salerno

celovito

Savona - Vado

celovito

Siracusa

celovito

Taranto

jedrno

Torino

jedrno

jedrno (Orbassano)

Trapani

celovito

celovito

Trento

celovito

Treviso

celovito

Trieste

celovito

jedrno

jedrno

Venezia

jedrno

jedrno

jedrno

Verona

celovito

jedrno

CY

Larnaka

jedrno

celovito

Lefkosia

Lemesos

jedrno

Pafos

celovito

LV

Daugavpils

celovito

Liepāja

celovito

celovito

Rīga

jedrno (International)*

jedrno

Ventspils

celovito

jedrno

LT

Kaunas

celovito

jedrno

Klaipėda

jedrno

jedrno

Palanga

celovito

Vilnius

jedrno

jedrno

LU

Luxembourg

jedrno

jedrno (Mertert)

jedrno (Bettembourg)

HU

Baja

celovito

Budapest

jedrno (Liszt Ferenc)*

jedrno (Csepel)

jedrno (Soroksár)

Debrecen

celovito

Dunaújváros

celovito

Győr

celovito (Győr-Gönyű)

Komárom

jedrno

Miskolc

celovito

Mohács

celovito

Paks

celovito

Sármellék

celovito

Sopron

celovito

Szeged

celovito

Székesfehérvár

celovito

Záhony

celovito

MT

Cirkewwa

celovito

Marsaxlokk

jedrno

Mgarr

celovito

Valletta

jedrno (Malta - Luqa)

jedrno

NL

Alblasserdam

celovito

Almelo

jedrno

Almere

celovito

Alphen aan den Rijn

celovito

Amsterdam

jedrno (Schiphol)*

jedrno

jedrno

jedrno

Arnhem

celovito

Bergen op Zoom

jedrno

Beverwijk

celovito

Born

celovito

Cuijk

celovito

Delfzijl/Eemshaven

celovito

Den Bosch

celovito

Den Helder

celovito

Deventer

jedrno

Dordrecht

celovito

celovito

Eemshaven

celovito

celovito

Eindhoven

celovito

Enschede

celovito

celovito

Geertruidenberg

celovito

Gennep

celovito

Gorinchem

celovito

Gouda

celovito

Grave

celovito

Groningen

celovito

celovito

Harlingen

celovito

Hengelo

jedrno

Kampen

celovito

Lelystad

celovito

Lemsterland

celovito

Lochem

celovito

Maasbracht

celovito

Maasdriel

celovito

Maassluis

celovito

Maastricht

celovito (Maastricht - Aachen)

celovito

Meppel

celovito

Moerdijk

jedrno

jedrno

Nijmegen

jedrno

Oosterhout

celovito

Oss

celovito

Reimerswaal

celovito

Ridderkerk

celovito

Roermond

celovito

Rotterdam

jedrno

jedrno

jedrno

jedrno

Sneek

celovito

Stein

celovito

Terneuzen, Vlissingen

jedrno (Terneuzen)

jedrno (Vlissingen)

jedrno (Terneuzen)

jedrno (Vlissingen)

Tiel

celovito

Tilburg

celovito

Utrecht

jedrno

Veghel

celovito

Velsen/IJmuiden

celovito

Venlo

celovito

celovito (Trade Port Noord Limburg)

Vlaardingen

celovito

Wageningen

celovito

Wanssum

celovito

Zaandam

celovito

Zaltbommel

celovito

Zevenaar

celovito

Zuidhorn

celovito

Zwijndrecht

celovito

Zwolle

celovito

AT

Graz

celovito

jedrno (Werndorf)

Innsbruck

celovito

Klagenfurt - Villach

celovito (Klagenfurt)

celovito (Villach-Fürnitz)

Krems

celovito

Linz - Wels

celovito (Linz)

jedrno (Enns),

celovito (Linz)

jedrno (Wels)

Salzburg

celovito

celovito

Wien

jedrno (Schwechat)*

jedrno

jedrno

Wolfurt

celovito

Wörgl

celovito

PL

Białystok

celovito

Braniewo

celovito

Bydgoszcz

celovito

celovito

Dorohusk / Okopy

celovito

Ełk

celovito

Gdánsk, Gdynia

jedrno (Gdńsk)

jedrno (Gdańsk)

jedrno (Gdynia)

jedrno

Katowice

jedrno (Pyrzowice)

jedrno (Slawków)

celovito (Gliwice / Pyrzowice)

Kraków

jedrno

jedrno

Łódź

jedrno

jedrno (Łódz / Stryków)

Małaszewicze / Terespol

celovito

Medyka / Żurawica

celovito

Police

celovito

celovito

Poznań

jedrno

jedrno

Rzepin

celovito

Rzeszów

celovito

Szczecin, Świnoujście

jedrno (Szczecin)

jedrno (Szczecin)

jedrno (Świnoujście)

jedrno (Szczecin)

jedrno (Świnoujście)

jedrno (Szczecin)

jedrno (Świnoujście)

Warszawa

jedrno*

jedrno

Wrocław

jedrno

jedrno

PT

Abrantes / Entroncamento

celovito

Aveiro

celovito

Bragança

celovito

Caniçal

celovito

Corvo

celovito

Elvas

celovito

Faro

celovito

celovito (Loulé)

Flores

celovito

Funchal

celovito

celovito

Horta

celovito

celovito

Lajes das Flores

celovito

Lajes (Terceira)

Celovito

Lisboa

jedrno*

jedrno

Pico

Celovito

Ponta Delgada

Celovito

celovito

Portimão

celovito

Porto

jedrno (Sá Carneiro)

jedrno (Leixões)

jedrno

Poceirão

jedrno

Porto Santo

Celovito

celovito

Praia da Vitória

celovito

Santa Maria

Celovito

São Jorge

Celovito

Setúbal

celovito

Sines

jedrno

jedrno (Grândola)

Vila Real

celovito

RO

Bacău

celovito

Baia Mare

celovito

Brăila

celovito

celovito

Brașov

celovito

București

jedrno (Henri Coandă)

celovito (1 Decembrie)

celovito (Glina)

jedrno

Calafat

jedrno

Călărași

celovito

Cernavodă

jedrno

Cluj-Napoca

celovito

celovito

Constanța

celovito

jedrno

jedrno

Craiova

celovito

jedrno

Drobeta Turnu Severin

jedrno

Galați

jedrno

jedrno

Giurgiu

jedrno

Iași

celovito

Medgidia

celovito

Moldova Veche

celovito

Oltenița

celovito

Oradea

celovito

Sibiu

celovito

Suceava

celovito

celovito

Sulina

celovito

celovito

Timișoara

jedrno

jedrno

Tulcea

celovito

celovito

celovito

Turda

celovito

SI

Koper

jedrno

Ljubljana

jedrno

jedrno

Maribor

celovito

celovito

Portorož

celovito

SK

Bratislava

jedrno

jedrno

jedrno

Komárno

jedrno

Košice

celovito

celovito

Leopoldov-Šulekovo

celovito

Poprad Tatry

celovito

Žilina

jedrno

FI

Eckerö

celovito

Enontekiö

celovito

Hanko

celovito

Helsinki

jedrno (Vantaa)*

jedrno

Ivalo

celovito

Joensuu

celovito

Jyväskylä

celovito

Kajaani

celovito

Kaskinen

celovito

Kemi

celovito (Kemi-Tornio)

celovito

Kilpilahti (Sköldvik)

celovito

Kittilä

celovito

Kokkola

celovito

Kotka-Hamina

jedrno (Hamina)

jedrno (Kotka)

Kouvola

jedrno

Kruunupyy

celovito

Kuopio

celovito

Kuusamo

celovito

Lappeenranta

celovito

Maarianhamina

celovito

celovito

Oulu

celovito

celovito

Pietarsaari

celovito

Pori

celovito

celovito

Rauma

celovito

Rautaruukki/Raahe

celovito

Rovaniemi

celovito

Savonlinna

celovito

Tampere

celovito

celovito

Turku-Naantali

jedrno (Turku)

jedrno (Turku)

jedrno (Naantali)

Vaasa

celovito

SE

Ängelholm

celovito

Älmhult

celovito

Arvidsjaur

celovito

Gällivare

celovito

Gävle

celovito

Göteborg

jedrno (Landvetter)

jedrno

jedrno

jedrno

Grisslehamn

celovito

Hagfors

celovito

Halmstad

celovito

Helsingborg

celovito

Hemavan

celovito

Jönköping

celovito

celovito

Kalmar

celovito

Kapellskär

celovito

Karlshamn

celovito

Karlskrona

celovito

Kiruna

celovito

Köping

celovito

celovito

Luleå

celovito

jedrno

Lycksele

celovito

Malmö

jedrno (Sturup)

jedrno

jedrno

Mora

celovito

Norrköping

celovito

Nyköping

celovito (Stockholm Skavsa)

Oskarshamn

celovito

Örebro

celovito

jedrno (Hallsberg)

Östersund

celovito

Oxelösund

celovito

Pajala

celovito

Ronneby

celovito

Skellefteå

celovito

Stenungsund

celovito

Stockholm

jedrno (Arlanda)*

celovito (Bromma)

jedrno (Stockholm)

celovito (Nynäshamn)

jedrno

jedrno

Strömstad

celovito

Sundsvall

celovito

celovito

Sveg

celovito

Trelleborg

jedrno

jedrno

Umeå

celovito

celovito

Rosersberg

celovito

Varberg

celovito

Västerås

celovito

celovito

Vilhelmina

celovito

Visby

celovito

celovito

Ystad

celovito

UK

Aberdeen

celovito

celovito

Barra

celovito

Belfast

celovito (City)

celovito (International)

jedrno

Benbecula

celovito

Birmingham

jedrno*

jedrno

Bournemouth

celovito

Bristol

jedrno

jedrno

Loch Ryan Ports

celovito

Campbeltown

celovito

Cardiff-Newport

celovito

jedrno (Cardiff)

jedrno (Newport)

Corby

celovito (Eurohub)

Cromarty Firth

celovito

Daventry

celovito (Intl. Rail Freight Terminal)

Dover/Folkestone

jedrno

Durham

celovito

Edinburgh

jedrno*

jedrno (Forth, Grangemouth, Rosyth and Leith)

Exeter

celovito

Felixstowe-Harwich

jedrno (Felixstowe)

jedrno (Harwich)

Fishguard

celovito

Glasgow

jedrno*

jedrno (Clydeport, King George V dock, Hunterston and Greenock)

jedrno (Mossend/ Coatbridge)

Glensanda

celovito

Goole

celovito

Grimsby/Immingham

jedrno (Grimsby and Immingham)

Heysham

celovito

Holyhead

celovito

Hull

celovito

Inverness

celovito

Ipswich

celovito

Islay

celovito

Kirkwall

celovito

Larne

celovito

Leeds

jedrno (Leeds/ Bradford)

jedrno (Leeds/ Wakefield RRT)

Liverpool

celovito

jedrno

jedrno

London

jedrno (City)

jedrno (Gatwick)*

jedrno (Heathrow)*

jedrno (Luton)*

jedrno (Stansted)*

jedrno (London, London Gateway, Tilbury)

Londonderry

celovito

celovito

Manchester

jedrno*

celovito (Manchester and Port Salford)

Medway

celovito (Thamesport, Sheerness)

Milford Haven

jedrno

Newcastle

celovito

Newquay

celovito

Norwich

celovito

Nottingham

jedrno (East Midlands)

Orkney

celovito

Plymouth

celovito

Poole

celovito

Port Salford

celovito

Port Talbot

celovito

Prestwick

celovito

Ramsgate

celovito (Kent International)

celovito

River Hull and Humber

celovito

Scilly Isles

celovito

Scrabster

celovito

Selby

celovito

Sheffield

celovito (Doncaster - Sheffield)

jedrno (Doncaster RRT)

Shetland Islands

celovito

celovito (Sullom Voe)

Southampton, Portsmouth

celovito (Southampton)

jedrno (Southampton)

celovito (Portsmouth)

Stornoway

celovito

celovito

Sullom Voe

celovito

Sumburgh

celovito

Teesport

jedrno

Tiree

celovito

Tyne

celovito

Ullapool

celovito

Warrenpoint

celovito

Wick

celovito

3.   Mejni prehodi s sosednjimi državami v okviru jedrnega omrežja

| Država članica EU | Sosednja država | Mejni prehod (cestni) | Mejni prehod (železniški) |
| --- | --- | --- | --- |
| FINSKA | RUSIJA | Vaalimaa | Vainikkala |
| ESTONIJA | RUSIJA | Luhamaa | Koidula |
| LATVIJA | RUSIJA | Terehova | Zilupe |
| BELORUSIJA | Pāternieki | Indra |
| LITVA | RUSIJA | Kybartai | Kybartai |
| BELORUSIJA | Medininkai | Kena |
| POLJSKA | RUSIJA | Grzechotki | Braniewo |
| BELORUSIJA | Kukuryki | Terespol |
| UKRAJINA | Korczowa | Przemyśl |
| SLOVAŠKA | UKRAJINA | Vyšné Nemecké | Čierna nad Tisou |
| MADŽARSKA | UKRAJINA | Beregsurány | Záhony |
| SRBIJA | Röszke | Kelebia |
| HRVAŠKA | SRBIJA | Lipovac | Tovarnik |
| BOSNA IN HERCEGOVINA | Svilaj | Slavonski Šamac |
| ČRNA GORA | Karasovići | / |
| ROMUNIJA | UKRAJINA | Siret | Vicșany |
| MOLDAVIJA | Ungheni | Cristești Jijia |
| SRBIJA | Stamora Moravița | Stamora Moravița |
| BOLGARIJA | SRBIJA | Kalotina | Kalotina |
| NEKDANJA JUGOSLOVANSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA | Gueshevo | Gueshevo |
| TURČIJA | Svilengrad | Svilengrad |
| GRČIJA | ALBANIJA | Kakavia | Krystallopigi |
| NEKDANJA JUGOSLOVANSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA | Evzoni | Idomeni |
| TURČIJA | Kipi | Pythion |

Država članica EU

Sosednja država

Mejni prehod (cestni)

Mejni prehod (železniški)

FINSKA

RUSIJA

Vaalimaa

Vainikkala

ESTONIJA

RUSIJA

Luhamaa

Koidula

LATVIJA

RUSIJA

Terehova

Zilupe

BELORUSIJA

Pāternieki

Indra

LITVA

RUSIJA

Kybartai

Kybartai

BELORUSIJA

Medininkai

Kena

POLJSKA

RUSIJA

Grzechotki

Braniewo

BELORUSIJA

Kukuryki

Terespol

UKRAJINA

Korczowa

Przemyśl

SLOVAŠKA

UKRAJINA

Vyšné Nemecké

Čierna nad Tisou

MADŽARSKA

UKRAJINA

Beregsurány

Záhony

SRBIJA

Röszke

Kelebia

HRVAŠKA

SRBIJA

Lipovac

Tovarnik

BOSNA IN HERCEGOVINA

Svilaj

Slavonski Šamac

ČRNA GORA

Karasovići

/

ROMUNIJA

UKRAJINA

Siret

Vicșany

MOLDAVIJA

Ungheni

Cristești Jijia

SRBIJA

Stamora Moravița

Stamora Moravița

BOLGARIJA

SRBIJA

Kalotina

Kalotina

NEKDANJA JUGOSLOVANSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA

Gueshevo

Gueshevo

TURČIJA

Svilengrad

Svilengrad

GRČIJA

ALBANIJA

Kakavia

Krystallopigi

NEKDANJA JUGOSLOVANSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA

Evzoni

Idomeni

TURČIJA

Kipi

Pythion

---

PRILOGA III

INFORMATIVNI ZEMLJEVIDI VSEEVROPSKEGA PROMETNEGA OMREŽJA, RAZŠIRJENEGA V DOLOČENE TRETJE DRŽAVE

| | Prikaz zemljevidov za sosednje države |
| --- | --- |
| |

Image

Prikaz zemljevidov za sosednje države

Image

| | 11.1. | Informativna širitev v sosednje države
  Celovito in jedrno omrežje: Celinske plovne poti in pristanišča

  Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland |
| --- | --- | --- |

Image

11.1.

Informativna širitev v sosednje države

Celovito in jedrno omrežje: Celinske plovne poti in pristanišča

Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland

11

Image

Image

| | 11.2. | Informativna širitev v sosednje države
  Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali (RRT)
  Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestni terminali (RRT)

  Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland |
| --- | --- | --- |

Image

11.2.

Informativna širitev v sosednje države

Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali (RRT)

Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestni terminali (RRT)

Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland

11

Image

Image

| | 11.3. | Informativna širitev v sosednje države
  Celovito omrežje: Železnice in letališča
  Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča

  Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland |
| --- | --- | --- |

Image

11.3.

Informativna širitev v sosednje države

Celovito omrežje: Železnice in letališča

Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča

Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland

11

Image

Image

| | 11.4. | Informativna širitev v sosednje države
  Celovito in jedrno omrežje:
  Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča

  Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland |
| --- | --- | --- |

Image

11.4.

Informativna širitev v sosednje države

Celovito in jedrno omrežje:

Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča

Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland

11

Image

Image

| | 12.1. | Informativna širitev v sosednje države
  Celovito in jedrno omrežje: Celinske plovne poti in pristanišča

  Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein |
| --- | --- | --- |

Image

12.1.

Informativna širitev v sosednje države

Celovito in jedrno omrežje: Celinske plovne poti in pristanišča

Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein

12

Image

Image

| | 12.2. | Informativna širitev v sosednje države
  Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali (RRT)
  Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestni terminali (RRT)

  Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein |
| --- | --- | --- |

Image

12.2.

Informativna širitev v sosednje države

Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali (RRT)

Jedrno omrežje: Železnice (tovorni promet), pristanišča in železniško-cestni terminali (RRT)

Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein

12

Image

Image

| | 12.3. | Informativna širitev v sosednje države
  Celovito omrežje: Železnice in letališča
  Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča

  Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein |
| --- | --- | --- |

Image

12.3.

Informativna širitev v sosednje države

Celovito omrežje: Železnice in letališča

Jedrno omrežje: Železnice (potniški promet) in letališča

Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein

12

Image

Image

| | 12.4. | Informativna širitev v sosednje države
  Celovito in jedrno omrežje:
  Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča

  Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein |
| --- | --- | --- |

Image

12.4.

Informativna širitev v sosednje države

Celovito in jedrno omrežje:

Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča

Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein

12

Image

Image

| | 13.1. | Informativna širitev v sosednje države
  Celovito omrežje: Celinske plovne poti in pristanišča

  Regija Zahodnega Balkana |
| --- | --- | --- |

Image

13.1.

Informativna širitev v sosednje države

Celovito omrežje: Celinske plovne poti in pristanišča

Regija Zahodnega Balkana

13

Image

Image

| | 13.2. | Informativna širitev v sosednje države
  Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali (RRT)

  Regija Zahodnega Balkana |
| --- | --- | --- |

Image

13.2.

Informativna širitev v sosednje države

Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali (RRT)

Regija Zahodnega Balkana

13

Image

Image

| | 13.3. | Informativna širitev v sosednje države
  Celovito omrežje: Železnice in letališča

  Regija Zahodnega Balkana |
| --- | --- | --- |

Image

13.3.

Informativna širitev v sosednje države

Celovito omrežje: Železnice in letališča

Regija Zahodnega Balkana

13

Image

Image

| | 13.4. | Informativna širitev v sosednje države
  Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča

  Regija Zahodnega Balkana |
| --- | --- | --- |

Image

13.4.

Informativna širitev v sosednje države

Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča

Regija Zahodnega Balkana

13

Image

Image

| | 14.1. | Informativna širitev v sosednje države
  Celovito omrežje: Celinske plovne poti in pristanišča

  Türkiye |
| --- | --- | --- |

Image

14.1.

Informativna širitev v sosednje države

Celovito omrežje: Celinske plovne poti in pristanišča

Türkiye

14

Image

Image

| | 14.2. | Informativna širitev v sosednje države
  Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali (RRT)

  Türkiye |
| --- | --- | --- |

Image

14.2.

Informativna širitev v sosednje države

Celovito omrežje: Železnice, pristanišča in železniško-cestni terminali (RRT)

Türkiye

14

Image

Image

| | 14.3. | Informativna širitev v sosednje države
  Celovito omrežje: Železnice in letališča

  Türkiye |
| --- | --- | --- |

Image

14.3.

Informativna širitev v sosednje države

Celovito omrežje: Železnice in letališča

Türkiye

14

Image

Image

| | 14.4. | Informativna širitev v sosednje države
  Celovito omrežje: Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča

  Türkiye |
| --- | --- | --- |

Image

14.4.

Informativna širitev v sosednje države

Celovito omrežje: Ceste, pristanišča, železniško-cestni terminali (RRT) in letališča

Türkiye

14

Image

Image

---

Izjave Komisije

| 1. | „Komisija opozarja, da je odločitev o predložitvi projektov za financiranje v okviru instrumenta za povezovanje Evrope (IPE) posebna pravica držav članic. Na to pravico na noben način ne vplivajo okvirni odstotki za posebne cilje na področju prometa, navedeni v delu IV Priloge.“ |
| --- | --- |

1.

„Komisija opozarja, da je odločitev o predložitvi projektov za financiranje v okviru instrumenta za povezovanje Evrope (IPE) posebna pravica držav članic. Na to pravico na noben način ne vplivajo okvirni odstotki za posebne cilje na področju prometa, navedeni v delu IV Priloge.“

| 2. | „Komisija močno obžaluje vključitev člena 18 o uvedbi postopka pregleda iz člena 5 Uredbe (EU) št. 182/2011 za dodelitev finančne pomoči Unije projektom ali delom projektov, izbranih na vsakem razpisu za zbiranje predlogov na podlagi večletnih ali letnih delovnih programov iz člena 17 uredbe o instrumentu za povezovanje Evrope. Komisija opozarja, da tega postopka ni predlagala v nobenem sektorskem aktu večletnega finančnega okvira. S tem naj bi se poenostavili programi večletnega finančnega okvira za prejemnike finančnih sredstev EU. Z odobritvijo sklepov o nepovratnih sredstvih brez pregleda odbora bi se pospešil postopek, skrajšal čas za dodelitev nepovratnih sredstev za nosilce projektov ter preprečili nepotrebni upravni postopki in stroški. Poleg tega Komisija opozarja, da je sprejemanje sklepov o nepovratnih sredstvih del njene institucionalne pristojnosti, povezane z izvrševanjem proračuna, zato se ti ne bi smeli sprejemati s postopkom v odboru. Komisija tudi meni, da se zaradi posebne narave infrastrukturnih projektov v smislu učinka na ozemlje držav članic ta vključitev ne more uporabljati kot precedens za druge instrumente financiranja.“ |
| --- | --- |

2.

„Komisija močno obžaluje vključitev člena 18 o uvedbi postopka pregleda iz člena 5 Uredbe (EU) št. 182/2011 za dodelitev finančne pomoči Unije projektom ali delom projektov, izbranih na vsakem razpisu za zbiranje predlogov na podlagi večletnih ali letnih delovnih programov iz člena 17 uredbe o instrumentu za povezovanje Evrope. Komisija opozarja, da tega postopka ni predlagala v nobenem sektorskem aktu večletnega finančnega okvira. S tem naj bi se poenostavili programi večletnega finančnega okvira za prejemnike finančnih sredstev EU. Z odobritvijo sklepov o nepovratnih sredstvih brez pregleda odbora bi se pospešil postopek, skrajšal čas za dodelitev nepovratnih sredstev za nosilce projektov ter preprečili nepotrebni upravni postopki in stroški. Poleg tega Komisija opozarja, da je sprejemanje sklepov o nepovratnih sredstvih del njene institucionalne pristojnosti, povezane z izvrševanjem proračuna, zato se ti ne bi smeli sprejemati s postopkom v odboru. Komisija tudi meni, da se zaradi posebne narave infrastrukturnih projektov v smislu učinka na ozemlje držav članic ta vključitev ne more uporabljati kot precedens za druge instrumente financiranja.“

| 3. | „Komisija obžaluje, da so v člen 2(5) in člen 5(2) vključeni sklici na stroške izvajalske agencije, ki jo je Komisija pooblastila za izvajanje določenih delov instrumenta za povezovanje Evrope v okviru ukrepov za podporo programov. Komisija opozarja, da je v njeni pristojnosti, da se po predhodni analizi stroškov in koristi odloči ustanoviti izvajalsko agencijo, da bi nanjo prenesla določene naloge v zvezi z upravljanjem programa, v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003. Besedilo uredbe o IPE ne bi smelo vplivati na postopek izvedbe analize stroškov in koristi za prenos nalog na izvajalsko agencijo za izvajanje instrumenta za povezovanje Evrope. Komisija tudi meni, da se zaradi posebne narave infrastrukturnih projektov, ki jih upravlja Agencija, zgornja meja ne more uporabljati kot precedens za druge instrumente financiranja.“ |
| --- | --- |

3.

„Komisija obžaluje, da so v člen 2(5) in člen 5(2) vključeni sklici na stroške izvajalske agencije, ki jo je Komisija pooblastila za izvajanje določenih delov instrumenta za povezovanje Evrope v okviru ukrepov za podporo programov. Komisija opozarja, da je v njeni pristojnosti, da se po predhodni analizi stroškov in koristi odloči ustanoviti izvajalsko agencijo, da bi nanjo prenesla določene naloge v zvezi z upravljanjem programa, v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003. Besedilo uredbe o IPE ne bi smelo vplivati na postopek izvedbe analize stroškov in koristi za prenos nalog na izvajalsko agencijo za izvajanje instrumenta za povezovanje Evrope. Komisija tudi meni, da se zaradi posebne narave infrastrukturnih projektov, ki jih upravlja Agencija, zgornja meja ne more uporabljati kot precedens za druge instrumente financiranja.“

---

| 20.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 348/129 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 348/129

---

UREDBA (EU) št. 1316/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. decembra 2013

o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 172 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija za doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter spodbujanje ustvarjanja novih delovnih mest v skladu s cilji strategije Evropa 2020 potrebuje sodobno in zelo zmogljivo infrastrukturo, ki bo prispevala k povezovanju in združevanju Unije ter vseh njenih regij, v prometnem, telekomunikacijskem in energetskem sektorju. Te povezave bi morale prispevati k izboljšanju prostega pretoka oseb, blaga, kapitala in storitev. Vseevropska omrežja bi morala olajšati čezmejne povezave, spodbuditi večjo ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter prispevati h konkurenčnejšemu socialnemu tržnemu gospodarstvu in boju proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

(1)

Unija za doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter spodbujanje ustvarjanja novih delovnih mest v skladu s cilji strategije Evropa 2020 potrebuje sodobno in zelo zmogljivo infrastrukturo, ki bo prispevala k povezovanju in združevanju Unije ter vseh njenih regij, v prometnem, telekomunikacijskem in energetskem sektorju. Te povezave bi morale prispevati k izboljšanju prostega pretoka oseb, blaga, kapitala in storitev. Vseevropska omrežja bi morala olajšati čezmejne povezave, spodbuditi večjo ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter prispevati h konkurenčnejšemu socialnemu tržnemu gospodarstvu in boju proti podnebnim spremembam.

| (2) | Z vzpostavitvijo Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE), ki ga vzpostavlja ta uredba, naj bi spodbudili naložbe na področju vseevropskih omrežij in potencirali financiranje iz javnega in zasebnega sektorja, pri čemer bi se povečala pravna varnost in spoštovalo načelo tehnološke nevtralnosti. IPE bi moral omogočiti, da se v celoti izkoristijo sinergije med prometnim, telekomunikacijskim in energetskim sektorjem, kar bi povečalo učinkovitost ukrepanja Unije in omogočilo optimizacijo stroškov izvajanja. |
| --- | --- |

(2)

Z vzpostavitvijo Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE), ki ga vzpostavlja ta uredba, naj bi spodbudili naložbe na področju vseevropskih omrežij in potencirali financiranje iz javnega in zasebnega sektorja, pri čemer bi se povečala pravna varnost in spoštovalo načelo tehnološke nevtralnosti. IPE bi moral omogočiti, da se v celoti izkoristijo sinergije med prometnim, telekomunikacijskim in energetskim sektorjem, kar bi povečalo učinkovitost ukrepanja Unije in omogočilo optimizacijo stroškov izvajanja.

| (3) | Po ocenah Komisije bi bilo treba v vseevropska omrežja v prometnem, telekomunikacijskem in energetskem sektorju do leta 2020 vložiti sredstva v višini 970 milijard EUR. |
| --- | --- |

(3)

Po ocenah Komisije bi bilo treba v vseevropska omrežja v prometnem, telekomunikacijskem in energetskem sektorju do leta 2020 vložiti sredstva v višini 970 milijard EUR.

| (4) | Ta uredba za izvajanje IPE v obdobju od 2014 do 2020 določa finančna sredstva v višini 33 242 259 000 EUR v tekočih cenah, kar naj bi predstavljalo prednostni referenčni znesek za Evropski parlament in Svet v letnem proračunskem postopku v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 2. decembra 2013 o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4). |
| --- | --- |

(4)

Ta uredba za izvajanje IPE v obdobju od 2014 do 2020 določa finančna sredstva v višini 33 242 259 000 EUR v tekočih cenah, kar naj bi predstavljalo prednostni referenčni znesek za Evropski parlament in Svet v letnem proračunskem postopku v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 2. decembra 2013 o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4).

| (5) | Zaradi optimalne uporabe proračunskih sredstev, dodeljenih za IPE, bi Komisija po opravljeni vmesni oceni IPE morala imeti možnost, da predlaga prerazporeditev dodeljenih sredstev med prometnim, telekomunikacijskim in energetskim sektorjem. Za tak predlog bi se moral uporabljati letni proračunski postopek. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi optimalne uporabe proračunskih sredstev, dodeljenih za IPE, bi Komisija po opravljeni vmesni oceni IPE morala imeti možnost, da predlaga prerazporeditev dodeljenih sredstev med prometnim, telekomunikacijskim in energetskim sektorjem. Za tak predlog bi se moral uporabljati letni proračunski postopek.

| (6) | Znesek 11 305 500 000 EUR v tekočih cenah, prenesen iz Kohezijskega sklada, ustanovljenega z Uredbo (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5), bi se moral za prevzem proračunskih obveznosti za finančne instrumente v skladu s to uredbo uporabiti šele po 1. januarju 2017. |
| --- | --- |

(6)

Znesek 11 305 500 000 EUR v tekočih cenah, prenesen iz Kohezijskega sklada, ustanovljenega z Uredbo (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5), bi se moral za prevzem proračunskih obveznosti za finančne instrumente v skladu s to uredbo uporabiti šele po 1. januarju 2017.

| (7) | Vzpostavitev učinkovitih omrežij prometne in energetske infrastrukture je eden od 12 ključnih ukrepov, ki jih je opredelila Komisija v svojem Sporočilu z dne 13. aprila 2011 z naslovom "Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – 'Skupaj za novo rast'". |
| --- | --- |

(7)

Vzpostavitev učinkovitih omrežij prometne in energetske infrastrukture je eden od 12 ključnih ukrepov, ki jih je opredelila Komisija v svojem Sporočilu z dne 13. aprila 2011 z naslovom "Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – 'Skupaj za novo rast'".

| (8) | Komisija se je zavezala, da v programe porabe Unije vključi podnebne spremembe in vsaj 20 % proračuna Unije usmeri v cilje, povezane s podnebjem. Zagotoviti je treba, da se pri pripravi, oblikovanju ter izvajanju projektov skupnega interesa spodbujajo ublažitev podnebnih sprememb in prilagoditev nanje ter preprečevanje in obvladovanje tveganja. Infrastrukturne naložbe iz te uredbe bi ob upoštevanju posebnosti regij, prikrajšanih z vidika naravnih in demografskih danosti, zlasti najbolj oddaljenih in otoških regij, morale pomagati pri prispevanju k spodbujanju prehoda na nizkoogljično ter na na podnebne spremembe in naravne nesreče odporno gospodarstvo in družbo. IPE bi moral zlasti v prometnem in energetskem sektorju prispevati k doseganju srednje- in dolgoročnih ciljev Unije glede dekarbonizacije. |
| --- | --- |

(8)

Komisija se je zavezala, da v programe porabe Unije vključi podnebne spremembe in vsaj 20 % proračuna Unije usmeri v cilje, povezane s podnebjem. Zagotoviti je treba, da se pri pripravi, oblikovanju ter izvajanju projektov skupnega interesa spodbujajo ublažitev podnebnih sprememb in prilagoditev nanje ter preprečevanje in obvladovanje tveganja. Infrastrukturne naložbe iz te uredbe bi ob upoštevanju posebnosti regij, prikrajšanih z vidika naravnih in demografskih danosti, zlasti najbolj oddaljenih in otoških regij, morale pomagati pri prispevanju k spodbujanju prehoda na nizkoogljično ter na na podnebne spremembe in naravne nesreče odporno gospodarstvo in družbo. IPE bi moral zlasti v prometnem in energetskem sektorju prispevati k doseganju srednje- in dolgoročnih ciljev Unije glede dekarbonizacije.

| (9) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir (VFO) za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo (6) poudaril, da je treba zagotoviti hitro izvedbo Digitalne agende Unije ter nadaljevati prizadevanja za uresničitev cilja, da bo do leta 2020 vsem državljanom Unije, tudi v manj razvitih regijah, na voljo dostop do hitrega interneta. Evropski parlament je poudaril, da imajo naložbe v učinkovito prometno infrastrukturo ključno vlogo pri omogočanju, da bo Evropa ohranila svojo konkurenčnost in po krizi omogočila dolgoročno gospodarsko rast, ter da je vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) bistveno za zagotavljanje ustreznega delovanja notranjega trga in prinaša pomembno evropsko dodano vrednost. Evropski parlament je prav tako izrazil prepričanje, da bi moral biti TEN-T ključna prednostna naloga v VFO ter da je v njem treba povečati sredstva za TEN-T. Poleg tega je Evropski parlament poudaril, da je treba čim bolj povečati učinek financiranja s strani Unije, ter izpostavil priložnosti, ki jih ponujajo Kohezijski sklad in evropski strukturni in naložbeni skladi ter finančni instrumenti za financiranje ključnih nacionalnih in čezmejnih evropskih prednostnih infrastrukturnih projektov na področju energetike, in tudi poudaril, da so na tem področju potrebna znatna sredstva iz proračuna Unije za finančne instrumente. |
| --- | --- |

(9)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir (VFO) za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo (6) poudaril, da je treba zagotoviti hitro izvedbo Digitalne agende Unije ter nadaljevati prizadevanja za uresničitev cilja, da bo do leta 2020 vsem državljanom Unije, tudi v manj razvitih regijah, na voljo dostop do hitrega interneta. Evropski parlament je poudaril, da imajo naložbe v učinkovito prometno infrastrukturo ključno vlogo pri omogočanju, da bo Evropa ohranila svojo konkurenčnost in po krizi omogočila dolgoročno gospodarsko rast, ter da je vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) bistveno za zagotavljanje ustreznega delovanja notranjega trga in prinaša pomembno evropsko dodano vrednost. Evropski parlament je prav tako izrazil prepričanje, da bi moral biti TEN-T ključna prednostna naloga v VFO ter da je v njem treba povečati sredstva za TEN-T. Poleg tega je Evropski parlament poudaril, da je treba čim bolj povečati učinek financiranja s strani Unije, ter izpostavil priložnosti, ki jih ponujajo Kohezijski sklad in evropski strukturni in naložbeni skladi ter finančni instrumenti za financiranje ključnih nacionalnih in čezmejnih evropskih prednostnih infrastrukturnih projektov na področju energetike, in tudi poudaril, da so na tem področju potrebna znatna sredstva iz proračuna Unije za finančne instrumente.

| (10) | Za financiranje infrastrukture v čezmejnih regijah v okviru celovitega razvoja omrežij bi bilo treba spodbujati sinergije med finančnimi instrumenti v okviru IPE in drugimi sredstvi Unije. |
| --- | --- |

(10)

Za financiranje infrastrukture v čezmejnih regijah v okviru celovitega razvoja omrežij bi bilo treba spodbujati sinergije med finančnimi instrumenti v okviru IPE in drugimi sredstvi Unije.

| (11) | Komisija je 28. marca 2011 sprejela belo knjigo z naslovom "Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu" (v nadaljnjem besedilu: bela knjiga). Cilj bele knjige je, da se emisije toplogrednih plinov (TGP) v prometnem sektorju do leta 2050 zmanjšajo za vsaj 60 % glede na leto 1990. Kar zadeva infrastrukturo, je cilj bele knjige, da se do leta 2030 vzpostavi popolnoma delujoče večmodalno jedrno omrežje TEN-T na ravni Unije. Interoperabilnost bi bilo mogoče povečati z inovativnimi rešitvami za izboljšanje združljivosti vključenih sistemov. Cilj bele knjige je tudi izboljšanje delovanja večmodalnih logističnih verig, tudi s pogostejšo uporabo energetsko učinkovitejših načinov prevoza. Zato določa naslednje pomembne cilje za politiko TEN-T: drugi načini prevoza bi morali do leta 2030 zamenjati 30 %, do leta 2050 pa več kot 50 % cestnega tovornega prevoza z razdaljami nad 300 km; dolžina obstoječega železniškega omrežja za visoke hitrosti bi se morala do leta 2030 potrojiti, do leta 2050 pa bi morala večina potniškega prometa na srednje razdalje potekati po železnici; do leta 2050 bi morala biti vsa letališča iz jedrnega omrežja povezana z železniškim omrežjem, vsa morska pristanišča pa z železniškim tovornim omrežjem in po možnosti s sistemom celinskih plovnih poti. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 28. marca 2011 sprejela belo knjigo z naslovom "Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu" (v nadaljnjem besedilu: bela knjiga). Cilj bele knjige je, da se emisije toplogrednih plinov (TGP) v prometnem sektorju do leta 2050 zmanjšajo za vsaj 60 % glede na leto 1990. Kar zadeva infrastrukturo, je cilj bele knjige, da se do leta 2030 vzpostavi popolnoma delujoče večmodalno jedrno omrežje TEN-T na ravni Unije. Interoperabilnost bi bilo mogoče povečati z inovativnimi rešitvami za izboljšanje združljivosti vključenih sistemov. Cilj bele knjige je tudi izboljšanje delovanja večmodalnih logističnih verig, tudi s pogostejšo uporabo energetsko učinkovitejših načinov prevoza. Zato določa naslednje pomembne cilje za politiko TEN-T: drugi načini prevoza bi morali do leta 2030 zamenjati 30 %, do leta 2050 pa več kot 50 % cestnega tovornega prevoza z razdaljami nad 300 km; dolžina obstoječega železniškega omrežja za visoke hitrosti bi se morala do leta 2030 potrojiti, do leta 2050 pa bi morala večina potniškega prometa na srednje razdalje potekati po železnici; do leta 2050 bi morala biti vsa letališča iz jedrnega omrežja povezana z železniškim omrežjem, vsa morska pristanišča pa z železniškim tovornim omrežjem in po možnosti s sistemom celinskih plovnih poti.

| (12) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 6. julija 2010 o trajnostno naravnani prihodnosti prometa (7) poudaril, da je za učinkovito prometno politiko potreben izzivom ustrezen finančni okvir in da bi bilo treba zato povečati sedanje vire za promet in mobilnost; poleg tega je menil, da je treba oblikovati instrument za usklajevanje in optimizacijo uporabe različnih virov za financiranje na področju prometa ter vseh finančnih sredstev in mehanizmov, ki so na voljo na ravni Unije. |
| --- | --- |

(12)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 6. julija 2010 o trajnostno naravnani prihodnosti prometa (7) poudaril, da je za učinkovito prometno politiko potreben izzivom ustrezen finančni okvir in da bi bilo treba zato povečati sedanje vire za promet in mobilnost; poleg tega je menil, da je treba oblikovati instrument za usklajevanje in optimizacijo uporabe različnih virov za financiranje na področju prometa ter vseh finančnih sredstev in mehanizmov, ki so na voljo na ravni Unije.

| (13) | Svet je v sklepih z dne 11. junija 2009 o pregledu politike TEN-T ponovno potrdil, da je treba še naprej vlagati v prometno infrastrukturo, da bi zagotovili ustrezen razvoj TEN-T za vse načine prevoza kot temelj za notranji trg in konkurenčnost, ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije ter njeno povezanost s sosednjimi državami, s poudarkom na evropski dodani vrednosti, ki bi jo to prineslo. Svet je tudi poudaril, da mora Unija zagotoviti potrebna finančna sredstva za spodbujanje naložb v projekte TEN-T, zlasti pa, da je treba ustrezno finančno podporo iz proračuna za TEN-T, namenjeno prednostnim projektom, ki vključujejo pomembne čezmejne odseke in se bodo izvajali tudi po letu 2013, uskladiti z institucionalnimi omejitvami iz načrtovanja VFO. Po mnenju Sveta bi bilo treba pristope, ki temeljijo na javno-zasebnih partnerstvih v tej zvezi po potrebi še naprej razvijati in podpirati. |
| --- | --- |

(13)

Svet je v sklepih z dne 11. junija 2009 o pregledu politike TEN-T ponovno potrdil, da je treba še naprej vlagati v prometno infrastrukturo, da bi zagotovili ustrezen razvoj TEN-T za vse načine prevoza kot temelj za notranji trg in konkurenčnost, ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije ter njeno povezanost s sosednjimi državami, s poudarkom na evropski dodani vrednosti, ki bi jo to prineslo. Svet je tudi poudaril, da mora Unija zagotoviti potrebna finančna sredstva za spodbujanje naložb v projekte TEN-T, zlasti pa, da je treba ustrezno finančno podporo iz proračuna za TEN-T, namenjeno prednostnim projektom, ki vključujejo pomembne čezmejne odseke in se bodo izvajali tudi po letu 2013, uskladiti z institucionalnimi omejitvami iz načrtovanja VFO. Po mnenju Sveta bi bilo treba pristope, ki temeljijo na javno-zasebnih partnerstvih v tej zvezi po potrebi še naprej razvijati in podpirati.

| (14) | Na podlagi ciljev iz bele knjige je v smernicah TEN-T iz Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8) opredeljena infrastruktura TEN-T, so določene zahteve, ki jih mora izpolnjevati, ter ukrepi za njihovo izvedbo. Te smernice predvidevajo zlasti dokončanje jedrnega omrežja do leta 2030, z vzpostavitvijo nove infrastrukture ter precejšnjo nadgradnjo in obnovo obstoječe infrastrukture. |
| --- | --- |

(14)

Na podlagi ciljev iz bele knjige je v smernicah TEN-T iz Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8) opredeljena infrastruktura TEN-T, so določene zahteve, ki jih mora izpolnjevati, ter ukrepi za njihovo izvedbo. Te smernice predvidevajo zlasti dokončanje jedrnega omrežja do leta 2030, z vzpostavitvijo nove infrastrukture ter precejšnjo nadgradnjo in obnovo obstoječe infrastrukture.

| (15) | Na podlagi analize načrtov za prometno infrastrukturo držav članic Komisija ocenjuje, da je treba za naložbe v promet v obdobju 2014–2020 za celotno omrežje TEN-T nameniti 500 milijard EUR, od česar bo treba po ocenah 250 milijard EUR vložiti v jedrno omrežje TEN-T. |
| --- | --- |

(15)

Na podlagi analize načrtov za prometno infrastrukturo držav članic Komisija ocenjuje, da je treba za naložbe v promet v obdobju 2014–2020 za celotno omrežje TEN-T nameniti 500 milijard EUR, od česar bo treba po ocenah 250 milijard EUR vložiti v jedrno omrežje TEN-T.

| (16) | Zaradi zmanjšanja upravne obremenitve ter racionalizacije razvoja in uporabe železniške infrastrukture bi bilo treba, kjer je to ustrezno, zagotoviti geografsko uskladitev koridorjev za železniški tovorni promet, kakor so določeni v Uredbi (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (9) s koridorji jedrnega omrežja iz dela I Priloge I k tej uredbi ter pri tem upoštevati cilje zadevnih instrumentov. Za koridorje za železniški tovorni promet, vključno s spremembami njihove uskladitve, bi se morale uporabljati izključno določbe Uredbe (EU) št. 913/2010. |
| --- | --- |

(16)

Zaradi zmanjšanja upravne obremenitve ter racionalizacije razvoja in uporabe železniške infrastrukture bi bilo treba, kjer je to ustrezno, zagotoviti geografsko uskladitev koridorjev za železniški tovorni promet, kakor so določeni v Uredbi (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (9) s koridorji jedrnega omrežja iz dela I Priloge I k tej uredbi ter pri tem upoštevati cilje zadevnih instrumentov. Za koridorje za železniški tovorni promet, vključno s spremembami njihove uskladitve, bi se morale uporabljati izključno določbe Uredbe (EU) št. 913/2010.

| (17) | V okviru pregleda politike TEN-T, začetega februarja 2009, je bila ustanovljena posebna strokovna skupina, ki naj bi pomagala Komisiji ter obravnavala vprašanja strategije financiranja in možnosti financiranja za TEN-T. Strokovna skupina št. 5 je upoštevala izkušnje zunanjih strokovnjakov z različnih področij: upravljavcev infrastrukture, načrtovalcev infrastrukture, nacionalnih, regionalnih in lokalnih predstavnikov, okoljskih strokovnjakov, univerzitetnih raziskovalcev ter predstavnikov zasebnega sektorja. Končno poročilo strokovne skupine št. 5 (10), ki je bilo sprejeto julija 2010, vsebuje 40 priporočil, od katerih so bila nekatera upoštevana tudi v tej uredbi. V tem poročilu je med drugim priporočeno, da bi Komisija morala zagotoviti standardni okvir za združevanje nepovratnih sredstev Unije z javno-zasebnimi partnerstvi TEN-T, ki bi zajemal sredstva iz kohezijske politike in proračun TEN-T. |
| --- | --- |

(17)

V okviru pregleda politike TEN-T, začetega februarja 2009, je bila ustanovljena posebna strokovna skupina, ki naj bi pomagala Komisiji ter obravnavala vprašanja strategije financiranja in možnosti financiranja za TEN-T. Strokovna skupina št. 5 je upoštevala izkušnje zunanjih strokovnjakov z različnih področij: upravljavcev infrastrukture, načrtovalcev infrastrukture, nacionalnih, regionalnih in lokalnih predstavnikov, okoljskih strokovnjakov, univerzitetnih raziskovalcev ter predstavnikov zasebnega sektorja. Končno poročilo strokovne skupine št. 5 (10), ki je bilo sprejeto julija 2010, vsebuje 40 priporočil, od katerih so bila nekatera upoštevana tudi v tej uredbi. V tem poročilu je med drugim priporočeno, da bi Komisija morala zagotoviti standardni okvir za združevanje nepovratnih sredstev Unije z javno-zasebnimi partnerstvi TEN-T, ki bi zajemal sredstva iz kohezijske politike in proračun TEN-T.

| (18) | Glede na izkušnje z VFO (2007-2013) se nekatere države članice, ki so upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada, soočajo z velikimi ovirami, zaradi katerih ne morejo pravočasno izvesti zapletenih čezmejnih projektov na področju prometne infrastrukture z evropsko visoko dodano vrednostjo in učinkovito uporabiti sredstev Unije. Da bi izboljšali dokončanje projektov – zlasti čezmejnih – na področju prometa z visoko evropsko dodano vrednostjo, bi bilo zato treba del dodeljenih sredstev Kohezijskega sklada (11 305 500 000 EUR) prenesti v okvir IPE za financiranje projektov na področju prometa v jedrnem prometnem omrežju ali projektov na področju prometa, povezanih s horizontalnimi prednostnimi nalogami, v državah članicah, ki so upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada. V začetni fazi bi bilo treba pri izbiri projektov, ki so upravičeni do financiranja, upoštevati nacionalne dodelitve v okviru Kohezijskega sklada. Komisija bi državam članicam, upravičenim do financiranja iz Kohezijskega sklada, morala pomagati pri njihovem prizadevanju, da pripravijo primerno število projektov, zlasti s krepitvijo institucionalne zmogljivosti zadevne javne uprave in z organizacijo dodatnih razpisov za zbiranje predlogov ob hkratnem zagotavljanju preglednega postopka za izbiro projektov. |
| --- | --- |

(18)

Glede na izkušnje z VFO (2007-2013) se nekatere države članice, ki so upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada, soočajo z velikimi ovirami, zaradi katerih ne morejo pravočasno izvesti zapletenih čezmejnih projektov na področju prometne infrastrukture z evropsko visoko dodano vrednostjo in učinkovito uporabiti sredstev Unije. Da bi izboljšali dokončanje projektov – zlasti čezmejnih – na področju prometa z visoko evropsko dodano vrednostjo, bi bilo zato treba del dodeljenih sredstev Kohezijskega sklada (11 305 500 000 EUR) prenesti v okvir IPE za financiranje projektov na področju prometa v jedrnem prometnem omrežju ali projektov na področju prometa, povezanih s horizontalnimi prednostnimi nalogami, v državah članicah, ki so upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada. V začetni fazi bi bilo treba pri izbiri projektov, ki so upravičeni do financiranja, upoštevati nacionalne dodelitve v okviru Kohezijskega sklada. Komisija bi državam članicam, upravičenim do financiranja iz Kohezijskega sklada, morala pomagati pri njihovem prizadevanju, da pripravijo primerno število projektov, zlasti s krepitvijo institucionalne zmogljivosti zadevne javne uprave in z organizacijo dodatnih razpisov za zbiranje predlogov ob hkratnem zagotavljanju preglednega postopka za izbiro projektov.

| (19) | Sredstva v višini 11 305 500 000 EUR, prenesena iz Kohezijskega sklada in namenjena izključno za porabo v državah članicah, upravičenih do financiranja iz Kohezijskega sklada, se ne bi smela uporabiti za financiranje ukrepov s sinergijami med prometnim, telekomunikacijskim in energetskim sektorjem, ki prispevajo k projektom skupnega interesa, izbranih na podlagi večsektorskih razpisov za zbiranje predlogov. |
| --- | --- |

(19)

Sredstva v višini 11 305 500 000 EUR, prenesena iz Kohezijskega sklada in namenjena izključno za porabo v državah članicah, upravičenih do financiranja iz Kohezijskega sklada, se ne bi smela uporabiti za financiranje ukrepov s sinergijami med prometnim, telekomunikacijskim in energetskim sektorjem, ki prispevajo k projektom skupnega interesa, izbranih na podlagi večsektorskih razpisov za zbiranje predlogov.

| (20) | Za dejansko uresničitev ciljev IPE so bistvene institucionalne in upravne zmogljivosti. Komisija bi morala, kolikor je mogoče, na ustrezne načine podpreti načrtovanje in izvajanje projektov v zadevnih državah članicah. |
| --- | --- |

(20)

Za dejansko uresničitev ciljev IPE so bistvene institucionalne in upravne zmogljivosti. Komisija bi morala, kolikor je mogoče, na ustrezne načine podpreti načrtovanje in izvajanje projektov v zadevnih državah članicah.

| (21) | V sporočilu z dne 17. novembra 2010 z naslovom "Prednostne naloge glede energetske infrastrukture za leto 2020 in pozneje – Načrt za integrirano evropsko energetsko omrežje" je Komisija opredelila prednostne koridorje, ki so potrebni za uresničitev ambicioznih ciljev Unije na področjih energetike in podnebja, z namenom, da bi do leta 2020 dokončno oblikovali notranji energetski trg, zagotovili zanesljivost oskrbe, omogočili vključevanje obnovljivih virov energije ter pripravili omrežja za nadaljnje zmanjševanje stopenj emisij CO2 v energetskem sistemu po letu 2020. |
| --- | --- |

(21)

V sporočilu z dne 17. novembra 2010 z naslovom "Prednostne naloge glede energetske infrastrukture za leto 2020 in pozneje – Načrt za integrirano evropsko energetsko omrežje" je Komisija opredelila prednostne koridorje, ki so potrebni za uresničitev ambicioznih ciljev Unije na področjih energetike in podnebja, z namenom, da bi do leta 2020 dokončno oblikovali notranji energetski trg, zagotovili zanesljivost oskrbe, omogočili vključevanje obnovljivih virov energije ter pripravili omrežja za nadaljnje zmanjševanje stopenj emisij CO2 v energetskem sistemu po letu 2020.

| (22) | Za posodobitev in razširitev evropske energetske infrastrukture, čezmejno povezovanje omrežij ter dokočno rešitev problema energetske osamitve držav članic, da bi tako izpolnili cilje energetske in podnebne politike Unije, tj. konkurenčnost, trajnost in zanesljivost oskrbe na stroškovno učinkovit način, so potrebne velike naložbe. Po ocenah Komisije bi bilo treba v energetsko infrastrukturo do leta 2020 vložiti 1 000 milijard EUR, od tega približno 200 milijard EUR v infrastrukturo za prenos in skladiščenje električne energije in plina, ki naj bi bila evropskega pomena. Glede na navedbe v delovnem dokumentu služb Komisije z naslovom "Naložbene potrebe in zahteve financiranja za energetsko infrastrukturo" z dne 10. junija 2011, predloženem Svetu, obstaja nevarnost, da med projekti evropskega pomena zaradi ovir, povezanih z izdajanjem dovoljenj, regulacijo in financiranjem, ne bodo izvedene naložbe v višini približno 100 milijard EUR. |
| --- | --- |

(22)

Za posodobitev in razširitev evropske energetske infrastrukture, čezmejno povezovanje omrežij ter dokočno rešitev problema energetske osamitve držav članic, da bi tako izpolnili cilje energetske in podnebne politike Unije, tj. konkurenčnost, trajnost in zanesljivost oskrbe na stroškovno učinkovit način, so potrebne velike naložbe. Po ocenah Komisije bi bilo treba v energetsko infrastrukturo do leta 2020 vložiti 1 000 milijard EUR, od tega približno 200 milijard EUR v infrastrukturo za prenos in skladiščenje električne energije in plina, ki naj bi bila evropskega pomena. Glede na navedbe v delovnem dokumentu služb Komisije z naslovom "Naložbene potrebe in zahteve financiranja za energetsko infrastrukturo" z dne 10. junija 2011, predloženem Svetu, obstaja nevarnost, da med projekti evropskega pomena zaradi ovir, povezanih z izdajanjem dovoljenj, regulacijo in financiranjem, ne bodo izvedene naložbe v višini približno 100 milijard EUR.

| (23) | Zaradi nujnosti izgradnje energetske infrastrukture za prihodnost in znatnega povečanja obsega naložb v primerjavi s preteklimi trendi je treba spremeniti način podpiranja energetske infrastrukture na ravni Unije. Svet je v sklepih z dne 28. februarja 2011 potrdil, da so energetski koridorji prednostna naloga za Evropo. |
| --- | --- |

(23)

Zaradi nujnosti izgradnje energetske infrastrukture za prihodnost in znatnega povečanja obsega naložb v primerjavi s preteklimi trendi je treba spremeniti način podpiranja energetske infrastrukture na ravni Unije. Svet je v sklepih z dne 28. februarja 2011 potrdil, da so energetski koridorji prednostna naloga za Evropo.

| (24) | Glede energetskega sektorja je Evropski svet 4. februarja 2011 pozval Komisijo, naj poenostavi in izboljša postopke za pridobitev dovoljenj ter si prizadeva za regulativni okvir, ki bo spodbuden za naložbe. Poudaril je, da bi moral večino naložb zagotoviti trg, pri čemer bi bili stroški povrnjeni s pristojbinami. Evropski svet je priznal, da je javno financiranje nujno za projekte, ki so potrebni s stališča zanesljive oskrbe in solidarnosti, ki ne morejo pritegniti financiranja udeležencev na trgu. Poudaril je tudi potrebo po posodobitvi in razširitvi evropske energetske infrastrukture ter čezmejni povezavi omrežij, s čimer bi se vzpostavila dejanska solidarnost med državami članicami, zagotovile nadomestne oskrbovalne in tranzitne poti ter viri energije in razvili obnovljivi viri energije, ki bi konkurirali tradicionalnim virom. Vztrajal je, da bi bilo treba do leta 2014 dokončno oblikovati notranji energetski trg, da bi omogočili prost pretok plina in električne energije, ter da po letu 2015 nobena država članica ne bi smela ostati brez dostopa do evropskih plinskih in električnih omrežij oziroma da njena energetska varnost ne bi smela biti ogrožena zaradi pomanjkanja ustreznih povezav. V prvih dveh letnih delovnih programih, sprejetih na podlagi te uredbe, bi bilo treba prednostno obravnavati projekte skupnega interesa in z njimi povezane ukrepe, katerih cilj je prekinitev energetske osamitve in odprava energetskih ozkih grl, da bi se tako približali dokončnemu oblikovanju notranjega energetskega trga. |
| --- | --- |

(24)

Glede energetskega sektorja je Evropski svet 4. februarja 2011 pozval Komisijo, naj poenostavi in izboljša postopke za pridobitev dovoljenj ter si prizadeva za regulativni okvir, ki bo spodbuden za naložbe. Poudaril je, da bi moral večino naložb zagotoviti trg, pri čemer bi bili stroški povrnjeni s pristojbinami. Evropski svet je priznal, da je javno financiranje nujno za projekte, ki so potrebni s stališča zanesljive oskrbe in solidarnosti, ki ne morejo pritegniti financiranja udeležencev na trgu. Poudaril je tudi potrebo po posodobitvi in razširitvi evropske energetske infrastrukture ter čezmejni povezavi omrežij, s čimer bi se vzpostavila dejanska solidarnost med državami članicami, zagotovile nadomestne oskrbovalne in tranzitne poti ter viri energije in razvili obnovljivi viri energije, ki bi konkurirali tradicionalnim virom. Vztrajal je, da bi bilo treba do leta 2014 dokončno oblikovati notranji energetski trg, da bi omogočili prost pretok plina in električne energije, ter da po letu 2015 nobena država članica ne bi smela ostati brez dostopa do evropskih plinskih in električnih omrežij oziroma da njena energetska varnost ne bi smela biti ogrožena zaradi pomanjkanja ustreznih povezav. V prvih dveh letnih delovnih programih, sprejetih na podlagi te uredbe, bi bilo treba prednostno obravnavati projekte skupnega interesa in z njimi povezane ukrepe, katerih cilj je prekinitev energetske osamitve in odprava energetskih ozkih grl, da bi se tako približali dokončnemu oblikovanju notranjega energetskega trga.

| (25) | V Uredbi (EU) št. 347/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (11) so določene prednostne naloge za vzpostavitev vseevropske energetske infrastrukture, ki bi jih bilo treba izvesti do leta 2020, da bi izpolnili cilje energetske in okoljske politike Unije; v njej so postavljena pravila za določanje projektov skupnega interesa, ki so potrebni za izvedbo teh prednostnih nalog, in določeni ukrepi na področju izdaje dovoljenj, vključevanja javnosti ter regulacije za hitrejšo in/ali lažjo izvedbo teh projektov, vključno z merili za upravičenost takšnih projektov do finančne pomoči Unije. |
| --- | --- |

(25)

V Uredbi (EU) št. 347/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (11) so določene prednostne naloge za vzpostavitev vseevropske energetske infrastrukture, ki bi jih bilo treba izvesti do leta 2020, da bi izpolnili cilje energetske in okoljske politike Unije; v njej so postavljena pravila za določanje projektov skupnega interesa, ki so potrebni za izvedbo teh prednostnih nalog, in določeni ukrepi na področju izdaje dovoljenj, vključevanja javnosti ter regulacije za hitrejšo in/ali lažjo izvedbo teh projektov, vključno z merili za upravičenost takšnih projektov do finančne pomoči Unije.

| (26) | V telekomunikacijah se vse bolj uporablja infrastruktura, ki temelji na internetu, pri katerih infrastruktura širokopasovnih omrežij spodbuja uporabo digitalnih storitev pri celi vrsti dejavnosti v družbi. Internet postaja vodilna platforma za komunikacijo, sklepanje poslov, zagotavljanje javnih in zasebnih storitev ter socialno in kulturno kohezijo. Poleg tega računalništvo v oblaku in programska oprema kot storitev postajata novi paradigmi v računalništvu. Vseevropska razpoložljivost vseprisotnega hitrega internetnega dostopa in inovativnih digitalnih storitev je zato bistvena za gospodarsko rast in enotni trg. |
| --- | --- |

(26)

V telekomunikacijah se vse bolj uporablja infrastruktura, ki temelji na internetu, pri katerih infrastruktura širokopasovnih omrežij spodbuja uporabo digitalnih storitev pri celi vrsti dejavnosti v družbi. Internet postaja vodilna platforma za komunikacijo, sklepanje poslov, zagotavljanje javnih in zasebnih storitev ter socialno in kulturno kohezijo. Poleg tega računalništvo v oblaku in programska oprema kot storitev postajata novi paradigmi v računalništvu. Vseevropska razpoložljivost vseprisotnega hitrega internetnega dostopa in inovativnih digitalnih storitev je zato bistvena za gospodarsko rast in enotni trg.

| (27) | Sodobna hitra internetna omrežja so ključna infrastruktura prihodnosti v smislu povezljivosti evropskih podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij, ki želijo z uporabo računalništva v oblaku izboljšati svojo stroškovno učinkovitost. Da bi se izognili podvajanju infrastrukture, preprečili selitev zasebnih naložb, povečali zmogljivosti za ustvarjanje novih naložbenih možnosti in spodbujali izvajanje ukrepov za zmanjšanje stroškov, bi bilo treba sprejeti ukrepe, s katerimi bi izboljšali usklajevanje podpore Unije za širokopasovne povezave iz IPE in vseh drugih razpoložljivih virov, tudi z nacionalnimi širokopasovnimi načrti. |
| --- | --- |

(27)

Sodobna hitra internetna omrežja so ključna infrastruktura prihodnosti v smislu povezljivosti evropskih podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij, ki želijo z uporabo računalništva v oblaku izboljšati svojo stroškovno učinkovitost. Da bi se izognili podvajanju infrastrukture, preprečili selitev zasebnih naložb, povečali zmogljivosti za ustvarjanje novih naložbenih možnosti in spodbujali izvajanje ukrepov za zmanjšanje stroškov, bi bilo treba sprejeti ukrepe, s katerimi bi izboljšali usklajevanje podpore Unije za širokopasovne povezave iz IPE in vseh drugih razpoložljivih virov, tudi z nacionalnimi širokopasovnimi načrti.

| (28) | Strategija Evropa 2020 poziva k izvajanju Digitalne agende za Evropo, ki določa stabilen pravni okvir za spodbujanje naložb v odprto in konkurenčno internetno infrastrukturo velikih hitrosti in v povezane storitve. Stremeti bi morali k temu, da bo imela Evropa do leta 2020 najhitrejša širokopasovna omrežja na svetu, ki bodo temeljila na najsodobnejši tehnologiji. |
| --- | --- |

(28)

Strategija Evropa 2020 poziva k izvajanju Digitalne agende za Evropo, ki določa stabilen pravni okvir za spodbujanje naložb v odprto in konkurenčno internetno infrastrukturo velikih hitrosti in v povezane storitve. Stremeti bi morali k temu, da bo imela Evropa do leta 2020 najhitrejša širokopasovna omrežja na svetu, ki bodo temeljila na najsodobnejši tehnologiji.

| (29) | Svet je 31. maja 2010 sklenil, da bi morala Unija zagotoviti potrebne vire za razvoj enotnega digitalnega trga, ki bo temeljil na hitrem in ultrahitrem internetu ter interoperabilnih aplikacijah, in priznal, da bi bile učinkovite in konkurenčne naložbe v širokopasovna omrežja naslednje generacije nujne za inovacije, izbiro potrošnikov in konkurenčnost Unije in bi lahko zagotovile večjo kakovost življenja prek izboljšanega zdravstvenega varstva, varnejšega prometa, novih medijskih priložnosti ter lažjega dostopa do blaga, storitev in znanja, zlasti čezmejno. |
| --- | --- |

(29)

Svet je 31. maja 2010 sklenil, da bi morala Unija zagotoviti potrebne vire za razvoj enotnega digitalnega trga, ki bo temeljil na hitrem in ultrahitrem internetu ter interoperabilnih aplikacijah, in priznal, da bi bile učinkovite in konkurenčne naložbe v širokopasovna omrežja naslednje generacije nujne za inovacije, izbiro potrošnikov in konkurenčnost Unije in bi lahko zagotovile večjo kakovost življenja prek izboljšanega zdravstvenega varstva, varnejšega prometa, novih medijskih priložnosti ter lažjega dostopa do blaga, storitev in znanja, zlasti čezmejno.

| (30) | Zasebni sektor bi moral imeti vodilno vlogo pri postavitvi in posodabljanju širokopasovnih omrežij, v pomoč pa bi mu moral biti konkurenčen in naložbam prijazen regulativni okvir. Če zasebnih sredstev ni dovolj, bi morale države članice ustrezno ukrepati, da bi dosegle cilje iz Digitalne agende. Javna finančna pomoč za širokopasovna omrežja bi morala biti omejena na finančne instrumente za programe ali pobude v zvezi s tistimi projekti, ki jih zasebni sektor sam ne more financirati; kar bi moralo biti potrjeno s predhodno oceno, ki ugotavlja tržne nepopolnosti ali neoptimalne naložbene okoliščine. |
| --- | --- |

(30)

Zasebni sektor bi moral imeti vodilno vlogo pri postavitvi in posodabljanju širokopasovnih omrežij, v pomoč pa bi mu moral biti konkurenčen in naložbam prijazen regulativni okvir. Če zasebnih sredstev ni dovolj, bi morale države članice ustrezno ukrepati, da bi dosegle cilje iz Digitalne agende. Javna finančna pomoč za širokopasovna omrežja bi morala biti omejena na finančne instrumente za programe ali pobude v zvezi s tistimi projekti, ki jih zasebni sektor sam ne more financirati; kar bi moralo biti potrjeno s predhodno oceno, ki ugotavlja tržne nepopolnosti ali neoptimalne naložbene okoliščine.

| (31) | Prav zato je bistveno spodbujati vseevropsko vzpostavitev hitrih in ultrahitrih širokopasovnih omrežij v skladu z načelom tehnološke nevtralnosti ter omogočiti razvoj in vzpostavitev vseevropskih digitalnih storitev. Javne naložbe v hitra in ultrahitra širokopasovna omrežja ne smejo povzročiti izkrivljanja trga ali odvračati od naložb. Uporabljati bi jih bilo treba za privabljanje zasebnih naložb, vendar samo, kadar za naložbe ni tržnega interesa. |
| --- | --- |

(31)

Prav zato je bistveno spodbujati vseevropsko vzpostavitev hitrih in ultrahitrih širokopasovnih omrežij v skladu z načelom tehnološke nevtralnosti ter omogočiti razvoj in vzpostavitev vseevropskih digitalnih storitev. Javne naložbe v hitra in ultrahitra širokopasovna omrežja ne smejo povzročiti izkrivljanja trga ali odvračati od naložb. Uporabljati bi jih bilo treba za privabljanje zasebnih naložb, vendar samo, kadar za naložbe ni tržnega interesa.

| (32) | Omogočiti je treba več načinov izvajanja ter različne stopnje financiranja in finančne instrumente, da se zagotovita večja učinkovitost in učinek finančne pomoči Unije, spodbudijo zasebne naložbe ter se odzove na posebne zahteve posameznih projektov. |
| --- | --- |

(32)

Omogočiti je treba več načinov izvajanja ter različne stopnje financiranja in finančne instrumente, da se zagotovita večja učinkovitost in učinek finančne pomoči Unije, spodbudijo zasebne naložbe ter se odzove na posebne zahteve posameznih projektov.

| (33) | V uredbi o smernicah za vseevropska omrežja na področju telekomunikacijske infrastrukture bodo opredeljena merila za dodelitev finančne podpore za projekte skupnega interesa v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(33)

V uredbi o smernicah za vseevropska omrežja na področju telekomunikacijske infrastrukture bodo opredeljena merila za dodelitev finančne podpore za projekte skupnega interesa v skladu s to uredbo.

| (34) | Okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje 2020 (12) bo med drugim osredotočen na spoprijemanje z družbenimi izzivi (npr. s pametnim, okolju prijaznim, dostopnim in integriranim prometom, varno, čisto in učinkovito energijo ter informacijsko in komunikacijsko tehnologijo za zdravje, upravo in trajnostni razvoj), da bi se s podporo dejavnostim, ki zajemajo celoten razpon od raziskav do trga, neposredno odzvali na izzive iz strategije Evropa 2020. Program Obzorje 2020 bo podpiral vse ravni v inovacijski verigi, zlasti dejavnosti, ki so bolj povezane s trgom, vključno z inovativnimi finančnimi instrumenti. IPE bo vzpostavil tesne sinergije s programom Obzorje 2020, da se zagotovita večji učinek financiranja Unije in usklajenost. |
| --- | --- |

(34)

Okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje 2020 (12) bo med drugim osredotočen na spoprijemanje z družbenimi izzivi (npr. s pametnim, okolju prijaznim, dostopnim in integriranim prometom, varno, čisto in učinkovito energijo ter informacijsko in komunikacijsko tehnologijo za zdravje, upravo in trajnostni razvoj), da bi se s podporo dejavnostim, ki zajemajo celoten razpon od raziskav do trga, neposredno odzvali na izzive iz strategije Evropa 2020. Program Obzorje 2020 bo podpiral vse ravni v inovacijski verigi, zlasti dejavnosti, ki so bolj povezane s trgom, vključno z inovativnimi finančnimi instrumenti. IPE bo vzpostavil tesne sinergije s programom Obzorje 2020, da se zagotovita večji učinek financiranja Unije in usklajenost.

| (35) | Komisija je v sporočilu z dne 20. julija 2010 z naslovom "Evropski prostor varnosti v cestnem prometu: usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020" določila okvir za ukrepe politike v korist varne infrastrukture kot poglavitnega dejavnika za zmanjšanje števila smrtnih žrtev v cestnem prometu za 50 % do leta 2020. V okviru IPE bi bilo zato treba zagotoviti, da so prošnje za finančna sredstva Unije skladne z varnostnimi zahtevami, priporočili in cilji iz vseh zadevnih določb prava Unije o varnosti v cestnem prometu. Pri ocenjevanju uspešnosti IPE bi bilo treba upoštevati zmanjšanje števila smrtnih žrtev v cestnem omrežju Unije. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je v sporočilu z dne 20. julija 2010 z naslovom "Evropski prostor varnosti v cestnem prometu: usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020" določila okvir za ukrepe politike v korist varne infrastrukture kot poglavitnega dejavnika za zmanjšanje števila smrtnih žrtev v cestnem prometu za 50 % do leta 2020. V okviru IPE bi bilo zato treba zagotoviti, da so prošnje za finančna sredstva Unije skladne z varnostnimi zahtevami, priporočili in cilji iz vseh zadevnih določb prava Unije o varnosti v cestnem prometu. Pri ocenjevanju uspešnosti IPE bi bilo treba upoštevati zmanjšanje števila smrtnih žrtev v cestnem omrežju Unije.

| (36) | Unija in večina držav članic so podpisnice Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, v preostalih državah članicah pa postopek ratifikacije še poteka. V zvezi z izvajanjem zadevnih projektov je pomembno, da se v specifikaciji projektov upošteva dostopnost za invalide, kot je navedena v tej konvenciji. |
| --- | --- |

(36)

Unija in večina držav članic so podpisnice Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, v preostalih državah članicah pa postopek ratifikacije še poteka. V zvezi z izvajanjem zadevnih projektov je pomembno, da se v specifikaciji projektov upošteva dostopnost za invalide, kot je navedena v tej konvenciji.

| (37) | Čeprav lahko velik delež naložb v okviru strategije Evropa 2020 zagotovijo trg in regulativni ukrepi, sta zaradi finančnih izzivov morda potrebna javno ukrepanje in podpora Unije v obliki nepovratnih sredstev in inovativnih finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

(37)

Čeprav lahko velik delež naložb v okviru strategije Evropa 2020 zagotovijo trg in regulativni ukrepi, sta zaradi finančnih izzivov morda potrebna javno ukrepanje in podpora Unije v obliki nepovratnih sredstev in inovativnih finančnih instrumentov.

| (38) | Za čimbolj učinkovito uporabo proračuna Unije bi nepovratna sredstva morala biti usmerjena predvsem v projekte, za katere zasebni sektor ne zagotovi zadostnega financiranja. |
| --- | --- |

(38)

Za čimbolj učinkovito uporabo proračuna Unije bi nepovratna sredstva morala biti usmerjena predvsem v projekte, za katere zasebni sektor ne zagotovi zadostnega financiranja.

| (39) | Projekti za železnice pri dodeljevanju nepovratnih sredstev v skladu s to uredbo ne bi smeli biti izvzeti, ker na podlagi Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (13) ustvarjajo prihodke iz obveznih dajatev. |
| --- | --- |

(39)

Projekti za železnice pri dodeljevanju nepovratnih sredstev v skladu s to uredbo ne bi smeli biti izvzeti, ker na podlagi Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (13) ustvarjajo prihodke iz obveznih dajatev.

| (40) | Fiskalni ukrepi v številnih državah članicah bodo ali so že spodbudili javne organe, da ponovno ocenijo svoje programe za naložbe v infrastrukturo. V tem okviru se šteje, da so javno-zasebna partnerstva učinkovito sredstvo za izvedbo infrastrukturnih projektov, ki zagotavljajo uresničitev ciljev politike, kot so boj proti podnebnim spremembam, spodbujanje uporabe alternativnih virov energije ter energetske učinkovitosti in učinkovite rabe virov, podpiranje trajnostnega prometa ter vzpostavitev širokopasovnih omrežij. Komisija se je v sporočilu z dne 19. novembra 2009 z naslovom "Aktiviranje zasebnih in javnih naložb za oživitev gospodarstva in dolgoročne strukturne spremembe: razvijanje javno-zasebnih partnerstev" zavezala, da bo z razširitvijo področja uporabe obstoječih finančnih instrumentov izboljšala dostop javno-zasebnih partnerstev do financiranja. |
| --- | --- |

(40)

Fiskalni ukrepi v številnih državah članicah bodo ali so že spodbudili javne organe, da ponovno ocenijo svoje programe za naložbe v infrastrukturo. V tem okviru se šteje, da so javno-zasebna partnerstva učinkovito sredstvo za izvedbo infrastrukturnih projektov, ki zagotavljajo uresničitev ciljev politike, kot so boj proti podnebnim spremembam, spodbujanje uporabe alternativnih virov energije ter energetske učinkovitosti in učinkovite rabe virov, podpiranje trajnostnega prometa ter vzpostavitev širokopasovnih omrežij. Komisija se je v sporočilu z dne 19. novembra 2009 z naslovom "Aktiviranje zasebnih in javnih naložb za oživitev gospodarstva in dolgoročne strukturne spremembe: razvijanje javno-zasebnih partnerstev" zavezala, da bo z razširitvijo področja uporabe obstoječih finančnih instrumentov izboljšala dostop javno-zasebnih partnerstev do financiranja.

| (41) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 19. oktobra 2010 z naslovom "Pregled proračuna EU" poudarila, da bi morala biti norma za projekte z dolgoročnim komercialnim potencialom ta, da se skladi Unije uporabljajo v partnerstvu s finančnim in bančnim sektorjem, zlasti z Evropsko investicijsko banko in javnimi finančnimi institucijami držav članic, pa tudi z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami in zasebnim finančnim sektorjem, tudi na nacionalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 19. oktobra 2010 z naslovom "Pregled proračuna EU" poudarila, da bi morala biti norma za projekte z dolgoročnim komercialnim potencialom ta, da se skladi Unije uporabljajo v partnerstvu s finančnim in bančnim sektorjem, zlasti z Evropsko investicijsko banko in javnimi finančnimi institucijami držav članic, pa tudi z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami in zasebnim finančnim sektorjem, tudi na nacionalni in regionalni ravni.

| (42) | Finančne instrumente bi bilo treba uporabljati za odzivanje na posebne potrebe trga in za ukrepe z očitno evropsko dodano vrednostjo, ki so v skladu s cilji IPE, pri čemer tovrstni instrumenti ne bi smeli v celoti nadomestiti zasebnega financiranja. S temi instrumenti naj bi se povečal učinek finančnega vzvoda porabe proračuna Unije in dosegel večji multiplikacijski učinek v smislu privabljanja finančnih sredstev iz zasebnega sektorja. To je še posebej pomembno glede na težave pri dostopu do kreditov, omejitve javnih financ in nujnost, da se podpre okrevanje evropskega gospodarstva. Komisija bi morala pred sprejetjem odločitve o uporabi finančnih instrumentov opraviti predhodno oceno teh instrumentov, kot jo zahteva Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (14). |
| --- | --- |

(42)

Finančne instrumente bi bilo treba uporabljati za odzivanje na posebne potrebe trga in za ukrepe z očitno evropsko dodano vrednostjo, ki so v skladu s cilji IPE, pri čemer tovrstni instrumenti ne bi smeli v celoti nadomestiti zasebnega financiranja. S temi instrumenti naj bi se povečal učinek finančnega vzvoda porabe proračuna Unije in dosegel večji multiplikacijski učinek v smislu privabljanja finančnih sredstev iz zasebnega sektorja. To je še posebej pomembno glede na težave pri dostopu do kreditov, omejitve javnih financ in nujnost, da se podpre okrevanje evropskega gospodarstva. Komisija bi morala pred sprejetjem odločitve o uporabi finančnih instrumentov opraviti predhodno oceno teh instrumentov, kot jo zahteva Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (14).

| (43) | V strategiji Evropa 2020 se je Komisija zavezala k uporabi finančnih instrumentov Unije v okviru strategije stalnega financiranja, ki združuje financiranje Unije ter nacionalno javno in zasebno financiranje na področju infrastrukture. To temelji na utemeljitvi, da se lahko neoptimalne naložbene okoliščine in tržne nepopolnosti pogosto učinkoviteje obravnavajo s finančnimi instrumenti kot pa z nepovratnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(43)

V strategiji Evropa 2020 se je Komisija zavezala k uporabi finančnih instrumentov Unije v okviru strategije stalnega financiranja, ki združuje financiranje Unije ter nacionalno javno in zasebno financiranje na področju infrastrukture. To temelji na utemeljitvi, da se lahko neoptimalne naložbene okoliščine in tržne nepopolnosti pogosto učinkoviteje obravnavajo s finančnimi instrumenti kot pa z nepovratnimi sredstvi.

| (44) | V okviru IPE bi morali biti na voljo finančni instrumenti za spodbujanje znatne udeležbe vlagateljev iz zasebnega sektorja in finančnih institucij pri infrastrukturnih naložbah. Da bi bili finančni instrumenti dovolj privlačni za zasebni sektor, bi morali biti načrtovani in se izvajati tako, da se zagotovi poenostavitev in zmanjšanje upravnega bremena, pri čemer bi morali biti sposobni tudi prožnega odziva na ugotovljene potrebe po financiranju. Te instrumente bi bilo treba oblikovati na podlagi izkušenj pri izvajanju finančnih instrumentov v VFO (2007–2013), kot so Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T, Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja, Evropski sklad za energetiko, podnebne spremembe in infrastrukturo 2020 (sklad Marguerite) ter Pobuda za projektne obveznice Evropa 2020. |
| --- | --- |

(44)

V okviru IPE bi morali biti na voljo finančni instrumenti za spodbujanje znatne udeležbe vlagateljev iz zasebnega sektorja in finančnih institucij pri infrastrukturnih naložbah. Da bi bili finančni instrumenti dovolj privlačni za zasebni sektor, bi morali biti načrtovani in se izvajati tako, da se zagotovi poenostavitev in zmanjšanje upravnega bremena, pri čemer bi morali biti sposobni tudi prožnega odziva na ugotovljene potrebe po financiranju. Te instrumente bi bilo treba oblikovati na podlagi izkušenj pri izvajanju finančnih instrumentov v VFO (2007–2013), kot so Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T, Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja, Evropski sklad za energetiko, podnebne spremembe in infrastrukturo 2020 (sklad Marguerite) ter Pobuda za projektne obveznice Evropa 2020.

| (45) | Glede na rezultate predhodnih ocen in drugih zadevnih ocen, zlasti neodvisne ocene Pobude za projektne obveznice Evropa 2020 v letu 2015, bi bilo treba preučiti, kakšne so možnosti, da bi z inovativnimi finančnimi instrumenti, kot so projektne obveznice, podprli financiranje prometne infrastrukture z evropsko dodano vrednostjo. |
| --- | --- |

(45)

Glede na rezultate predhodnih ocen in drugih zadevnih ocen, zlasti neodvisne ocene Pobude za projektne obveznice Evropa 2020 v letu 2015, bi bilo treba preučiti, kakšne so možnosti, da bi z inovativnimi finančnimi instrumenti, kot so projektne obveznice, podprli financiranje prometne infrastrukture z evropsko dodano vrednostjo.

| (46) | Zaradi optimalne uporabe proračunskih sredstev, dodeljenih za IPE, bi morala Komisija na podlagi predhodne ocene, kot je določeno v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012, zagotoviti kontinuiteto vseh finančnih instrumentov, uvedenih v skladu z Uredbo (EC) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (15), in instrumentom delitve tveganja za projektne obveznice, uvedenih v skladu s Sklepom št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16), v okviru dolžniških in lastniških instrumentov iz te uredbe, ki naj bi sledili tem instrumentom in obveznicam. |
| --- | --- |

(46)

Zaradi optimalne uporabe proračunskih sredstev, dodeljenih za IPE, bi morala Komisija na podlagi predhodne ocene, kot je določeno v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012, zagotoviti kontinuiteto vseh finančnih instrumentov, uvedenih v skladu z Uredbo (EC) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (15), in instrumentom delitve tveganja za projektne obveznice, uvedenih v skladu s Sklepom št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16), v okviru dolžniških in lastniških instrumentov iz te uredbe, ki naj bi sledili tem instrumentom in obveznicam.

| (47) | Pri izbiri najučinkovitejše oblike finančne pomoči bi bilo treba ustrezno upoštevati posebnosti sektorjev in posameznih upravičenih projektov. Da bi v energetskem sektorju omogočili čimbolj učinkovito uporabo proračuna Unije in tako povečali multiplikacijski učinek finančne pomoči Unije, bi si Komisija morala v kar največji meri in ob upoštevanju tržne uveljavitve prizadevati za prednostno uporabo finančnih instrumentov, kadarkoli je to ustrezno, ob spoštovanju zgornje meje za uporabo finančnih instrumentov v skladu s to uredbo. Nosilce energetskih projektov bi bilo treba spodbujati, naj preučijo možnost uporabe finančnih instrumentov, preden zaprosijo za nepovratna sredstva za dela. Komisija bi pri tem morala nuditi ustrezno podporo, da bi zagotovila,da bi se finančni instrumenti čim več uporabljali. |
| --- | --- |

(47)

Pri izbiri najučinkovitejše oblike finančne pomoči bi bilo treba ustrezno upoštevati posebnosti sektorjev in posameznih upravičenih projektov. Da bi v energetskem sektorju omogočili čimbolj učinkovito uporabo proračuna Unije in tako povečali multiplikacijski učinek finančne pomoči Unije, bi si Komisija morala v kar največji meri in ob upoštevanju tržne uveljavitve prizadevati za prednostno uporabo finančnih instrumentov, kadarkoli je to ustrezno, ob spoštovanju zgornje meje za uporabo finančnih instrumentov v skladu s to uredbo. Nosilce energetskih projektov bi bilo treba spodbujati, naj preučijo možnost uporabe finančnih instrumentov, preden zaprosijo za nepovratna sredstva za dela. Komisija bi pri tem morala nuditi ustrezno podporo, da bi zagotovila,da bi se finančni instrumenti čim več uporabljali.

| (48) | Projekti skupnega interesa na področjih električne energije, plina in ogljikovega dioksida bi morali biti upravičeni do finančne pomoči Unije za študije, pod določenimi pogoji pa tudi do finančne pomoči Unije za dela, in sicer v obliki nepovratnih sredstev ali v obliki inovativnih finančnih instrumentov. Na ta način bo mogoče zagotoviti podporo po meri za tiste projekte skupnega interesa, ki v okviru obstoječega regulativnega okvira in pogojev na trgu ne pridejo v poštev. Pomembno je preprečiti vsakršno izkrivljanje konkurence na področju energetike, zlasti med projekti, ki prispevajo k izvajanju istega prednostnega koridorja Unije. S tako finančno pomočjo bi se morale razviti potrebne sinergije s sredstvi iz evropskih strukturnih in naložbenih skladov, ki bodo financirali pametna energetska distribucijska omrežja lokalnega in regionalnega pomena. Za naložbe v projekte skupnega interesa se uporablja tristopenjska logika. Prvič, trg bi moral imeti prednost pri naložbah. Drugič, če trg ne bi zagotovil naložb, bi bilo treba preučiti regulativne rešitve, po potrebi prilagoditi zadevni regulativni okvir in zagotoviti njegovo pravilno uporabo. Tretjič, če prva dva koraka ne bi zadostovala za zagotovitev potrebnih naložb pri projektih skupnega interesa, bi se finančna pomoč Unije lahko odobrila, če bi projekt skupnega interesa izpolnjeval veljavna merila za upravičenost. |
| --- | --- |

(48)

Projekti skupnega interesa na področjih električne energije, plina in ogljikovega dioksida bi morali biti upravičeni do finančne pomoči Unije za študije, pod določenimi pogoji pa tudi do finančne pomoči Unije za dela, in sicer v obliki nepovratnih sredstev ali v obliki inovativnih finančnih instrumentov. Na ta način bo mogoče zagotoviti podporo po meri za tiste projekte skupnega interesa, ki v okviru obstoječega regulativnega okvira in pogojev na trgu ne pridejo v poštev. Pomembno je preprečiti vsakršno izkrivljanje konkurence na področju energetike, zlasti med projekti, ki prispevajo k izvajanju istega prednostnega koridorja Unije. S tako finančno pomočjo bi se morale razviti potrebne sinergije s sredstvi iz evropskih strukturnih in naložbenih skladov, ki bodo financirali pametna energetska distribucijska omrežja lokalnega in regionalnega pomena. Za naložbe v projekte skupnega interesa se uporablja tristopenjska logika. Prvič, trg bi moral imeti prednost pri naložbah. Drugič, če trg ne bi zagotovil naložb, bi bilo treba preučiti regulativne rešitve, po potrebi prilagoditi zadevni regulativni okvir in zagotoviti njegovo pravilno uporabo. Tretjič, če prva dva koraka ne bi zadostovala za zagotovitev potrebnih naložb pri projektih skupnega interesa, bi se finančna pomoč Unije lahko odobrila, če bi projekt skupnega interesa izpolnjeval veljavna merila za upravičenost.

| (49) | V skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 347/2013 so vsi projekti skupnega interesa, ki spadajo v kategorije iz Priloge II.1, 2 in 4 navedene uredbe, upravičeni do finančne pomoči Unije v obliki nepovratnih sredstev za študije in finančnih instrumentov. Nepovratna sredstva za dela se lahko uporabijo za ukrepe, ki prispevajo k tistim projektom skupnega interesa, ki imajo v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 347/2013 pomembne pozitivne zunanje učinke in niso poslovno donosni glede na poslovni načrt projekta in druge izvedene ocene, zlasti tiste, ki so jih opravili morebitni vlagatelji, posojilodajalci ali nacionalni regulativni organi. |
| --- | --- |

(49)

V skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 347/2013 so vsi projekti skupnega interesa, ki spadajo v kategorije iz Priloge II.1, 2 in 4 navedene uredbe, upravičeni do finančne pomoči Unije v obliki nepovratnih sredstev za študije in finančnih instrumentov. Nepovratna sredstva za dela se lahko uporabijo za ukrepe, ki prispevajo k tistim projektom skupnega interesa, ki imajo v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 347/2013 pomembne pozitivne zunanje učinke in niso poslovno donosni glede na poslovni načrt projekta in druge izvedene ocene, zlasti tiste, ki so jih opravili morebitni vlagatelji, posojilodajalci ali nacionalni regulativni organi.

| (50) | Za zagotavljanje sektorske razpršenosti upravičencev do finančnih instrumentov in spodbujanje postopne geografske razpršenosti po državah članicah, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti državam članicam, upravičenim do sredstev iz Kohezijskega sklada, bi morala Komisija v partnerstvu z Evropsko investicijsko banko s skupnimi pobudami, kot sta Evropski strokovni center za javno-zasebna partnerstva in skupna pomoč pri pripravi projektov v evropskih regijah (Jaspers), zagotavljati podporo državam članicam pri oblikovanju ustreznega sklopa projektov, ki bi lahko bili primerni za projektno financiranje. |
| --- | --- |

(50)

Za zagotavljanje sektorske razpršenosti upravičencev do finančnih instrumentov in spodbujanje postopne geografske razpršenosti po državah članicah, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti državam članicam, upravičenim do sredstev iz Kohezijskega sklada, bi morala Komisija v partnerstvu z Evropsko investicijsko banko s skupnimi pobudami, kot sta Evropski strokovni center za javno-zasebna partnerstva in skupna pomoč pri pripravi projektov v evropskih regijah (Jaspers), zagotavljati podporo državam članicam pri oblikovanju ustreznega sklopa projektov, ki bi lahko bili primerni za projektno financiranje.

| (51) | Finančni instrumenti v skladu s to uredbo bi morali biti usklajeni s pravili iz naslova VIII Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (17) ter s pravili najboljše prakse, ki se uporabljajo za finančne instrumente. |
| --- | --- |

(51)

Finančni instrumenti v skladu s to uredbo bi morali biti usklajeni s pravili iz naslova VIII Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (17) ter s pravili najboljše prakse, ki se uporabljajo za finančne instrumente.

| (52) | Kar zadeva pogoje za finančne instrumente, bi bilo morda treba v delovne programe vključiti dodatne zahteve, na primer za zagotovitev konkurenčnih trgov, skladno z razvojem politik Unije, tehnološkim razvojem in drugimi potencialno pomembnimi dejavniki. |
| --- | --- |

(52)

Kar zadeva pogoje za finančne instrumente, bi bilo morda treba v delovne programe vključiti dodatne zahteve, na primer za zagotovitev konkurenčnih trgov, skladno z razvojem politik Unije, tehnološkim razvojem in drugimi potencialno pomembnimi dejavniki.

| (53) | Večletno načrtovanje podpore iz IPE bi moralo biti usmerjeno v podpiranje prednostnih nalog Unije, tako da bi zagotovili razpoložljivost potrebnih finančnih virov, usklajenost, preglednost in kontinuiteto skupnega ukrepanja Unije in držav članic. Za predloge, vložene po izvedbi prvega večletnega delovnega programa v prometnem sektorju, bi bilo treba za datum začetka upravičenosti stroškov določiti 1. januar 2014, da bi zagotovili kontinuiteto projektov, ki jih zajema že Uredba (ES) št. 680/2007. |
| --- | --- |

(53)

Večletno načrtovanje podpore iz IPE bi moralo biti usmerjeno v podpiranje prednostnih nalog Unije, tako da bi zagotovili razpoložljivost potrebnih finančnih virov, usklajenost, preglednost in kontinuiteto skupnega ukrepanja Unije in držav članic. Za predloge, vložene po izvedbi prvega večletnega delovnega programa v prometnem sektorju, bi bilo treba za datum začetka upravičenosti stroškov določiti 1. januar 2014, da bi zagotovili kontinuiteto projektov, ki jih zajema že Uredba (ES) št. 680/2007.

| (54) | Ker je za izvedbo nekaterih infrastrukturnih projektov potreben znaten proračun, bi bilo z določbami treba omogočiti, da bi bile proračunske obveznosti v zvezi s finančno pomočjo za nekatere ukrepe razdeljene na letne obroke. |
| --- | --- |

(54)

Ker je za izvedbo nekaterih infrastrukturnih projektov potreben znaten proračun, bi bilo z določbami treba omogočiti, da bi bile proračunske obveznosti v zvezi s finančno pomočjo za nekatere ukrepe razdeljene na letne obroke.

| (55) | Glede na sredstva, ki so na voljo na ravni Unije, se je za dosego želenega učinka treba osredotočiti na projekte z najvišjo evropsko dodano vrednostjo. Podpora bi zato morala biti usmerjena v jedrno omrežje in projekte skupnega interesa na področju sistemov upravljanja prometa, predvsem sisteme za upravljanje zračnega prometa, ki izhajajo iz nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (sistem SESAR) in za katere so potrebna proračunska sredstva Unije v znesku okrog 3 milijarde EUR, kot tudi v inteligentni prometni sistem (ITS), sistem spremljanja in nadzorovanja plovil (VTMIS), rečne informacijske storitve (RIS) in evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (ERTMS). V energetskem sektorju bi morala biti finančna pomoč usmerjena v dokončno vzpostavitev notranjega energetskega trga, zagotavljanje zanesljive oskrbe, spodbujanje trajnostne naravnanosti, med drugim z zagotavljanjem prenosa električne energije iz obnovljivih virov iz obratov za proizvodnjo do središč povpraševanja in shranjevanja, ter v privabljanje javnih in zasebnih naložb. V telekomunikacijskem sektorju bi morala biti finančna pomoč usmerjena predvsem v projekte, ki bodo ustvarili povpraševanje po širokopasovnih omrežjih, vključno z izgradnjo evropske infrastrukture za digitalne storitve, ki bi morala nato spodbuditi naložbe v postavitev širokopasovnih omrežij. |
| --- | --- |

(55)

Glede na sredstva, ki so na voljo na ravni Unije, se je za dosego želenega učinka treba osredotočiti na projekte z najvišjo evropsko dodano vrednostjo. Podpora bi zato morala biti usmerjena v jedrno omrežje in projekte skupnega interesa na področju sistemov upravljanja prometa, predvsem sisteme za upravljanje zračnega prometa, ki izhajajo iz nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (sistem SESAR) in za katere so potrebna proračunska sredstva Unije v znesku okrog 3 milijarde EUR, kot tudi v inteligentni prometni sistem (ITS), sistem spremljanja in nadzorovanja plovil (VTMIS), rečne informacijske storitve (RIS) in evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (ERTMS). V energetskem sektorju bi morala biti finančna pomoč usmerjena v dokončno vzpostavitev notranjega energetskega trga, zagotavljanje zanesljive oskrbe, spodbujanje trajnostne naravnanosti, med drugim z zagotavljanjem prenosa električne energije iz obnovljivih virov iz obratov za proizvodnjo do središč povpraševanja in shranjevanja, ter v privabljanje javnih in zasebnih naložb. V telekomunikacijskem sektorju bi morala biti finančna pomoč usmerjena predvsem v projekte, ki bodo ustvarili povpraševanje po širokopasovnih omrežjih, vključno z izgradnjo evropske infrastrukture za digitalne storitve, ki bi morala nato spodbuditi naložbe v postavitev širokopasovnih omrežij.

| (56) | V energetskem sektorju bi bilo treba predvidena proračunska sredstva glede na odziv trga prednostno dodeliti v obliki finančnih instrumentov. Projekti skupnega interesa v telekomunikacijskem sektorju bi morali biti upravičeni do finančne podpore Unije v obliki nepovratnih sredstev in javnih naročil za jedrne storitvene platforme, splošne storitve in horizontalne ukrepe. Dejavnosti na področju uvajanja širokopasovnih omrežij, vključno z dejavnostmi za ustvarjanje povpraševanja po teh omrežjih, bi morale biti upravičene do finančne podpore Unije v obliki finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

(56)

V energetskem sektorju bi bilo treba predvidena proračunska sredstva glede na odziv trga prednostno dodeliti v obliki finančnih instrumentov. Projekti skupnega interesa v telekomunikacijskem sektorju bi morali biti upravičeni do finančne podpore Unije v obliki nepovratnih sredstev in javnih naročil za jedrne storitvene platforme, splošne storitve in horizontalne ukrepe. Dejavnosti na področju uvajanja širokopasovnih omrežij, vključno z dejavnostmi za ustvarjanje povpraševanja po teh omrežjih, bi morale biti upravičene do finančne podpore Unije v obliki finančnih instrumentov.

| (57) | Glede na analizo, izvedeno v okviru ocene učinka v zvezi z Uredbo (EU) št. 347/2013, naj bi bilo na področju električne energije približno 100, na področju plina pa 50 projektov skupnega interesa, ki naj bi največ prispevali k izvajanju prednostnih koridorjev in območij strateške energetske infrastrukture. Poleg tega se na podlagi pričakovane prevladujoče vloge električne energije v evropskem energetskem sistemu v naslednjih dveh desetletjih ocenjuje, da bo glavnino finančnih sredstev za energetiko v okviru IPE treba nameniti za podporo projektom skupnega interesa na področju električne energije.Ob upoštevanju, da bo to oceno morda treba spremeniti, ko bo na voljo več informacij, in dejstva, da je treba zagotoviti spoštovanje Uredbe (EU) št. 347/2013, bi morala Komisija projektom na področju električne energije nameniti ustrezno pozornost, da bi zagotovila, da bo med letoma 2014 in 2020 glavnina finančne pomoči na voljo za te projekte, pri čemer bi bilo treba upoštevati odziv trga, kakovost in stopnjo razvitosti predlaganih ukrepov ter njihove potrebe po financiranju. Ta cilj ne pomeni posega v morebitno prerazporeditev razpoložljivih sredstev za projekte na področju energetike. |
| --- | --- |

(57)

Glede na analizo, izvedeno v okviru ocene učinka v zvezi z Uredbo (EU) št. 347/2013, naj bi bilo na področju električne energije približno 100, na področju plina pa 50 projektov skupnega interesa, ki naj bi največ prispevali k izvajanju prednostnih koridorjev in območij strateške energetske infrastrukture. Poleg tega se na podlagi pričakovane prevladujoče vloge električne energije v evropskem energetskem sistemu v naslednjih dveh desetletjih ocenjuje, da bo glavnino finančnih sredstev za energetiko v okviru IPE treba nameniti za podporo projektom skupnega interesa na področju električne energije.Ob upoštevanju, da bo to oceno morda treba spremeniti, ko bo na voljo več informacij, in dejstva, da je treba zagotoviti spoštovanje Uredbe (EU) št. 347/2013, bi morala Komisija projektom na področju električne energije nameniti ustrezno pozornost, da bi zagotovila, da bo med letoma 2014 in 2020 glavnina finančne pomoči na voljo za te projekte, pri čemer bi bilo treba upoštevati odziv trga, kakovost in stopnjo razvitosti predlaganih ukrepov ter njihove potrebe po financiranju. Ta cilj ne pomeni posega v morebitno prerazporeditev razpoložljivih sredstev za projekte na področju energetike.

| (58) | Komisija bi morala opraviti vmesno in naknadno oceno, da oceni uspešnost in učinkovitost financiranja ter njegov učinek na splošne cilje IPE in prednostne naloge strategije Evropa 2020, ter o tem poročati Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij. Komisija bi morala objaviti informacije o posameznih projektih v okviru IPE. Te informacije bi bilo treba posodabljati letno. |
| --- | --- |

(58)

Komisija bi morala opraviti vmesno in naknadno oceno, da oceni uspešnost in učinkovitost financiranja ter njegov učinek na splošne cilje IPE in prednostne naloge strategije Evropa 2020, ter o tem poročati Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij. Komisija bi morala objaviti informacije o posameznih projektih v okviru IPE. Te informacije bi bilo treba posodabljati letno.

| (59) | Kar zadeva promet in energetiko, je bil na podlagi sektorskih smernic, določenih v Uredbi (EU) št. 1315/2013 in Uredbi (EU) št. 347/2013, pripravljen seznam projektov, prednostnih koridorjev in območij, za katere bi se morala uporabljati ta uredba, pri čemer bi bilo treba ta seznam vključiti v Prilogo k tej uredbi. Kar zadeva promet, bi bilo treba zaradi upoštevanja morebitnih sprememb pri političnih prednostnih nalogah, tehnoloških zmogljivostih in prometnih tokovih na Komisijo prenesti pooblastila v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) za sprejemanje aktov o spremembah dela I Priloge in podrobni določitvi prednosti glede financiranja za ukrepe, upravičene do financiranja na podlagi člena 7(2), kar bi se moralo odražati tudi v delovnih programih. |
| --- | --- |

(59)

Kar zadeva promet in energetiko, je bil na podlagi sektorskih smernic, določenih v Uredbi (EU) št. 1315/2013 in Uredbi (EU) št. 347/2013, pripravljen seznam projektov, prednostnih koridorjev in območij, za katere bi se morala uporabljati ta uredba, pri čemer bi bilo treba ta seznam vključiti v Prilogo k tej uredbi. Kar zadeva promet, bi bilo treba zaradi upoštevanja morebitnih sprememb pri političnih prednostnih nalogah, tehnoloških zmogljivostih in prometnih tokovih na Komisijo prenesti pooblastila v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) za sprejemanje aktov o spremembah dela I Priloge in podrobni določitvi prednosti glede financiranja za ukrepe, upravičene do financiranja na podlagi člena 7(2), kar bi se moralo odražati tudi v delovnih programih.

| (60) | Da bi upoštevali dejansko raven povpraševanja po financiranju v okviru specifičnih ciljev v prometnem sektorju in se ravnali po ugotovitvah vmesne ocene, bi bilo treba v skladu s členom 290 PDEU na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov o spremembi okvirnih odstotkov za posamezne specifične prometne cilje, če se izkaže, da je potrebno več kot 5-odstotno odstopanje od okvirne dodelitve za vsakega od specifičnih prometnih ciljev, kakor je določeno v delu VI Priloge I k tej uredbi. Okvirne dodelitve za specifične cilje v sektorju prometa ne preprečujejo, da se 11 305 500 000 EUR, prenesenih iz Kohezijskega sklada, v celoti porabi za projekte v zvezi z vzpostavljanjem jedrnega omrežja ali za projekte in horizontalne prednostne naloge, opredeljene v delu I Priloge I k tej uredbi. |
| --- | --- |

(60)

Da bi upoštevali dejansko raven povpraševanja po financiranju v okviru specifičnih ciljev v prometnem sektorju in se ravnali po ugotovitvah vmesne ocene, bi bilo treba v skladu s členom 290 PDEU na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov o spremembi okvirnih odstotkov za posamezne specifične prometne cilje, če se izkaže, da je potrebno več kot 5-odstotno odstopanje od okvirne dodelitve za vsakega od specifičnih prometnih ciljev, kakor je določeno v delu VI Priloge I k tej uredbi. Okvirne dodelitve za specifične cilje v sektorju prometa ne preprečujejo, da se 11 305 500 000 EUR, prenesenih iz Kohezijskega sklada, v celoti porabi za projekte v zvezi z vzpostavljanjem jedrnega omrežja ali za projekte in horizontalne prednostne naloge, opredeljene v delu I Priloge I k tej uredbi.

| (61) | Da bi upoštevali ugotovitve, sprejete na podlagi izvajanja IPE, vključno s tistimi iz vmesne ocene, bi bilo treba v skladu s členom 290 PDEU na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov o spremembi seznama splošnih usmeritev, ki se mora upoštevati pri določanju meril za dodelitev. |
| --- | --- |

(61)

Da bi upoštevali ugotovitve, sprejete na podlagi izvajanja IPE, vključno s tistimi iz vmesne ocene, bi bilo treba v skladu s členom 290 PDEU na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov o spremembi seznama splošnih usmeritev, ki se mora upoštevati pri določanju meril za dodelitev.

| (62) | Pri sprejemanju delegiranih aktov v skladu s to uredbo je zlasti pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(62)

Pri sprejemanju delegiranih aktov v skladu s to uredbo je zlasti pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (63) | Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z večletnimi in letnimi delovnimi programi. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (18). |
| --- | --- |

(63)

Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z večletnimi in letnimi delovnimi programi. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (18).

| (64) | Finančni interesi Unije bi morali biti v celotnem ciklu izdatkov zaščiteni s sorazmernimi ukrepi, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, povračilom izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi izrekanjem kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. Evropski parlament bi moral biti obveščen o teh ukrepih. |
| --- | --- |

(64)

Finančni interesi Unije bi morali biti v celotnem ciklu izdatkov zaščiteni s sorazmernimi ukrepi, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, povračilom izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi izrekanjem kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. Evropski parlament bi moral biti obveščen o teh ukrepih.

| (65) | Za zagotavljanje široke in poštene konkurence za projekte, ki se financirajo v okviru IPE, bi morala pogodbena oblika ustrezati ciljem in okoliščinam projekta. Da bi dosegli čim večjo gospodarnost in zagotovili čimbolj učinkovito izpolnitev pogodbe, bi bilo treba pogodbene pogoje oblikovati tako, da bi bila tveganja, povezana s pogodbo, pošteno porazdeljena. To načelo bi bilo treba uporabljati neodvisno od tega, ali se uporabi nacionalni ali pa mednarodni vzorec pogodbe. |
| --- | --- |

(65)

Za zagotavljanje široke in poštene konkurence za projekte, ki se financirajo v okviru IPE, bi morala pogodbena oblika ustrezati ciljem in okoliščinam projekta. Da bi dosegli čim večjo gospodarnost in zagotovili čimbolj učinkovito izpolnitev pogodbe, bi bilo treba pogodbene pogoje oblikovati tako, da bi bila tveganja, povezana s pogodbo, pošteno porazdeljena. To načelo bi bilo treba uporabljati neodvisno od tega, ali se uporabi nacionalni ali pa mednarodni vzorec pogodbe.

| (66) | Nekateri infrastrukturni projekti skupnega interesa, bi morda potrebovali povezavo s sosedskimi državami, državami predpristopnicami in drugimi tretjimi državami, ali pa bi jih morali prečkati. IPE bi moral omogočati poenostavljene načine za povezovanje in financiranje te infrastrukture, s čimer bi zagotovili usklajenost notranjih in zunanjih instrumentov proračuna Unije. |
| --- | --- |

(66)

Nekateri infrastrukturni projekti skupnega interesa, bi morda potrebovali povezavo s sosedskimi državami, državami predpristopnicami in drugimi tretjimi državami, ali pa bi jih morali prečkati. IPE bi moral omogočati poenostavljene načine za povezovanje in financiranje te infrastrukture, s čimer bi zagotovili usklajenost notranjih in zunanjih instrumentov proračuna Unije.

| (67) | Če tretje države in subjekti s sedežem v tretjih državah sodelujejo pri ukrepih, ki prispevajo k projektom skupnega interesa, bi nepovratna sredstva morala biti na voljo le, če ukrepa ni mogoče v zadostni meri podpreti z drugimi oblikami pomoči v okviru IPE ali drugih programov Unije. |
| --- | --- |

(67)

Če tretje države in subjekti s sedežem v tretjih državah sodelujejo pri ukrepih, ki prispevajo k projektom skupnega interesa, bi nepovratna sredstva morala biti na voljo le, če ukrepa ni mogoče v zadostni meri podpreti z drugimi oblikami pomoči v okviru IPE ali drugih programov Unije.

| (68) | V skladu s pristopom iz člena 4(4) Uredbe (EU) št. 347/2013 se splošna usmeritev, na podlagi katere naj Komisija upošteva vpliv na družbo, podnebje in okolje, ki je opredeljena v delu V Priloge I k tej uredbi, ne bi smela uporabljati za področje energetike. |
| --- | --- |

(68)

V skladu s pristopom iz člena 4(4) Uredbe (EU) št. 347/2013 se splošna usmeritev, na podlagi katere naj Komisija upošteva vpliv na družbo, podnebje in okolje, ki je opredeljena v delu V Priloge I k tej uredbi, ne bi smela uporabljati za področje energetike.

| (69) | V telekomunikacijskem sektorju bi se splošna usmeritev, da naj se upošteva stimulativni učinek podpore Unije na javne in zasebne naložbe, morala uporabljati le za tiste infrastrukture digitalnih storitev, katerih namen je spodbuditi dodatne naložbe. |
| --- | --- |

(69)

V telekomunikacijskem sektorju bi se splošna usmeritev, da naj se upošteva stimulativni učinek podpore Unije na javne in zasebne naložbe, morala uporabljati le za tiste infrastrukture digitalnih storitev, katerih namen je spodbuditi dodatne naložbe.

| (70) | Splošna usmeritev,da naj se upošteva čezmejna razsežnost, se ne bi smela uporabljati v zvezi s širokopasovnimi omrežji, ker bodo vse naložbe v širokopasovne povezave, vključno s tistimi, ki se izvedejo znotraj meja države članice, izboljšale povezljivost vseevropskih telekomunikacijskih omrežij. |
| --- | --- |

(70)

Splošna usmeritev,da naj se upošteva čezmejna razsežnost, se ne bi smela uporabljati v zvezi s širokopasovnimi omrežji, ker bodo vse naložbe v širokopasovne povezave, vključno s tistimi, ki se izvedejo znotraj meja države članice, izboljšale povezljivost vseevropskih telekomunikacijskih omrežij.

| (71) | Sodelovanje držav Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o EGP) v IPE, bi moralo potekati v skladu s pogoji iz Sporazuma EGP. V ta namen bi bilo treba vse sektorje, ki jih zajema ta uredba, obravnavati kot ločene programe. Sodelovanje držav Efte v IPE bi bilo treba predvideti zlasti na področju telekomunikacij. |
| --- | --- |

(71)

Sodelovanje držav Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o EGP) v IPE, bi moralo potekati v skladu s pogoji iz Sporazuma EGP. V ta namen bi bilo treba vse sektorje, ki jih zajema ta uredba, obravnavati kot ločene programe. Sodelovanje držav Efte v IPE bi bilo treba predvideti zlasti na področju telekomunikacij.

| (72) | Kar zadeva promet, bi se za ugotavljanje upravičenosti projektov skupnega interesa v tretjih državah v skladu s to uredbo morali uporabljati informativni zemljevidi iz Priloge III k Uredbi (EU) št. 1315/2013. V tretjih državah, za katere v navedeni uredbi ni informativnih zemljevidov, bi projekti skupnega interesa morali biti upravičeni, če se z njimi že sodeluje z namenom, da bi se dogovorili o takšnih zemljevidih. |
| --- | --- |

(72)

Kar zadeva promet, bi se za ugotavljanje upravičenosti projektov skupnega interesa v tretjih državah v skladu s to uredbo morali uporabljati informativni zemljevidi iz Priloge III k Uredbi (EU) št. 1315/2013. V tretjih državah, za katere v navedeni uredbi ni informativnih zemljevidov, bi projekti skupnega interesa morali biti upravičeni, če se z njimi že sodeluje z namenom, da bi se dogovorili o takšnih zemljevidih.

| (73) | Ker ciljev te uredbe, in sicer usklajevanja, razvoja in financiranja vseevropskih omrežij, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lahko zaradi potrebe po njihovem usklajevanju bolje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev. |
| --- | --- |

(73)

Ker ciljev te uredbe, in sicer usklajevanja, razvoja in financiranja vseevropskih omrežij, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lahko zaradi potrebe po njihovem usklajevanju bolje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev.

| (74) | Uredbi Sveta (ES) št. 380/2007 ter (ES) št. 67/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (19) bi bilo zaradi jasnosti treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(74)

Uredbi Sveta (ES) št. 380/2007 ter (ES) št. 67/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (19) bi bilo zaradi jasnosti treba razveljaviti.

| (75) | Ta uredba bi morala začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, da se zagotovi pravočasno sprejetje delegiranih in izvedbenih aktov na podlagi te uredbe – |
| --- | --- |

(75)

Ta uredba bi morala začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, da se zagotovi pravočasno sprejetje delegiranih in izvedbenih aktov na podlagi te uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

SKUPNE DOLOČBE

POGLAVJE I

Instrument za povezovanje evrope

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba vzpostavlja Instrument za povezovanje Evrope (IPE), ki določa pogoje, metode in postopke za zagotavljanje finančne pomoči Unije za vseevropska omrežja, da se podprejo projekti skupnega interesa v sektorjih prometne, telekomunikacijske in energetske infrastrukture ter izkoristijo potencialne sinergije med temi sektorji. V tej uredbi je določena tudi razčlenitev sredstev, ki bodo na voljo v sklopu večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | "projekt skupnega interesa" pomeni projekt, opredeljen v Uredbi (EU) št. 1315/2013 ali v Uredbi (EU) št. 347/2013 ali v uredbi o smernicah za vseevropska omrežja na področju telekomunikacijske infrastrukture; |
| --- | --- |

(1)

"projekt skupnega interesa" pomeni projekt, opredeljen v Uredbi (EU) št. 1315/2013 ali v Uredbi (EU) št. 347/2013 ali v uredbi o smernicah za vseevropska omrežja na področju telekomunikacijske infrastrukture;

| (2) | "čezmejni odsek" pomeni v prometnem sektorju odsek, ki zagotavlja neprekinjenost projekta skupnega interesa med najbližjima urbanima vozliščema na obeh straneh meje med državama članicama ali med državo članico in sosednjo državo; |
| --- | --- |

(2)

"čezmejni odsek" pomeni v prometnem sektorju odsek, ki zagotavlja neprekinjenost projekta skupnega interesa med najbližjima urbanima vozliščema na obeh straneh meje med državama članicama ali med državo članico in sosednjo državo;

| (3) | "sosednja država" pomeni državo, ki sodi v okvir evropske sosedske politike, vključno s strateškim partnerstvom, politike širitve ter Evropskega gospodarskega prostora ali Evropskega združenja za prosto trgovino; |
| --- | --- |

(3)

"sosednja država" pomeni državo, ki sodi v okvir evropske sosedske politike, vključno s strateškim partnerstvom, politike širitve ter Evropskega gospodarskega prostora ali Evropskega združenja za prosto trgovino;

| (4) | "tretja država" pomeni vsako sosednjo državo in vsako drugo državo, s katero lahko Unija sodeluje zaradi doseganja ciljev iz te uredbe; |
| --- | --- |

(4)

"tretja država" pomeni vsako sosednjo državo in vsako drugo državo, s katero lahko Unija sodeluje zaradi doseganja ciljev iz te uredbe;

| (5) | "dela" pomeni nakup, dobavo in uporabo sestavnih elementov, sistemov in storitev, vključno s programsko opremo, načrtovanje, izvajanje gradnje in montaže projekta, tehnično potrditev montaže ter začetek uporabe projekta; |
| --- | --- |

(5)

"dela" pomeni nakup, dobavo in uporabo sestavnih elementov, sistemov in storitev, vključno s programsko opremo, načrtovanje, izvajanje gradnje in montaže projekta, tehnično potrditev montaže ter začetek uporabe projekta;

| (6) | "študije" pomeni dejavnosti, potrebne za pripravo izvajanja projekta, kot so pripravljalne študije, študije kartiranja in izvedljivosti, študije v zvezi z ocenjevanjem, preskusi in vrednotenjem, tudi v obliki programske opreme, ter vse druge ukrepe za tehnično podporo, vključno s pripravljalnimi deli, potrebnimi za opredelitev in razvoj projekta ter za odločitev o njegovem financiranju, kot so raziskovalne dejavnosti na zadevnih lokacijah ter priprava finančnega svežnja; |
| --- | --- |

(6)

"študije" pomeni dejavnosti, potrebne za pripravo izvajanja projekta, kot so pripravljalne študije, študije kartiranja in izvedljivosti, študije v zvezi z ocenjevanjem, preskusi in vrednotenjem, tudi v obliki programske opreme, ter vse druge ukrepe za tehnično podporo, vključno s pripravljalnimi deli, potrebnimi za opredelitev in razvoj projekta ter za odločitev o njegovem financiranju, kot so raziskovalne dejavnosti na zadevnih lokacijah ter priprava finančnega svežnja;

| (7) | "ukrepi za podporo programa" pomeni, na ravni IPE, vse spremljevalne ukrepe, ki so potrebni za njegovo izvajanje in izvajanje posamičnih sektorskih smernic, kot so storitve, zlasti zagotovitev tehnične pomoči, tudi za uporabo finančnih instrumentov, ter pripravljalne dejavnosti, dejavnosti izvedljivosti, usklajevanja, spremljanja, posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, nadzora, revizije in ocenjevanja, ki so potrebne neposredno za upravljanje IPE in uresničitev njegovih ciljev. Ukrepi za podporo programa vključujejo zlasti študije, sestanke, kartiranje infrastrukture, informacije, širjenje informacij, sporočanje in ozaveščanje, odhodke v zvezi z orodji in omrežji IT za izmenjavo informacij o IPE, skupaj z vsemi drugimi odhodki za tehnično in upravno pomoč, ki jih ima Komisija in ki so lahko potrebni za upravljanje IPE ali izvajanje posamičnih sektorskih smernic. Ukrepi za podporo programa vključujejo tudi dejavnosti, ki so potrebne, da bi se zlasti v državah članicah, upravičenih do financiranja iz Kohezijskega sklada, lažje pripravili projekti skupnega interesa in tako pridobila sredstva v okviru te uredbe ali na finančnem trgu. Ukrepi za podporo programa po potrebi vključujejo tudi kritje stroškov izvajalske agencije, ki jo Komisija pooblasti za izvajanje posameznih delov IPE (v nadaljnjem besedilu: izvajalska agencija); |
| --- | --- |

(7)

"ukrepi za podporo programa" pomeni, na ravni IPE, vse spremljevalne ukrepe, ki so potrebni za njegovo izvajanje in izvajanje posamičnih sektorskih smernic, kot so storitve, zlasti zagotovitev tehnične pomoči, tudi za uporabo finančnih instrumentov, ter pripravljalne dejavnosti, dejavnosti izvedljivosti, usklajevanja, spremljanja, posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, nadzora, revizije in ocenjevanja, ki so potrebne neposredno za upravljanje IPE in uresničitev njegovih ciljev. Ukrepi za podporo programa vključujejo zlasti študije, sestanke, kartiranje infrastrukture, informacije, širjenje informacij, sporočanje in ozaveščanje, odhodke v zvezi z orodji in omrežji IT za izmenjavo informacij o IPE, skupaj z vsemi drugimi odhodki za tehnično in upravno pomoč, ki jih ima Komisija in ki so lahko potrebni za upravljanje IPE ali izvajanje posamičnih sektorskih smernic. Ukrepi za podporo programa vključujejo tudi dejavnosti, ki so potrebne, da bi se zlasti v državah članicah, upravičenih do financiranja iz Kohezijskega sklada, lažje pripravili projekti skupnega interesa in tako pridobila sredstva v okviru te uredbe ali na finančnem trgu. Ukrepi za podporo programa po potrebi vključujejo tudi kritje stroškov izvajalske agencije, ki jo Komisija pooblasti za izvajanje posameznih delov IPE (v nadaljnjem besedilu: izvajalska agencija);

| (8) | "ukrep" pomeni vsako dejavnost, ki velja za finančno in tehnično neodvisno, je časovno omejena in potrebna za izvajanje projekta skupnega interesa; |
| --- | --- |

(8)

"ukrep" pomeni vsako dejavnost, ki velja za finančno in tehnično neodvisno, je časovno omejena in potrebna za izvajanje projekta skupnega interesa;

| (9) | "upravičeni stroški" imajo isti pomen kot v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012; |
| --- | --- |

(9)

"upravičeni stroški" imajo isti pomen kot v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012;

| (10) | "upravičenec" pomeni državo članico, mednarodno organizacijo, javno ali zasebno podjetje ali organ, ki je bil izbran za prejemanje finančne pomoči Unije v skladu s to uredbo in ureditvami, določenimi v ustreznem delovnem programu iz člena 17; |
| --- | --- |

(10)

"upravičenec" pomeni državo članico, mednarodno organizacijo, javno ali zasebno podjetje ali organ, ki je bil izbran za prejemanje finančne pomoči Unije v skladu s to uredbo in ureditvami, določenimi v ustreznem delovnem programu iz člena 17;

| (11) | "izvajalski organ" pomeni javno ali zasebno podjetje ali organ, ki ga za izvajanje zadevnega ukrepa imenuje upravičenec, kadar je upravičenec država članica ali mednarodna organizacija. O tem imenovanju odloča upravičenec na svojo lastno odgovornost in, če imenovanje zahteva oddajo javnih naročil, v skladu z veljavnimi pravili Unije o javnih naročilih in tovrstnimi nacionalnimi pravili; |
| --- | --- |

(11)

"izvajalski organ" pomeni javno ali zasebno podjetje ali organ, ki ga za izvajanje zadevnega ukrepa imenuje upravičenec, kadar je upravičenec država članica ali mednarodna organizacija. O tem imenovanju odloča upravičenec na svojo lastno odgovornost in, če imenovanje zahteva oddajo javnih naročil, v skladu z veljavnimi pravili Unije o javnih naročilih in tovrstnimi nacionalnimi pravili;

| (12) | "celovito omrežje" pomeni prometno infrastrukturo, določeno v skladu s poglavjem II Uredbe (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- |

(12)

"celovito omrežje" pomeni prometno infrastrukturo, določeno v skladu s poglavjem II Uredbe (EU) št. 1315/2013;

| (13) | "jedrno omrežje" pomeni prometno infrastrukturo, določeno v skladu s poglavjem III Uredbe (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- |

(13)

"jedrno omrežje" pomeni prometno infrastrukturo, določeno v skladu s poglavjem III Uredbe (EU) št. 1315/2013;

| (14) | "koridorji jedrnega omrežja" pomeni instrument za spodbujanje usklajenega vzpostavljanja jedrnega omrežja, kot je določeno v poglavju IV Uredbe (EU) št. 1315/2013 in v delu I Priloge I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(14)

"koridorji jedrnega omrežja" pomeni instrument za spodbujanje usklajenega vzpostavljanja jedrnega omrežja, kot je določeno v poglavju IV Uredbe (EU) št. 1315/2013 in v delu I Priloge I k tej uredbi;

| (15) | "ozko grlo" v prometnem sektorju pomeni fizično, tehnično ali funkcionalno oviro, ki hromi sistem in s tem vpliva na neprekinjenost tokov na dolge razdalje ali čezmejnih tokov, odpraviti pa jo je mogoče z izgradnjo nove infrastrukture ali bistveno nadgradnjo obstoječe infrastrukture, zaradi česar bi se lahko stanje bistveno izboljšalo in s tem odpravilo omejitve ozkega grla; |
| --- | --- |

(15)

"ozko grlo" v prometnem sektorju pomeni fizično, tehnično ali funkcionalno oviro, ki hromi sistem in s tem vpliva na neprekinjenost tokov na dolge razdalje ali čezmejnih tokov, odpraviti pa jo je mogoče z izgradnjo nove infrastrukture ali bistveno nadgradnjo obstoječe infrastrukture, zaradi česar bi se lahko stanje bistveno izboljšalo in s tem odpravilo omejitve ozkega grla;

| (16) | "prednostna naloga" pomeni katerega koli od prednostnih koridorjev na področju električne energije, prednostnih koridorjev na področju plina in na prednostnih tematskih področjih, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 347/2013; |
| --- | --- |

(16)

"prednostna naloga" pomeni katerega koli od prednostnih koridorjev na področju električne energije, prednostnih koridorjev na področju plina in na prednostnih tematskih področjih, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 347/2013;

| (17) | "telematske aplikacije" pomeni aplikacije, kot so opredeljene v Uredbi (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- |

(17)

"telematske aplikacije" pomeni aplikacije, kot so opredeljene v Uredbi (EU) št. 1315/2013;

| (18) | "energetska infrastruktura" pomeni infrastrukturo, kot je opredeljena v Uredbi (EU) št. 347/2013; |
| --- | --- |

(18)

"energetska infrastruktura" pomeni infrastrukturo, kot je opredeljena v Uredbi (EU) št. 347/2013;

| (19) | "sinergija med sektorji" pomeni, da v vsaj dveh izmed sektorjev prometa, telekomunikacij in energetike iz te uredbe obstajajo podobni ali medsebojno dopolnjujoči se ukrepi, ki bi lahko na podlagi združevanja finančnih, tehničnih ali kadrovskih virov privedli do optimizacije stroškov ali rezultatov; |
| --- | --- |

(19)

"sinergija med sektorji" pomeni, da v vsaj dveh izmed sektorjev prometa, telekomunikacij in energetike iz te uredbe obstajajo podobni ali medsebojno dopolnjujoči se ukrepi, ki bi lahko na podlagi združevanja finančnih, tehničnih ali kadrovskih virov privedli do optimizacije stroškov ali rezultatov;

| (20) | "izolirano omrežje" pomeni železniško omrežje države članice ali del tega omrežja, kot je opredeljen v Uredbi (EU) št. 1315/2013. |
| --- | --- |

(20)

"izolirano omrežje" pomeni železniško omrežje države članice ali del tega omrežja, kot je opredeljen v Uredbi (EU) št. 1315/2013.

Člen 3

Splošni cilji

IPE omogoča, da so projekti skupnega interesa pripravljeni in izvedeni v okviru politike vseevropskih omrežij v prometnem, telekomunikacijskem in energetskem sektorju. IPE podpira zlasti izvajanje tistih projektov skupnega interesa, katerih cilj je razvoj in vzpostavitev nove infrastrukture in novih storitev ali nadgraditev obstoječe infrastrukture in obstoječih storitev v prometnem, telekomunikacijskem in energetskem sektorju. Prednost imajo manjkajoče povezave v prometnem sektorju. IPE prispeva tudi k podpori projektov, ki zagotavljajo evropsko dodano vrednost in znatne koristi za družbo, a na trgu ne morejo pridobiti zadostnih finančnih sredstev. Za prometni, telekomunikacijski in energetski sektor veljajo naslednji splošni cilji:

| (a) | prispevati k pametni, trajnostni in vključujoči rasti v skladu s strategijo Evropa 2020 z razvijanjem sodobnih in visoko zmogljivih vseevropskih omrežij, ki upoštevajo pričakovane prihodnje prometne tokove in s tem koristijo celotni Uniji v smislu boljše konkurenčnosti na svetovnem trgu ter gospodarske, socialne in teritorialne kohezije na notranjem trgu in ustvarjati okolje, ki bi bilo s kombiniranjem finančnih instrumentov in neposredne podpore Unije, če bi bilo v primeru danih projektov takšno kombiniranje instrumentov možno, in ustreznim izkoriščanjem sinergij med sektorji ugodnejše za zasebne, javne ali javno-zasebne naložbe.
  Doseganje tega cilja se meri na podlagi obsega naložb zasebnih, javnih ali javno-zasebnih partnerstev v projekte skupnega interesa in zlasti z obsegom zasebnih naložb v projekte skupnega interesa, izvedenih s finančnimi instrumenti iz te uredbe. Posebna pozornost je namenjena učinkoviti uporabi javnih naložb; |
| --- | --- |

(a)

prispevati k pametni, trajnostni in vključujoči rasti v skladu s strategijo Evropa 2020 z razvijanjem sodobnih in visoko zmogljivih vseevropskih omrežij, ki upoštevajo pričakovane prihodnje prometne tokove in s tem koristijo celotni Uniji v smislu boljše konkurenčnosti na svetovnem trgu ter gospodarske, socialne in teritorialne kohezije na notranjem trgu in ustvarjati okolje, ki bi bilo s kombiniranjem finančnih instrumentov in neposredne podpore Unije, če bi bilo v primeru danih projektov takšno kombiniranje instrumentov možno, in ustreznim izkoriščanjem sinergij med sektorji ugodnejše za zasebne, javne ali javno-zasebne naložbe.

Doseganje tega cilja se meri na podlagi obsega naložb zasebnih, javnih ali javno-zasebnih partnerstev v projekte skupnega interesa in zlasti z obsegom zasebnih naložb v projekte skupnega interesa, izvedenih s finančnimi instrumenti iz te uredbe. Posebna pozornost je namenjena učinkoviti uporabi javnih naložb;

| (b) | omogočiti Uniji doseganje trajnostnih razvojnih ciljev, vključno z najmanj 20-odstotnim zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov glede na raven iz leta 1990, 20-odstotnim izboljšanjem energetske učinkovitosti in povečanjem deleža energije iz obnovljivih virov na 20 odstotkov do leta 2020, ter tako prispevati k doseganju srednje- in dolgoročnih ciljev Unije v zvezi z dekarbonizacijo, hkrati pa zagotoviti večjo solidarnost med državami članicami. |
| --- | --- |

(b)

omogočiti Uniji doseganje trajnostnih razvojnih ciljev, vključno z najmanj 20-odstotnim zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov glede na raven iz leta 1990, 20-odstotnim izboljšanjem energetske učinkovitosti in povečanjem deleža energije iz obnovljivih virov na 20 odstotkov do leta 2020, ter tako prispevati k doseganju srednje- in dolgoročnih ciljev Unije v zvezi z dekarbonizacijo, hkrati pa zagotoviti večjo solidarnost med državami članicami.

Člen 4

Posebni sektorski cilji

1.   Brez poseganja v splošne cilje iz člena 3 IPE prispeva k doseganju posebnih sektorskih ciljev iz odstavkov 2, 3 in 4 tega člena

2.   IPE vprometnem sektorju podpira projekte skupnega interesa, kot so opredeljeni v členu 7(2) Uredbe (EU) št. 1315/2013, ki zasledujejo naslednje cilje, ki so natančneje določeni v členu 4 navedene uredbe:

| (a) | odpravljanje ozkih grl, izboljšanje interoperabilnosti železniškega sistema, vzpostavitev manjkajočih povezav, zlasti pa izboljšanje čezmejnih odsekov. Doseganje tega cilja se meri:






  (i) | s številom novih ali izboljšanih čezmejnih povezav, |
| --- | --- | --- |

(a)

odpravljanje ozkih grl, izboljšanje interoperabilnosti železniškega sistema, vzpostavitev manjkajočih povezav, zlasti pa izboljšanje čezmejnih odsekov. Doseganje tega cilja se meri:

(i)

s številom novih ali izboljšanih čezmejnih povezav,

| (ii) | s številom kilometrov železniških prog, prilagojenih evropskemu standardu nominalne tirne širine in opremljenih z ERTMS, |
| --- | --- |

(ii)

s številom kilometrov železniških prog, prilagojenih evropskemu standardu nominalne tirne širine in opremljenih z ERTMS,

| (iii) | s številom odpravljenih ozkih grl in odsekov s povečano zmogljivostjo na prometnih poteh za vse načine prevoza, financiranih v okviru IPE, |
| --- | --- |

(iii)

s številom odpravljenih ozkih grl in odsekov s povečano zmogljivostjo na prometnih poteh za vse načine prevoza, financiranih v okviru IPE,

| (iv) | z dolžino omrežja celinskih plovnih poti po posameznih razredih v Uniji in |
| --- | --- |

(iv)

z dolžino omrežja celinskih plovnih poti po posameznih razredih v Uniji in

| (v) | z dolžino železniškega omrežja v Uniji, nadgrajenega v skladu z zahtevami iz člena 39(2) Uredbe (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- |

(v)

z dolžino železniškega omrežja v Uniji, nadgrajenega v skladu z zahtevami iz člena 39(2) Uredbe (EU) št. 1315/2013;

| (b) | dolgoročno zagotavljanje trajnostnih in učinkovitih prometnih sistemov zaradi priprave na pričakovane prihodnje prometne tokove in omogočanja dekarbonizacije vseh načinov prevoza s prehodom na inovativne nizkoogljične in energetsko učinkovite prometne tehnologije ob zagotavljanju čim večje možne varnosti. Doseganje tega cilja se meri:






  (i) | s številom točk za oskrbo z alternativnimi gorivi za vozila, ki uporabljajo jedrno cestno omrežje TEN-T v Uniji, |
| --- | --- | --- |

(b)

dolgoročno zagotavljanje trajnostnih in učinkovitih prometnih sistemov zaradi priprave na pričakovane prihodnje prometne tokove in omogočanja dekarbonizacije vseh načinov prevoza s prehodom na inovativne nizkoogljične in energetsko učinkovite prometne tehnologije ob zagotavljanju čim večje možne varnosti. Doseganje tega cilja se meri:

(i)

s številom točk za oskrbo z alternativnimi gorivi za vozila, ki uporabljajo jedrno cestno omrežje TEN-T v Uniji,

| (ii) | s številom celinskih in pomorskih pristanišč v jedrnem omrežju TEN-T v Uniji, ki imajo točke za oskrbo z alternativnimi gorivi, ter |
| --- | --- |

(ii)

s številom celinskih in pomorskih pristanišč v jedrnem omrežju TEN-T v Uniji, ki imajo točke za oskrbo z alternativnimi gorivi, ter

| (iii) | z zmanjšanjem števila smrtnih žrtev v cestnem omrežju v Uniji; |
| --- | --- |

(iii)

z zmanjšanjem števila smrtnih žrtev v cestnem omrežju v Uniji;

| (c) | optimiziranje združevanja in medsebojne povezave načinov prevoza ter izboljšanje interoperabilnosti prevoznih storitev, ob hkratnem zagotavljanju dostopnosti prometne infrastrukture. Doseganje tega cilja se meri:






  (i) | s številom večmodalnih logističnih platform, vključno s celinskimi in pomorskimi pristanišči ter letališči, povezanimi z železniškim omrežjem, |
| --- | --- | --- |

(c)

optimiziranje združevanja in medsebojne povezave načinov prevoza ter izboljšanje interoperabilnosti prevoznih storitev, ob hkratnem zagotavljanju dostopnosti prometne infrastrukture. Doseganje tega cilja se meri:

(i)

s številom večmodalnih logističnih platform, vključno s celinskimi in pomorskimi pristanišči ter letališči, povezanimi z železniškim omrežjem,

| (ii) | s številom izboljšanih železniško-cestnih terminalov in številom izboljšanih ali novih povezav med pristanišči prek pomorskih avtocest, |
| --- | --- |

(ii)

s številom izboljšanih železniško-cestnih terminalov in številom izboljšanih ali novih povezav med pristanišči prek pomorskih avtocest,

| (iii) | s številom kilometrov celinskih plovnih poti, kjer so na voljo RIS, in |
| --- | --- |

(iii)

s številom kilometrov celinskih plovnih poti, kjer so na voljo RIS, in

| (iv) | z ravnjo izvajanja sistema SESAR ter uporabe VTMIS in ITS v sektorju cestnega prometa. |
| --- | --- |

(iv)

z ravnjo izvajanja sistema SESAR ter uporabe VTMIS in ITS v sektorju cestnega prometa.

Kazalniki iz tega odstavka se ne uporabljajo za države članice, ki nimajo železniškega omrežja oziroma omrežja celinskih plovnih poti.

Ti kazalniki ne predstavljajo meril za izbor ali upravičenost ukrepov za podporo iz IPE.

Okvirni odstotki, ki odražajo delež vseh proračunskih sredstev iz točke (a) člena 5(1), ki se dodelijo vsakemu od treh posebnih ciljev za prometni sektor, so določeni v delu IV Priloge I k tej uredbi. Komisija od teh okvirnih odstotkov ne sme odstopiti za več kot 5 odstotnih točk.

3.   IPE v energetskem sektorju podpira projekte skupnega interesa za uresničitev enega ali več naslednjih ciljev:

| (a) | povečanje konkurenčnosti s spodbujanjem nadaljnjega povezovanja notranjega energetskega trga ter čezmejne interoperabilnosti elektroenergetskih in plinskih omrežij. Doseganje tega cilja se meri naknadno na podlagi:






  (i) | števila projektov za učinkovito medsebojno povezovanje omrežij držav članic in odpravo notranjih omejitev; |
| --- | --- | --- |

(a)

povečanje konkurenčnosti s spodbujanjem nadaljnjega povezovanja notranjega energetskega trga ter čezmejne interoperabilnosti elektroenergetskih in plinskih omrežij. Doseganje tega cilja se meri naknadno na podlagi:

(i)

števila projektov za učinkovito medsebojno povezovanje omrežij držav članic in odpravo notranjih omejitev;

| (ii) | zmanjšanja ali odprave energetske osamitve držav članic; |
| --- | --- |

(ii)

zmanjšanja ali odprave energetske osamitve držav članic;

| (iii) | odstotka čezmejne prenosne zmogljivosti za električno energijo glede na razpoložljivo proizvodno zmogljivost za električno energijo v zadevnih državah članicah; |
| --- | --- |

(iii)

odstotka čezmejne prenosne zmogljivosti za električno energijo glede na razpoložljivo proizvodno zmogljivost za električno energijo v zadevnih državah članicah;

| (iv) | zbliževanja cen na trgu s plinom in/ali elektriko v zadevnih državah članicah ter |
| --- | --- |

(iv)

zbliževanja cen na trgu s plinom in/ali elektriko v zadevnih državah članicah ter

| (v) | deleža najvišje konične obremenitve dveh zadevnih držav članic, pokritih z medsebojno plinsko povezavo z obrnljivo smerjo toka; |
| --- | --- |

(v)

deleža najvišje konične obremenitve dveh zadevnih držav članic, pokritih z medsebojno plinsko povezavo z obrnljivo smerjo toka;

| (b) | izboljšanje zanesljive oskrbe z energijo v Uniji.
  Doseganje tega cilja se meri naknadno na podlagi:






  (i) | števila projektov, ki omogočajo diverzifikacijo virov oskrbe, dobavnih partnerjev in oskrbovalnih poti; |
| --- | --- | --- |

(b)

izboljšanje zanesljive oskrbe z energijo v Uniji.

Doseganje tega cilja se meri naknadno na podlagi:

(i)

števila projektov, ki omogočajo diverzifikacijo virov oskrbe, dobavnih partnerjev in oskrbovalnih poti;

| (ii) | števila projektov za povečanje zmogljivosti shranjevanja; |
| --- | --- |

(ii)

števila projektov za povečanje zmogljivosti shranjevanja;

| (iii) | odpornosti sistema ob upoštevanju števila motenj v oskrbi in njihovega trajanja; |
| --- | --- |

(iii)

odpornosti sistema ob upoštevanju števila motenj v oskrbi in njihovega trajanja;

| (iv) | preprečevanja omejevanja oskrbe z energijo iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(iv)

preprečevanja omejevanja oskrbe z energijo iz obnovljivih virov;

| (v) | povezav izoliranih trgov z bolj raznovrstnimi viri oskrbe; |
| --- | --- |

(v)

povezav izoliranih trgov z bolj raznovrstnimi viri oskrbe;

| (vi) | optimalne uporabe razpoložljive energetske infrastrukture; |
| --- | --- |

(vi)

optimalne uporabe razpoložljive energetske infrastrukture;

| (c) | prispevanje k trajnostnemu razvoju in varstvu okolja, med drugim z vključevanjem energije iz obnovljivih virov v prenosno omrežje ter razvojem pametnih energetskih omrežij in omrežij za transport ogljikovega dioksida.
  Doseganje tega cilja se meri naknadno na podlagi:






  (i) | količine električne energije iz obnovljivih virov, prenesene iz obratov za proizvodnjo do glavnih središč porabe in shranjevanja; |
| --- | --- | --- |

(c)

prispevanje k trajnostnemu razvoju in varstvu okolja, med drugim z vključevanjem energije iz obnovljivih virov v prenosno omrežje ter razvojem pametnih energetskih omrežij in omrežij za transport ogljikovega dioksida.

Doseganje tega cilja se meri naknadno na podlagi:

(i)

količine električne energije iz obnovljivih virov, prenesene iz obratov za proizvodnjo do glavnih središč porabe in shranjevanja;

| (ii) | preprečevanja omejevanja oskrbe z energijo iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(ii)

preprečevanja omejevanja oskrbe z energijo iz obnovljivih virov;

| (iii) | števila izvedenih projektov za vzpostavitev pametnih omrežij, ki so bili financirani v okviru IPE, in odziva na povpraševanje, ki so ga ti projekti sprožili; |
| --- | --- |

(iii)

števila izvedenih projektov za vzpostavitev pametnih omrežij, ki so bili financirani v okviru IPE, in odziva na povpraševanje, ki so ga ti projekti sprožili;

| (iv) | količine emisij CO2, ki so jih projekti, financirani v okviru IPE, preprečili. |
| --- | --- |

(iv)

količine emisij CO2, ki so jih projekti, financirani v okviru IPE, preprečili.

kazalniki iz tega odstavka, ki se uporabljajo za naknadno merjenje doseganja ciljev, niso merila za izbor ali upravičenost ukrepov za podporo iz IPE.

Pogoji za upravičenost do finančne pomoči Unije za projekte skupnega interesa so določeni v členu 14 Uredbe (EU) št. 347/2013, merila za izbor projektov skupnega interesa pa so določena v členu 4 navedene uredbe.

4   IPE v telekomunikacijskem sektorju podpira ukrepe za uresničitev ciljev, ki so določeni v uredbi o smernicah za vseevropska omrežja na področju telekomunikacijske infrastrukture.

Člen 5

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje IPE za obdobje od 2014 do 2020 znašajo 33 242 259 000 EUR (20) v tekočih cenah. Ta znesek se razdeli, kot sledi:

| (a) | prometni sektor: 26 250 582 000 EUR, od katerih se 11 305 500 000 EUR prenese iz Kohezijskega sklada, da se v skladu s to uredbo porabi samo v državah članicah, ki so upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada; |
| --- | --- |

(a)

prometni sektor: 26 250 582 000 EUR, od katerih se 11 305 500 000 EUR prenese iz Kohezijskega sklada, da se v skladu s to uredbo porabi samo v državah članicah, ki so upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada;

| (b) | telekomunikacijski sektor: 1 141 602 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

telekomunikacijski sektor: 1 141 602 000 EUR;

| (c) | energetski sektor: 5 850 075 000 EUR. |
| --- | --- |

(c)

energetski sektor: 5 850 075 000 EUR.

Ti zneski ne vplivajo na uporabo mehanizma prilagodljivosti, določenega v Uredbi Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (21).

2.   S finančnimi sredstvi za izvajanje IPE se krijejo stroški, povezani z:

| (a) | ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa, in ukrepi za podporo programa, kakor so določeni v členu 7; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa, in ukrepi za podporo programa, kakor so določeni v členu 7;

| (b) | ukrepi za podporo programa, ki jih sestavljajo stroški za tehnično in upravno pomoč, ki jih ima Komisija pri upravljanju IPE, kar vključuje stroške, potrebne za prehod med IPE in ukrepi, sprejetimi v skladu z Uredbo (ES) št. 680/2007, in sicer v višini največ 1 % finančnih sredstev; stroški izvajalske agencije so vključeni v to zgornjo mejo. |
| --- | --- |

(b)

ukrepi za podporo programa, ki jih sestavljajo stroški za tehnično in upravno pomoč, ki jih ima Komisija pri upravljanju IPE, kar vključuje stroške, potrebne za prehod med IPE in ukrepi, sprejetimi v skladu z Uredbo (ES) št. 680/2007, in sicer v višini največ 1 % finančnih sredstev; stroški izvajalske agencije so vključeni v to zgornjo mejo.

3.   Po vmesni oceni iz člena 27(1) lahko Evropski parlament in Svet na predlog Komisije sredstva, dodeljena v skladu z odstavkom 1, prerazporedita med prometnim, telekomunikacijskim in energetiskim sektorjem, izjema je znesek 11 305 500 000 EUR, prenesen iz Kohezijskega sklada za financiranje projektov prometnega sektorja v državah članicah, upravičenih do financiranja iz Kohezijskega sklada.

4.   Letne odobritve potrdita Evropski parlament in Svet v mejah večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020.

POGLAVJE II

Oblike financiranja in finančne določbe

Člen 6

Oblike finančne pomoči

1.   IPE se izvaja z eno ali več oblikami finančne pomoči iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, zlasti z nepovratnimi sredstvi, javnimi naročili in finančnimi instrumenti.

2.   Za namene te uredbe delovni programi iz člena 17 določijo oblike finančne pomoči, zlasti nepovratna sredstva, javna naročila ali finančne instrumente.

3.   Komisija lahko na podlagi analize stroškov in koristi izvajanje IPE delno prenese na organe iz točke (a) člena 58(1) in člena 62 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, zlasti na izvajalsko agencijo, z namenom, da se izvajanje prilagodi zahtevam po optimalnem upravljanju in učinkovitosti IPE v prometnem, telekomunikacijskem in energetskem sektorju. Komisija lahko izvajanje IPE delno prenese tudi na organe iz točke (c) člena 58(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

Člen 7

Upravičenost do finančne pomoči in pogoji za njeno dodelitev

1.   Do podpore preko finančne pomoči Unije, v obliki nepovratnih sredstev, javnih naročil in finančnih instrumentov so upravičeni le ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa v skladu z uredbama (EU) št. 1315/2013 in (EU) št. 347/2013 in uredbo o smernicah za vseevropska omrežja na področju telekomunikacijske infrastrukture, ter ukrepi za podporo programa).

2.   V prometnem sektorju so do podpore preko finančne pomoči Unije v obliki javnih naročil in finančnih instrumentov v skladu s to uredbo upravičeni le ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa v skladu z Uredbo (EU) št. 1315/2013, in ukrepi za podporo programa. Do prejemanja finančne pomoči Unije v obliki nepovratnih sredstev so v skladu s to uredbo upravičeni le:

| (a) | ukrepi za vzpostavitev jedrnega omrežja v skladu s poglavjem III Uredbe (EU) št. 1315/2013, vključno z uvajanjem novih tehnologij in inovacij v skladu s členom 33 navedene uredbe, ter izvajanje projektov in horizontalnih prednostnih nalog iz dela I Priloge I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi za vzpostavitev jedrnega omrežja v skladu s poglavjem III Uredbe (EU) št. 1315/2013, vključno z uvajanjem novih tehnologij in inovacij v skladu s členom 33 navedene uredbe, ter izvajanje projektov in horizontalnih prednostnih nalog iz dela I Priloge I k tej uredbi;

| (b) | ukrepi za vzpostavljanje celovitega omrežja v skladu s poglavjem II Uredbe (EU) št. 1315/2013, kadar takšni ukrepi prispevajo k vzpostavitvi manjkajočih povezav, pospeševanju čezmejnih prometnih tokov ali odpravljanju ozkih grl ter kadar ti ukrepi obenem prispevajo k razvoju jedrnega omrežja ali povezujejo koridorje jedrnega omrežja ali kadar takšni ukrepi prispevajo k uvajanju ERTMS na glavnih smereh koridorjev za tovorni železniški promet, kot je določeno v Prilogi k Uredbi (EU) št. 913/2010, in sicer do zgornje meje 5 % finančnih sredstev za promet, kot je določeno v členu 5 te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi za vzpostavljanje celovitega omrežja v skladu s poglavjem II Uredbe (EU) št. 1315/2013, kadar takšni ukrepi prispevajo k vzpostavitvi manjkajočih povezav, pospeševanju čezmejnih prometnih tokov ali odpravljanju ozkih grl ter kadar ti ukrepi obenem prispevajo k razvoju jedrnega omrežja ali povezujejo koridorje jedrnega omrežja ali kadar takšni ukrepi prispevajo k uvajanju ERTMS na glavnih smereh koridorjev za tovorni železniški promet, kot je določeno v Prilogi k Uredbi (EU) št. 913/2010, in sicer do zgornje meje 5 % finančnih sredstev za promet, kot je določeno v členu 5 te uredbe;

| (c) | študije za projekte skupnega interesa, kakor so opredeljeni v točkah (b) in (c) člena 8(1) Uredbe (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- |

(c)

študije za projekte skupnega interesa, kakor so opredeljeni v točkah (b) in (c) člena 8(1) Uredbe (EU) št. 1315/2013;

| (d) | študije za čezmejne prednostne projekte, kot so opredeljeni v Prilogi III k Sklepu št. 661/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta (22); |
| --- | --- |

(d)

študije za čezmejne prednostne projekte, kot so opredeljeni v Prilogi III k Sklepu št. 661/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta (22);

| (e) | ukrepi za podporo projektov skupnega interesa, kot so opredeljeni v točkah (a), (d) in (e) člena 8(1) Uredbe (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- |

(e)

ukrepi za podporo projektov skupnega interesa, kot so opredeljeni v točkah (a), (d) in (e) člena 8(1) Uredbe (EU) št. 1315/2013;

| (f) | ukrepi za izgradnjo prometne infrastrukture na vozliščih jedrnega omrežja, tudi urbanih vozliščih, opredeljenih v členu 41 Uredbe (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- |

(f)

ukrepi za izgradnjo prometne infrastrukture na vozliščih jedrnega omrežja, tudi urbanih vozliščih, opredeljenih v členu 41 Uredbe (EU) št. 1315/2013;

| (g) | ukrepi za podporo sistemov telematskih aplikacij v skladu s členom 31 Uredbe (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- |

(g)

ukrepi za podporo sistemov telematskih aplikacij v skladu s členom 31 Uredbe (EU) št. 1315/2013;

| (h) | ukrepi za podporo storitev tovornega prometa v skladu s členom 32 Uredbe (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- |

(h)

ukrepi za podporo storitev tovornega prometa v skladu s členom 32 Uredbe (EU) št. 1315/2013;

| (i) | ukrepi za zmanjšanje hrupa železniškega tovornega prometa, vključno z dodatnim opremljanjem obstoječega voznega parka v sodelovanju z npr. železniškim sektorjem; |
| --- | --- |

(i)

ukrepi za zmanjšanje hrupa železniškega tovornega prometa, vključno z dodatnim opremljanjem obstoječega voznega parka v sodelovanju z npr. železniškim sektorjem;

| (j) | ukrepi za podporo programa; |
| --- | --- |

(j)

ukrepi za podporo programa;

| (k) | ukrepi za izvajanje varne in varovane infrastrukture v skladu s členom 34 Uredbe (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- |

(k)

ukrepi za izvajanje varne in varovane infrastrukture v skladu s členom 34 Uredbe (EU) št. 1315/2013;

| (l) | ukrepi za podporo pomorskih avtocest, kot je določeno v členu 21 Uredbe (EU) št. 1315/2013. |
| --- | --- |

(l)

ukrepi za podporo pomorskih avtocest, kot je določeno v členu 21 Uredbe (EU) št. 1315/2013.

Ukrepi, povezani s prometom, ki vključujejo čezmejni odsek ali del takega odseka, so upravičeni do prejemanja finančne pomoči Unije, le če glede dokončanja čezmejnega odseka obstaja pisni dogovor med zadevnimi državami članicami ali med zadevnimi državami članicami in tretjimi državami.

3.   V energetskem sektorju so do finančne pomoči Unije v obliki finančnih instrumentov, javnih naročil in nepovratnih sredstev v skladu s to uredbo upravičeni vsi ukrepi za izvajanje takšnih projektov skupnega interesa, ki zadevajo prednostne koridorje in področja iz dela II Priloge I k tej uredbi in ki izpolnjujejo pogoje iz člena 14 Uredbe (EU) št. 347/2013, ter ukrepi za podporo programa.

Da bi omogočili najučinkovitejšo uporabo proračuna Unije in s tem povečali multiplikacijski učinek finančne pomoči Unije, Komisija – če je le primerno – finančno pomoč zagotovi prednostno v obliki finančnih instrumentov, in sicer glede na odziv trga nanje in ob upoštevanju zgornje meje za uporabo finančnih instrumentov v skladu s členoma 14(2) in 21(4).

4.   V telekomunikacijskem sektorju so do prejemanja finančne pomoči Unije v skladu s to uredbo upravičeni vsi ukrepi za izvajanje projektov skupnega interesa in ukrepi za podporo programa, ki so opredeljeni v uredbi o smernicah za vseevropska omrežja na področju telekomunikacijske infrastrukture in izpolnjujejo v njej določena merila za upravičenost, in sicer se:

| (a) | splošne storitve, jedrne storitvene platforme in ukrepi za podporo programa financirajo z nepovratnimi sredstvi in/ali naročili; |
| --- | --- |

(a)

splošne storitve, jedrne storitvene platforme in ukrepi za podporo programa financirajo z nepovratnimi sredstvi in/ali naročili;

| (b) | ukrepi na področju širokopasovnih omrežij financirajo s finančnimi instrumenti. |
| --- | --- |

(b)

ukrepi na področju širokopasovnih omrežij financirajo s finančnimi instrumenti.

5.   Ukrepi, pri katerih obstajajo sinergije med sektorji in ki prispevajo k projektom skupnega interesa, upravičenim na podlagi vsaj dveh uredb iz točke 1 člena 2, so do prejemanja finančne pomoči v skladu s to uredbo za namene večsektorskih razpisov za zbiranje predlogov iz člena 17(7) upravičeni le, če je mogoče dele in stroške takšnega ukrepa jasno ločiti glede na posamezen sektor v smislu odstavkov (2), (3) in (4) tega člena.

POGLAVJE III

Nepovratna sredstva

Člen 8

Oblike nepovratnih sredstev in upravičeni stroški

1.   Nepovratna sredstva iz te uredbe so lahko v kateri koli obliki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

Delovni programi iz člena 17 te uredbe določajo oblike nepovratnih sredstev, ki se lahko uporabijo za financiranje zadevnih ukrepov.

2.   Brez poseganja v Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 so lahko odhodki za ukrepe na podlagi projektov, vključenih v prve večletne in letne delovne programe, upravičeni od 1. januarja 2014 dalje.

3.   Upravičeni so lahko le odhodki, ki so nastali v državah članicah, razen če projekt skupnega interesa zadeva ozemlje ene ali več tretjih držav in kadar je ukrep nujen za doseganje ciljev zadevnega projekta.

4.   Stroški opreme in infrastrukture, ki jih upravičenec obravnava kot kapitalske odhodke, so lahko v celoti upravičeni.

5.   Odhodki, povezani z okoljskimi študijami o varovanju okolja in upoštevanju ustreznega prava Unije, so lahko upravičeni.

6.   Odhodki, povezani z nakupom zemljišča, niso upravičeni stroški, razen v primeru sredstev, prenesenih iz Kohezijskega sklada v prometni sektorju v skladu z uredbo, ki predpisuje skupne določbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter splošne določbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu.

7.   Upravičeni stroški vključujejo davek na dodano vrednost (DDV) v skladu s točko (c) člena 126(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

Kar zadeva sredstva v višini 11 305 500 000 EUR, prenesenih iz Kohezijskega sklada, ki se porabijo v državah članicah, upravičenih do financiranja iz Kohezijskega sklada, se glede upravičenosti DDV uporabljajo pravila, ki veljajo za Kohezijski sklad, iz uredbe, ki predpisuje skupne določbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter splošne določbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu.

8.   Pravila o upravičenosti stroškov upravičencev se smiselno uporabljajo za stroške izvajalskih organov.

Člen 9

Pogoji za sodelovanje

1.   Predloge predloži ena ali več držav članic ali – s soglasjem zadevnih držav članic – mednarodne organizacije, skupna podjetja ali javna ali zasebna podjetja ali organi s sedežem v državah članicah.

2.   Predloge lahko predložijo subjekti, ki niso pravne osebe v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo, če imajo njihovi predstavniki pooblastilo, da v njihovem imenu prevzamejo pravne obveznosti in zagotovijo enako jamstvo za zaščito finančnih interesov Unije kot pravne osebe.

3.   Predlogi, ki jih predložijo fizične osebe, niso upoštevani.

4.   Tretje države in subjekti s sedežem v tretjih državah lahko sodelujejo pri ukrepih, ki prispevajo k projektom skupnega interesa, kadar je to potrebno za doseganje ciljev danega projekta skupnega interesa in kadar je njihovo sodelovanje ustrezno utemeljeno.

Ne morejo prejeti finančne pomoči v skladu s to uredbo, razen če je tako financiranje nujno za doseganje ciljev danega projekta skupnega interesa.

5.   Večletni in letni delovni programi iz člena 17 lahko vsebujejo dodatna posebna pravila o predložitvi predlogov.

Člen 10

Ravni financiranja

1.   Razen v primerih iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se predlogi izberejo na podlagi razpisov za zbiranje predlogov na podlagi delovnih programov iz člena 17 te uredbe.

2.   Znesek finančne pomoči Unije v prometnem sektorju ne presega:

| (a) | v zvezi z nepovratnimi sredstvi za študije: 50 % upravičenih stroškov; |
| --- | --- |

(a)

v zvezi z nepovratnimi sredstvi za študije: 50 % upravičenih stroškov;

| (b) | v zvezi z nepovratnimi sredstvi za dela:






  (i) | za železniška omrežja in cestna omrežja v primeru držav članic, ki na svojem ozemlju nimajo vzpostavljenega nobenega železniškega omrežja, ali držav članic ali dela njihovega ozemlja z izoliranim omrežjem brez železniškega tovornega prometa na dolge razdalje: 20 % upravičenih stroškov; pri ukrepih za odpravljanje ozkih grl se stopnja financiranja lahko poveča na največ 30 %; pri ukrepih, povezanih z čezmejnimi odseki, in ukrepih za izboljšanje interoperabilnosti železniškega sistema pa na 40 %; |
| --- | --- | --- |

(b)

v zvezi z nepovratnimi sredstvi za dela:

(i)

za železniška omrežja in cestna omrežja v primeru držav članic, ki na svojem ozemlju nimajo vzpostavljenega nobenega železniškega omrežja, ali držav članic ali dela njihovega ozemlja z izoliranim omrežjem brez železniškega tovornega prometa na dolge razdalje: 20 % upravičenih stroškov; pri ukrepih za odpravljanje ozkih grl se stopnja financiranja lahko poveča na največ 30 %; pri ukrepih, povezanih z čezmejnimi odseki, in ukrepih za izboljšanje interoperabilnosti železniškega sistema pa na 40 %;

| (ii) | za celinske plovne poti: 20 % upravičenih stroškov; pri ukrepih za odpravljanje ozkih grl se lahko stopnja financiranja poveča na največ 40 % in pri ukrepih, povezanih z čezmejnimi odseki na največ 40 %; |
| --- | --- |

(ii)

za celinske plovne poti: 20 % upravičenih stroškov; pri ukrepih za odpravljanje ozkih grl se lahko stopnja financiranja poveča na največ 40 % in pri ukrepih, povezanih z čezmejnimi odseki na največ 40 %;

| (iii) | za celinski promet, povezave z večmodalnimi logističnimi platformami in njihov razvoj, vključno s povezavami s celinskimi in morskimi pristanišči in letališči, ter razvoj pristanišč: 20 % upravičenih stroškov; |
| --- | --- |

(iii)

za celinski promet, povezave z večmodalnimi logističnimi platformami in njihov razvoj, vključno s povezavami s celinskimi in morskimi pristanišči in letališči, ter razvoj pristanišč: 20 % upravičenih stroškov;

| (iv) | za ukrepe za zmanjšanje hrupa železniškega tovornega prometa, vključno z dodatnim opremljanjem obstoječega voznega parka: 20 % upravičenih stroškov do skupne zgornje meje 1 % proračunskih sredstev iz točke (a) člena 5(1); |
| --- | --- |

(iv)

za ukrepe za zmanjšanje hrupa železniškega tovornega prometa, vključno z dodatnim opremljanjem obstoječega voznega parka: 20 % upravičenih stroškov do skupne zgornje meje 1 % proračunskih sredstev iz točke (a) člena 5(1);

| (v) | za boljšo dostopnost do prometne infrastrukture za invalide: 30 % upravičenih stroškov prilagoditvenih del, ki v nobenem primeru ne presežejo 10 % skupnih upravičenih stroškov del; |
| --- | --- |

(v)

za boljšo dostopnost do prometne infrastrukture za invalide: 30 % upravičenih stroškov prilagoditvenih del, ki v nobenem primeru ne presežejo 10 % skupnih upravičenih stroškov del;

| (vi) | za ukrepe v podporo novim tehnologijam in inovacijam za vse načine prevoza: 20 % upravičenih stroškov; |
| --- | --- |

(vi)

za ukrepe v podporo novim tehnologijam in inovacijam za vse načine prevoza: 20 % upravičenih stroškov;

| (vii) | za ukrepe v podporo čezmejnim cestnim odsekom: 10 % upravičenih stroškov; |
| --- | --- |

(vii)

za ukrepe v podporo čezmejnim cestnim odsekom: 10 % upravičenih stroškov;

| (c) | v zvezi z nepovratnimi sredstvi za sisteme in storitve telematskih aplikacij:






  (i) | za komponente na tleh v sklopu ERTMS, sistema SESAR, RIS in VTMIS: 50 % upravičenih stroškov; |
| --- | --- | --- |

(c)

v zvezi z nepovratnimi sredstvi za sisteme in storitve telematskih aplikacij:

(i)

za komponente na tleh v sklopu ERTMS, sistema SESAR, RIS in VTMIS: 50 % upravičenih stroškov;

| (ii) | za komponente na tleh v sklopu ITS za sektor cestnega prometa: 20 % upravičenih stroškov; |
| --- | --- |

(ii)

za komponente na tleh v sklopu ITS za sektor cestnega prometa: 20 % upravičenih stroškov;

| (iii) | za komponente na vozilu v sklopu ERTMS: 50 % upravičenih stroškov; |
| --- | --- |

(iii)

za komponente na vozilu v sklopu ERTMS: 50 % upravičenih stroškov;

| (iv) | za komponente na tleh v sklopu sistema SESAR, RIS, VTMIS in ITS za sektor cestnega prometa: 20 % upravičenih stroškov do skupne zgornje meje 5 % proračunskih sredstev iz točke (a) člena 5(1); |
| --- | --- |

(iv)

za komponente na tleh v sklopu sistema SESAR, RIS, VTMIS in ITS za sektor cestnega prometa: 20 % upravičenih stroškov do skupne zgornje meje 5 % proračunskih sredstev iz točke (a) člena 5(1);

| (v) | za ukrepe v podporo razvoju pomorskih avtocest: 30 % upravičenih stroškov.
  Komisija ustvari pogoje, ki so ugodni za oblikovanje projektov za razvoj pomorskih avtocest v sodelovanju s tretjimi državami; |
| --- | --- |

(v)

za ukrepe v podporo razvoju pomorskih avtocest: 30 % upravičenih stroškov.

Komisija ustvari pogoje, ki so ugodni za oblikovanje projektov za razvoj pomorskih avtocest v sodelovanju s tretjimi državami;

| (vi) | za sisteme telematskih aplikacij, ki niso sistemi, navedeni v točkah (i) do (iv), storitve tovornega prevoza in zagotavljanje parkirnih mest v jedrnem cestnem omrežju: 20 % upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

(vi)

za sisteme telematskih aplikacij, ki niso sistemi, navedeni v točkah (i) do (iv), storitve tovornega prevoza in zagotavljanje parkirnih mest v jedrnem cestnem omrežju: 20 % upravičenih stroškov.

3.   V energetskem sektorju znesek finančne pomoči Unije ne presega 50 % upravičenih stroškov študij in/ali del. Stopnje financiranja se lahko pri ukrepih, za katere je v skladu s členom 14(2) Uredbe (EU) št. 347/2013 dokazano, da zagotavljajo visoko stopnjo zanesljive oskrbe z energijo na ravni regij ali celotne Unije ali krepijo solidarnost Unije ali ponujajo zelo inovativne rešitve, povečajo na največ 75 %.

4.   Znesek finančne pomoči Unije v telekomunikacijskem sektorju ne presega:

| (a) | za ukrepe na področju splošnih storitev: 75 % upravičenih stroškov; |
| --- | --- |

(a)

za ukrepe na področju splošnih storitev: 75 % upravičenih stroškov;

| (b) | za horizontalne ukrepe, vključno s kartiranjem infrastrukture, medinstitucionalnim sodelovanjem in tehnično pomočjo: 75 % upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

(b)

za horizontalne ukrepe, vključno s kartiranjem infrastrukture, medinstitucionalnim sodelovanjem in tehnično pomočjo: 75 % upravičenih stroškov.

Jedrne storitvene platforme se običajno financirajo z javnimi naročili. Izjemoma se lahko financirajo z nepovratnimi sredstvi, ki krijejo do 100 % upravičenih stroškov brez poseganja v načelo sofinanciranja.

5.   Stopnje financiranja se lahko za ukrepe, pri katerih obstajajo sinergije med vsaj dvema sektorjema, zajetima v IPE, povečajo za največ 10 odstotnih točk glede na odstotke iz odstavkov 2, 3 in 4. To povečanje se ne uporablja za stopnje financiranja iz člena 11.

6.   Znesek finančne pomoči, ki se dodeli za izbrane ukrepe, se prilagodi na podlagi analize stroškov in koristi za posamezen projekt, razpoložljivosti proračunskih sredstev Unije ter potrebe po zagotavljanju čim večjega vzvoda financiranja Unije.

Člen 11

Posebni razpisi za dodelitev sredstev, prenesenih iz Kohezijskega sklada, v prometnem sektorju

1.   Kar zadeva sredstva v višini 11 305 500 000 EUR, prenesena iz Kohezijskega sklada, ki se porabijo izključno v državah članicah, upravičenih do financiranja iz Kohezijskega sklada, se za projekte za vzpostavljanje jedrnega omrežja ali projekte in horizontalne prednostne naloge, opredeljene v delu I Priloge I, objavijo posebni razpisi izključno v državah članicah, upravičenih do financiranja iz Kohezijskega sklada.

2.   Za take posebne razpise se uporabljajo pravila, ki v skladu s to uredbo veljajo za prometni sektor. Do 31. decembra 2016 se pri izbiri projektov, ki so upravičeni do financiranja, upoštevajo nacionalne dodelitve iz Kohezijskega sklada. Z učinkom od 1. januarja 2017 se sredstva, ki so bila prenesena v IPE in za katera niso bile prevzete obveznosti za noben projekt prometne infrastrukture, dajo na voljo vsem državam članicam, upravičenim do sredstev iz Kohezijskega sklada, za financiranje projektov prometne infrastrukture v skladu s to uredbo.

3.   Da se zagotovi podpora državam članicam, upravičenim do sredstev Kohezijskega sklada, ki imajo lahko težave pri načrtovanju projektov, ki so dovolj dodelani in/ali kakovostni in imajo zadostno dodano vrednost za Unijo, se posebna pozornost nameni ukrepom za podporo programa, namenjenim krepitvi institucionalnih zmogljivosti in učinkovitosti javnih uprav in služb v zvezi z razvojem in izvajanjem projektov iz dela I Priloge I. Da se v vseh državah članicah, upravičenih do sredstev Kohezijskega sklada, zagotovi čim boljša absorpcija prenesenih sredstev, lahko Komisija organizira dodatne razpise.

4.   Sredstva v višini 11 305 500 000 EUR, prenesena iz Kohezijskega sklada, se lahko uporabijo za prevzem proračunskih obveznosti za finančne instrumente v skladu s to uredbo šele od 31. januarja 2017 dalje. Od tega dne se sredstva v višini 11 305 500 000 EUR, prenesena iz Kohezijskega sklada, lahko uporabijo za prevzem proračunskih obveznosti za projekte, za katere so pooblaščeni subjekti že prevzeli pogodbene obveznosti.

5.   Kar zadeva sredstva v višini 11 305 500 000 EUR, prenesena iz Kohezijskega sklada, ki se porabijo izključno v državah članicah, upravičenih do financiranja iz Kohezijskega sklada, so ne glede na člen 10 najvišje stopnje financiranja stopnje, ki se uporabljajo za Kohezijski sklad, iz uredbe, ki predpisuje skupne določbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter splošne določbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu, in sicer za:

| (a) | ukrepe v zvezi z nepovratnimi sredstvi za študije; |
| --- | --- |

(a)

ukrepe v zvezi z nepovratnimi sredstvi za študije;

| (b) | ukrepe v zvezi z nepovratnimi sredstvi za dela:






  (i) | železnica in celinske plovne poti; |
| --- | --- | --- |

(b)

ukrepe v zvezi z nepovratnimi sredstvi za dela:

(i)

železnica in celinske plovne poti;

| (ii) | ukrepi v podporo čezmejnim cestnim odsekom in – v primeru držav članic brez železniških omrežij – cestnemu omrežju TEN-T; |
| --- | --- |

(ii)

ukrepi v podporo čezmejnim cestnim odsekom in – v primeru držav članic brez železniških omrežij – cestnemu omrežju TEN-T;

| (iii) | ukrepi za celinski promet, povezave z večmodalnimi logističnimi platformami in njihov razvoj, vključno s povezavami s celinskimi in morskimi pristanišči in letališči, vključno z avtomatskimi napravami za spreminjanje tirne širine, ter razvoj pristanišč, vključno z zmogljivostmi za lomljenje ledu, in povezovalnih točk, pri čemer se posebna pozornost nameni železniškim povezavam, razen v primeru držav članic brez železniškega omrežja; |
| --- | --- |

(iii)

ukrepi za celinski promet, povezave z večmodalnimi logističnimi platformami in njihov razvoj, vključno s povezavami s celinskimi in morskimi pristanišči in letališči, vključno z avtomatskimi napravami za spreminjanje tirne širine, ter razvoj pristanišč, vključno z zmogljivostmi za lomljenje ledu, in povezovalnih točk, pri čemer se posebna pozornost nameni železniškim povezavam, razen v primeru držav članic brez železniškega omrežja;

| (c) | ukrepe v zvezi z nepovratnimi sredstvi za sisteme in storitve telematskih aplikacij:






  (i) | ERTMS, RIS, VTMIS, sistem SESAR in ITS za sektor cestnega prometa; |
| --- | --- | --- |

(c)

ukrepe v zvezi z nepovratnimi sredstvi za sisteme in storitve telematskih aplikacij:

(i)

ERTMS, RIS, VTMIS, sistem SESAR in ITS za sektor cestnega prometa;

| (ii) | drugi sistemi telematskih aplikacij; |
| --- | --- |

(ii)

drugi sistemi telematskih aplikacij;

| (iii) | ukrepi v podporo razvoju pomorskih avtocest; |
| --- | --- |

(iii)

ukrepi v podporo razvoju pomorskih avtocest;

| (d) | ukrepe v zvezi z nepovratnimi sredstvi za podporo novim tehnologijam in inovacijam za vse načine prevoza. |
| --- | --- |

(d)

ukrepe v zvezi z nepovratnimi sredstvi za podporo novim tehnologijam in inovacijam za vse načine prevoza.

Člen 12

Preklic, zmanjšanje, začasna ustavitev in prekinitev izplačila nepovratnih sredstev

1.   Komisija, razen v ustrezno utemeljenih primerih, razveljavi finančno pomoč, dodeljeno za študije, ki se niso začele izvajati v enem letu po datumu za začetek izvajanja, določenem v pogojih, ki veljajo za dodelitev pomoči, ali v dveh letih po tem datumu, če gre za katere koli druge ukrepe, upravičene za pridobitev finančne pomoči v skladu s to uredbo.

2.   Komisija lahko začasno ustavi, zmanjša, izterja finančno pomoč ali prekine njeno izplačevanje v skladu s pogoji iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ali na podlagi ocene o napredku projekta, zlasti v primeru večjih zamud pri izvajanju ukrepa.

3.   Komisija lahko zahteva celotno ali delno vračilo odobrene finančne pomoči, če izvajanje ukrepa, ki prejema finančno pomoč, ni končano v dveh letih po datumu za končanje, določenem v pogojih, ki veljajo za dodelitev pomoči,.

4.   Komisija, preden sprejme kakršno koli odločitev iz odstavkov 1, 2 in 3 tega člena, primer ob usklajevanju z organi, ki so ustrezno navedeni v členu 6(3), temeljito preuči in se posvetuje z zadevnimi upravičenci, tako da ti lahko v razumnem času predložijo svoje pripombe. Po vmesni oceni Komisija obvesti Evropski parlament in Svet o vseh odločitvah v zvezi z vsakoletnim sprejemanjem delovnih programov iz člena 17.

POGLAVJE IV

Javna naročila

Člen 13

Javna naročila

1.   Pri postopkih javnega naročanja, ki jih izvaja Komisija ali organi iz člena 6(3) v svojem imenu ali skupaj z državami članicami se lahko:

| (a) | določijo posebni pogoji, kot je kraj izvedbe naročenih dejavnosti, kadar so taki pogoji ustrezno utemeljeni s cilji ukrepov in če taki pogoji ne kršijo načel javnega naročanja na ravni Unije in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(a)

določijo posebni pogoji, kot je kraj izvedbe naročenih dejavnosti, kadar so taki pogoji ustrezno utemeljeni s cilji ukrepov in če taki pogoji ne kršijo načel javnega naročanja na ravni Unije in nacionalni ravni;

| (b) | v okviru istega postopku odobri oddaja več javnih naročil ("več izvajalcev"). |
| --- | --- |

(b)

v okviru istega postopku odobri oddaja več javnih naročil ("več izvajalcev").

2.   Kadar je to ustrezno utemeljeno in potrebno zaradi izvajanja ukrepov, se lahko odstavek 1 uporablja tudi za postopke javnega naročanja, ki jih izvedejo upravičenci do nepovratnih sredstev.

POGLAVJE V

Finančni instrumenti

Člen 14

Vrste finančnih instrumentov

1.   Finančni instrumenti, vzpostavljeni v skladu z naslovom VIII Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, se lahko uporabljajo za omogočanje lažjega dostopa do financiranja za subjekte, ki izvajajo ukrepe, s katerimi prispevajo k projektom skupnega interesa, kot je določeno v uredbah (EU) št. 1315/2013 in (EU) št. 347/2013 ter uredbi o smernicah za vseevropska omrežja na področju telekomunikacijske infrastrukture, ter k doseganju njihovih ciljev. Finančni instrumenti temeljijo na predhodnih ocenah tržnih nepopolnosti ali neoptimalnih naložbenih okoliščin in potreb po vlaganju. Glavni pogoji in postopki za posamezne finančne instrumente so določeni v delu III Priloge I k tej uredbi.

2.   Skupni prispevek iz proračuna Unije za finančne instrumente ne presega 10 % celotnih finančnih sredstev IPE iz člena 5(1).

3.   Vsi finančni instrumenti, vzpostavljeni v skladu z Uredbo (ES) št. 680/2007, in instrument delitve tveganja za projektne obveznice, vzpostavljen v skladu s Sklepom št. 1639/2006/ES (23), se lahko po potrebi in po predhodni oceni združijo s tistimi iz te uredbe.

Združitev projektnih obveznic je predmet vmesnega poročila, ki se v skladu z Uredbo (ES) št. 680/2007 in Sklepom št. 1639/2006/ES pripravi v drugi polovici leta 2013. Pobuda za projektne obveznice se začne izvajati postopoma, in sicer z zgornjo mejo 230 milijonov EUR v letih 2014 in 2015. Celovito izvajanje pobude je predmet celovite neodvisne ocene, ki bo izvedena leta 2015, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 680/2007 in Sklepu št. 1639/2006/ES. Ob upoštevanju te ocene in vseh možnosti Komisija preuči, ali so potrebne ustrezne regulativne spremembe, med drugim spremembe zakonodaje, zlasti če predvideni odziv trga ni zadovoljiv ali če se zagotovijo zadostni alternativni viri dolgoročnega financiranja dolga.

4.   Uporabljeni so lahko naslednji finančni instrumenti:

| (a) | lastniški instrumenti, kot so investicijski skladi, namenjeni zagotavljanju tveganega kapitala za ukrepe, ki prispevajo k projektom skupnega interesa; |
| --- | --- |

(a)

lastniški instrumenti, kot so investicijski skladi, namenjeni zagotavljanju tveganega kapitala za ukrepe, ki prispevajo k projektom skupnega interesa;

| (b) | posojila in/ali jamstva, ki jih omogočajo instrumenti na osnovi delitve tveganja, vključno z mehanizmi izboljšave kreditne kvalitete projektnih obveznic, namenjenimi podpori posameznim projektom ali projektnim portfeljem, ki jih z lastnimi sredstvi izda finančna institucija s prispevkom Unije k rezervacijam in/ali dodelitvi kapitala. |
| --- | --- |

(b)

posojila in/ali jamstva, ki jih omogočajo instrumenti na osnovi delitve tveganja, vključno z mehanizmi izboljšave kreditne kvalitete projektnih obveznic, namenjenimi podpori posameznim projektom ali projektnim portfeljem, ki jih z lastnimi sredstvi izda finančna institucija s prispevkom Unije k rezervacijam in/ali dodelitvi kapitala.

Člen 15

Pogoji za dodeljevanje finančne pomoči prek finančnih instrumentov

1.   Ukrepi, za katere se pridobi financiranje v okviru finančnih instrumentov, se izbirajo na podlagi zapadlosti in spodbujajo sektorsko diverzifikacijo v skladu s členoma 3 in 4 ter geografsko ravnovesje med državami članicami. Ukrepi:

| (a) | zagotavljajo evropsko dodano vrednost; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljajo evropsko dodano vrednost;

| (b) | so v skladu s cilji strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

(b)

so v skladu s cilji strategije Evropa 2020;

| (c) | zagotavljajo učinek finančnega vzvoda pomoči Unije, kar pomeni, da je njihov namen aktivirati skupne naložbe, večje od vrednosti prispevka Unije, v skladu z vnaprej opredeljenimi kazalniki. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljajo učinek finančnega vzvoda pomoči Unije, kar pomeni, da je njihov namen aktivirati skupne naložbe, večje od vrednosti prispevka Unije, v skladu z vnaprej opredeljenimi kazalniki.

2.   Unija, katera koli država članica ali drugi vlagatelji lahko poleg prispevkov, prejetih v okviru finančnih instrumentov, zagotovijo dodatno finančno pomoč, če Komisija soglaša s katero koli spremembo meril glede upravičenosti ukrepov in/ali naložbene strategije instrumenta, ki bi lahko bila potrebna zaradi dodatnega prispevka.

3.   Cilj finančnih instrumentov je izboljšati multiplikacijski učinek porabe Unije s pritegnitvijo dodatnih sredstev zasebnih vlagateljev. S finančnimi instrumenti se lahko ustvarijo sprejemljivi donosi, s čimer se dosežejo cilji drugih partnerjev ali vlagateljev, hkrati pa se ohranja vrednost sredstev iz proračuna Unije.

4.   Finančni instrumenti v skladu s to uredbo se lahko kombinirajo z nepovratnimi sredstvi iz proračuna Unije.

5.   Komisija lahko v delovnih programih iz člena 17 določi dodatne pogoje glede na posebne potrebe prometnega, telekomunikacijskega in energetskega sektorja.

Člen 16

Ukrepi v tretjih državah

S finančnimi instrumenti se lahko podprejo ukrepi v tretjih državah, če so navedeni ukrepi potrebni za izvajanje projekta skupnega interesa.

POGLAVJE VI

Načrtovanje programov, izvajanje in nadzor

Člen 17

Večletni in/ali letni delovni programi

1.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme večletne in letne delovne programe za prometni, energetski in telekomunikacijski sektor. Komisija lahko sprejme tudi večletne in letne delovne programe, ki pokrivajo več kot en sektor. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(2).

2.   Komisija pregleda večletni delovni programi vsaj v vmesni fazi izvajanja. Po potrebi prilagodi večletni delovni program z izvedbenim aktom. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(2).

3.   Komisija sprejme večletni delovni programi v prometnem sektorju za projekte skupnega interesa, ki so navedeni v delu I Priloge I.

Znesek finančnih sredstev znaša od 80 % do 85 % proračunskih sredstev iz točke (a) člena 5(1).

Projekti, podrobno opisani v delu I Priloge I, niso zavezujoči za države članice pri njihovem odločanju o načrtovanju. Odločitev o izvajanju teh projektov je v pristojnosti držav članic ter je odvisna od zmogljivosti javnega financiranja in socialno-ekonomske sposobnosti držav članic v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 1315/2013.

4.   Komisija sprejme letni delovni programi za prometni, telekomunikacijski in energetski sektor za projekte skupnega interesa, ki niso vključeni v večletne delovne programe.

5.   Komisija pri sprejemanju večletnih in sektorskih letnih delovnih programov določi merila za izbor in dodelitev v skladu s cilji in prednostnimi nalogami, določenimi v členih 3 in 4 te uredbe ter v uredbah (EU) št. 1315/2013 in (EU) št. 347/2013 ali uredbi o smernicah za vseevropska omrežja na področju telekomunikacijske infrastrukture. Komisija pri določanju meril za dodelitev upošteva splošne usmeritve iz dela V Priloge I k tej uredbi.

6.   V energetskem sektorju bi bilo treba v prvih dveh letnih delovnih programih prednostno obravnavati projekte skupnega interesa in z njimi povezane ukrepe, katerih cilj je prekinitev energetske osamitve in odprava ozkih grl v energetiki, da bi tako dokončno oblikovali notranji energetski trg.

7.   Delovni programi se uskladijo na tak način, da se izkoristijo sinergije med prometnim, energetskim in telekomunikacijskim sektorjem, zlasti na področjih, kot so pametna energetska omrežja, električna mobilnost ter inteligentni in trajnostni prometni sistemi, skupne poti ali združevanje infrastrukture. Komisija sprejme vsaj en večsektorski razpis za izbor projektov za ukrepe, ki so upravičeni v skladu s členom 7(5), pri čemer so finančni zneski, dodeljeni za vsak sektor, sorazmerni z relativno vlogo posameznega sektorja pri upravičenih stroških ukrepov, izbranih za financiranje v okviru IPE.

Člen 18

Dodeljevanje finančne pomoči Unije

1.   Po vsakem razpisu za zbiranje predlogov, izdanem na podlagi večletnega ali letnega delovnega programa, kot je določeno v členu 17, Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 25 odloči o višini finančne pomoči, ki se dodeli izbranim projektom ali delom projektov. Komisija navede pogoje in metode za njihovo izvajanje.

2.   Komisija upravičence in zadevne države članice obvesti o vsaki finančni pomoči, ki se dodeli.

Člen 19

Letni obroki

Komisija lahko proračunske obveznosti razdeli na letne obroke. V tem primeru dodeli letne obroke ob upoštevanju napredka pri izvajanju ukrepov, za katere se dodeljuje finančna pomoč, ocenjenih potreb teh ukrepov in razpoložljivega proračuna.

Komisija upravičencem do nepovratnih sredstev, zadevnim državam članicam in, če je to potrebno za finančne instrumente, zadevnim finančnim institucijam sporoči okvirni časovni razpored za dodelitev posameznih letnih obrokov.

Člen 20

Prenos letnih odobrenih proračunskih sredstev

Odobrena proračunska sredstva, ki ostanejo neporabljena ob koncu proračunskega leta, za katerega so bila odobrena, se prenesejo v naslednje leto v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.

Člen 21

Delegirani akti

1.   Pod pogojem odobritve zadevne države članice ali držav članic, kot je določeno v drugem odstavku člena 172 PDEU, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 te uredbe v zvezi s spremembo dela I Priloge I k tej uredbi, da se upoštevajo spremembe prednosti financiranja v vseevropskih omrežjih in spremembe projektov skupnega interesa, opredeljenih v Uredbi (EU) št. 1315/2013. Komisija pri spreminjanju dela I Priloge I k tej uredbi zagotovi, da:

| (a) | se projekti skupnega interesa v skladu z Uredbo (EU) št. 1315/2013, verjetno izvedejo v celoti ali delno v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020; |
| --- | --- |

(a)

se projekti skupnega interesa v skladu z Uredbo (EU) št. 1315/2013, verjetno izvedejo v celoti ali delno v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020;

| (b) | so spremembe skladne z merili upravičenosti, določenimi v členu 7 te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

so spremembe skladne z merili upravičenosti, določenimi v členu 7 te uredbe;

| (c) | vsi odseki iz dela I Priloge I k tej uredbi vsebujejo infrastrukturne projekte, ki jih je treba za njihovo realizacijo vključiti v večletni delovni program iz člena 17(3) te uredbe, brez spremembe trase koridorjev jedrnega omrežja. |
| --- | --- |

(c)

vsi odseki iz dela I Priloge I k tej uredbi vsebujejo infrastrukturne projekte, ki jih je treba za njihovo realizacijo vključiti v večletni delovni program iz člena 17(3) te uredbe, brez spremembe trase koridorjev jedrnega omrežja.

2.   Na Komisijo se v skladu s členom 26 te uredbe prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za spremembo glavnih pogojev in postopkov iz dela III Priloge I k tej uredbi, s katerimi se ureja prispevek Unije za vsak finančni instrument, vzpostavljen na podlagi okvira za zadolževanje ali okvira za kapitalske naložbe iz dela III Priloge I k tej uredbi, skladno z rezultati vmesnega poročila in neodvisne celovite ocene pilotne faze pobude za projektne obveznice v okviru strategije Evropa 2020, vzpostavljene v skladu s Sklepom št. 1639/2006/ES in Uredbo (ES) št. 680/2007, in za upoštevanje spreminjajočih se tržnih pogojev, da bi izboljšali zasnovo in izvajanje finančnih instrumentov iz te uredbe.

Komisija pri vsaki spremembi dela III Priloge I k tej uredbi v primerih iz prvega pododstavka zagotovi, da:

| (a) | so spremembe narejene v skladu z zahtevami iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, vključno s predhodnim ocenjevanjem iz točke (f) člena 140(2) navedene uredbe, ter |
| --- | --- |

(a)

so spremembe narejene v skladu z zahtevami iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, vključno s predhodnim ocenjevanjem iz točke (f) člena 140(2) navedene uredbe, ter

| (b) | so spremembe omejene na:






  (i) | spremembe mejne vrednosti financiranja podrejenega dolga, kot je določen v točkah I.1(a) in I.1(b) dela III Priloge I k tej uredbi, da bi v skladu s členom 15 zagotovili sektorsko diverzifikacijo in geografsko ravnovesje med državami članicami; |
| --- | --- | --- |

(b)

so spremembe omejene na:

(i)

spremembe mejne vrednosti financiranja podrejenega dolga, kot je določen v točkah I.1(a) in I.1(b) dela III Priloge I k tej uredbi, da bi v skladu s členom 15 zagotovili sektorsko diverzifikacijo in geografsko ravnovesje med državami članicami;

| (ii) | spremembe mejne vrednosti financiranja prednostnega dolga, kot je določeno v točki I.1(a) dela III Priloge I k tej uredbi, da bi v skladu s členom 15 zagotovili sektorsko diverzifikacijo in geografsko ravnovesje med državami članicami; |
| --- | --- |

(ii)

spremembe mejne vrednosti financiranja prednostnega dolga, kot je določeno v točki I.1(a) dela III Priloge I k tej uredbi, da bi v skladu s členom 15 zagotovili sektorsko diverzifikacijo in geografsko ravnovesje med državami članicami;

| (iii) | kombinacijo z drugimi viri financiranja, kot je določeno v točkah I.3 in II.3 dela III Priloge I; |
| --- | --- |

(iii)

kombinacijo z drugimi viri financiranja, kot je določeno v točkah I.3 in II.3 dela III Priloge I;

| (iv) | izbor pooblaščenih subjektov, kot je določeno v točkah I.4 in II.4 dela III Priloge I; ter |
| --- | --- |

(iv)

izbor pooblaščenih subjektov, kot je določeno v točkah I.4 in II.4 dela III Priloge I; ter

| (v) | oblikovanje cen ter delitev tveganja in prihodkov, kot je določeno v točkah I.6 in II.6 dela III Priloge I. |
| --- | --- |

(v)

oblikovanje cen ter delitev tveganja in prihodkov, kot je določeno v točkah I.6 in II.6 dela III Priloge I.

3.   Na Komisijo se v prometnem sektorju ter v okviru splošnih ciljev iz člena 3 in specifičnih sektorskih ciljev iz člena 4(2) prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, v katerih je podrobno navedeno prednostno financiranje, ki se odraža v delovnih programih iz člena 17 za čas trajanja IPE za ukrepe, upravičene v skladu s členom 7(2). Komisija sprejme delegirani akt do 22. decembra 2014.

4.   Na Komisijo se v skladu s členom 26 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za zvišanje zgornje meje iz člena 14(2) na največ 20 %, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (i) | ocena pilotne faze pobude za projektne obveznice, izvedena leta 2015, je pozitivna in |
| --- | --- |

(i)

ocena pilotne faze pobude za projektne obveznice, izvedena leta 2015, je pozitivna in

| (ii) | absorpcija finančnih instrumentov presega 8 % vrednosti pogodbenih obveznosti projekta. |
| --- | --- |

(ii)

absorpcija finančnih instrumentov presega 8 % vrednosti pogodbenih obveznosti projekta.

5.   Če se izkaže, da je potrebno odstopanje od dodelitve za specifičen cilj v prometnem sektorju za več kot 5 odstotnih točk, se na Komisijo v skladu s členom 26 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov o spremembi okvirnih odstotkov iz dela IV Priloge I.

6.   Na Komisijo se v skladu s členom 26 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov o spremembi seznama splošnih usmeritev iz dela V Priloge I, ki se upoštevajo pri določanju meril za dodelitev, da bi odsevali vmesno oceno te uredbe ali sklepne ugotovitve v zvezi z njenim izvajanjem. To se opravi na način, združljiv z zadevnimi sektorskimi smernicami.

Člen 22

Odgovornost upravičencev in držav članic

Upravičenci in države članice v okviru svojih zadevnih pristojnosti in brez poseganja v obveznosti upravičencev v skladu s pogoji, ki veljajo za nepovratna sredstva, storijo vse potrebno, da izvršijo projekte skupnega interesa, za katere se dodeli finančna pomoč Unije v skladu s to uredbo.

Države članice v tesnem sodelovanju s Komisijo tehnično spremljajo in finančno nadzorujejo ukrepe ter potrjujejo, da so bili izdatki, nastali v okviru projekta ali delov projekta, izplačani v skladu z ustreznimi pravili. Države članice lahko zahtevajo, da Komisija sodeluje pri pregledih na kraju samem in pri inšpekcijah.

Države članice Komisijo letno obveščajo, če je to ustrezno, prek interaktivnega geografskega in tehničnega informacijskega sistema, o napredku pri izvajanju projektov skupnega interesa in naložbah v ta namen, vključno z zneskom pomoči, porabljenim za doseganje ciljev v zvezi s podnebnimi spremembami. Komisija na tej podlagi objavi informacije o specifičnih projektih v okviru IPE in jih najmanj enkrat na leto posodablja.

Člen 23

Skladnost s politikami Unije in pravom Unije

V skladu s to uredbo se financirajo le ukrepi, ki so skladni s pravom Unije in zadevnimi politikami Unije.

Člen 24

Zaščita finančnih interesov Unije

1.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se pri izvajanju ukrepov, financiranih v skladu s to uredbo, zaščitijo finančni interesi Unije s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, učinkovitimi pregledi in, kadar se ugotovijo nepravilnosti, z izterjavo neupravičeno plačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in finančnimi kaznimi.

2.   Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče sta na podlagi dokumentacije in pregledov na kraju samem pristojna za revizijo ukrepov vseh upravičencev do nepovratnih sredstev, izvajalskih organov, izvajalcev in podizvajalcev, ki so prejeli sredstva Unije v skladu s to uredbo.

3.   Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko opravlja preiskave, tudi na kraju samem, in inšpekcije, v skladu z določbami in postopki, določenimi v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (24), in Uredbi Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (25), z namenom odkrivanja morebitne goljufije, korupcije ali kakršnih koli drugih nezakonitih dejavnosti, ki vplivajo na finančne interese Unije v zvezi s pogodbo, sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih, financiranih v skladu s to uredbo.

4.   Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, sporazumi in sklepi o nepovratnih sredstvih ter pogodbe, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, ki Komisijo, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblaščajo za takšne revizije in preiskave, skladno z njihovimi zadevnimi pristojnostmi.

NASLOV II

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 25

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga usklajevalni odbor za IPE. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Odbor zagotavlja horizontalni pregled delovnih programov iz člena 17 s katerim zagotovi, da so skladni, ter da so sinergije med prometnim, telekomunikacijskim in energetskim sektorjem ugotovljene, izkoriščene in ocenjene. Njegova naloga je predvsem usklajevanje teh delovnih programov, s čimer se zagotovijo večsektorski razpisi za izbor projektov.

Člen 26

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 21 se prenese na Komisijo za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.

3.   Pooblastilo iz člena 21 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 21, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 27

Vrednotenje

1.   Komisija najkasneje 31. decembra 2017 v sodelovanju z zadevnimi državami članicami in upravičenci pripravi poročilo o oceni v zvezi z uresničevanjem ciljev vseh ukrepov (na ravni rezultatov in učinkov), učinkovitostjo porabe sredstev in evropsko dodano vrednostjo IPE, z namenom sprejetja odločitve o podaljšanju, spremembi ali ukinitvi ukrepov, ter to poročilo predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Poleg tega se v oceni preučijo možnosti za poenostavitev, notranja in zunanja skladnost ukrepov, nadaljnja ustreznost vseh ciljev ter prispevek ukrepov k prednostnim nalogam Unije v zvezi s pametno, trajnostno in vključujočo rastjo, vključno z njihovim vplivom na ekonomsko, socialno in ozemeljsko kohezijo. Poročilo o oceni vključuje tudi oceno obsežnejših prihrankov Komisije na finančni, tehnični in kadrovski ravni pri upravljanju IPE, po potrebi pa tudi ob upoštevanju skupnega števila projektov, izvedenih na podlagi sinergije med sektorji. V okviru navedene ocene se preuči tudi, kako izboljšati učinkovitost finančnih instrumentov. Poročilo o oceni upošteva rezultate ocenjevanja v zvezi z dolgoročnim vplivom predhodnih ukrepov.

2.   Pri IPE se upošteva neodvisna celovita ocena pobude za projektne obveznice v okviru strategije Evropa 2020, ki bo izvedena leta 2015. Komisija in države članice na podlagi te ocene ocenijo primernost te pobude, pa tudi njeno uspešnost pri povečevanju obsega naložb v prednostne projekte in učinkovitosti porabe Unije.

3.   Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami in upravičenci izvede naknadno ocenjevanje. Z naknadnim ocenjevanjem se pregleda uspešnost in učinkovitost instrumenta IPE, njegov učinek na ekonomsko, socialno in ozemeljsko kohezijo ter njegov prispevek k prednostnim nalogam Unije v zvezi s pametno, trajnostno in vključujočo rastjo, pri čemer upošteva obseg in učinke pomoči, porabljene za doseganje ciljev v zvezi s podnebnimi spremembami.

4.   Pri ocenjevanju se upošteva napredek, kakor je merjen glede na kazalnike uspešnosti iz členov 3 in 4.

5.   Komisija o ugotovitvah teh ocen obvesti Evropski parlament, Svet, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij.

6.   Komisija in države članice lahko ob pomoči drugih možnih upravičencev ocenijo načine izvedbe projektov in učinek njihove izvedbe, da ocenijo, ali so bili cilji, vključno s cilji varstva okolja, doseženi.

7.   Komisija lahko od države članice, ki jo projekt skupnega interesa zadeva, zahteva, da zagotovi posebno oceno ukrepov in povezanih projektov, financiranih v okviru te uredbe, ali ji za oceno teh projektov po potrebi zagotovi potrebne podatke in pomoč.

Člen 28

Obveščanje, sporočanje in objava podatkov

1.   Upravičenci in po potrebi zadevne države članice zagotovijo ustrezno javno obveščanje o pomoči, dodeljeni v skladu s to uredbo, in preglednost v zvezi z njo, da bi širšo javnost obvestili o vlogi Unije pri izvedbi projektov.

2.   Komisija izvaja ukrepe za obveščanje in sporočanje v zvezi s projekti in rezultati IPE. S sredstvi, namenjenimi za ukrepe sporočanja v skladu s členom 5(2), se krije tudi sporočanje znotraj institucij v zvezi s političnimi prednostnimi nalogami Unije, če so povezane s splošnimi cilji iz člena 3.

Člen 29

Sprememba Uredbe (EU) št. 913/2010

Uredba (EU) št. 913/2010 se spremeni:

Priloga k Uredbi (EU) št. 913/2010 se nadomesti z besedilom Priloge II k tej uredbi. Posledično se za revidirane koridorje za železniški tovorni promet še naprej uporabljajo določbe Uredbe (EU) št. 913/2010.

Člen 30

Prehodne določbe

Ta uredba ne vpliva na nadaljnje izvajanje ali spreminjanje zadevnih projektov, vključno z njihovim celotnim ali delnim preklicem, do zaključka projektov ali na nadaljnje izvajanje ali spreminjanje finančne pomoči, ki jo je dodelila Komisija v skladu z uredbama (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 ali katerim koli drugim pravom, ki ureja navedeno pomoč na dan 31. decembra 2013 in ki se za zadevne ukrepe uporablja od takrat naprej do njihovega zaključka.

Člen 31

Razveljavitev

Brez poseganja v člen 30 te uredbe se uredbi (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 razveljavita z učinkom od 1. januarja 2014.

Člen 32

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 11. decembra 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  UL C 143, 22.5.2012, str. 116.

1

(2)  UL C 277, 13.9.2012, str. 125.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu)

3

(4)  UL C 420, 20.12.2013, str. 1.

4

(5)  Uredba (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 289).

5

(6)  UL C 380E, 11.12.2012, str. 89.

6

(7)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 13.

7

(8)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (Glej stran 1 tega Uradnega lista)

8

(9)  Uredba (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 276, 20.10.2010, str. 22).

9

(10)  http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/ten-t-policy/review/doc/expert-groups/expert_group_5_final_report.pdf.

10

(11)  Uredba (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturoin razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (UL L 115, 25.4.2013, str. 39).

11

(12)  Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o okvirnem programu za raziskave in inovacije Obzorje 2020 (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104)

12

(13)  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

13

(14)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

14

(15)  Uredba (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij (UL L 162, 22.6.2007, str. 1)

15

(16)  Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (UL L 310, 9.11.2006, str. 15).

16

(17)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1)

17

(18)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

18

(19)  Uredba (ES) št. 67/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih omrežij (UL L 27, 30.1.2010)

19

(20)  Finančna sredstva IPE za obdobje 2014 do 2020 v stalnih cenah iz leta 2011 so 29 300 milijonov EUR, ki so razdeljena: 23 174 milijarde EUR, vključno 10 milijard EUR za kohezijske države (promet), 5 126 milijarde EUR (energetika), 1 milijardo EUR (telekomunikacije).

20

(21)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

21

(22)  Sklep št. 661/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja(UL L 204, 5.8.2010, str. 1).

22

(23)  Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (UL L 310, 9.11.2006, str. 15).

23

(24)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. Septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/ 1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1.)

24

(25)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

25

---

PRILOGA I

DEL I

SEZNAM PREDHODNO DOLOČENIH PROJEKTOV V JEDRNEM OMREŽJU V PROMETNEM SEKTORJU

1.   Horizontalne prednostne naloge

| Inovativno upravljanje in storitve | Enotno evropsko nebo – sistem SESAR |
| --- | --- |
| Inovativno upravljanje in storitve | Sistemi telematskih aplikacij za ceste, železnice, celinske plovne poti in plovila
  (ITS, ERTMS, RIS in VTMIS) |
| Inovativno upravljanje in storitve | Pristanišča jedrnega omrežja, pomorske avtoceste in letališča, varna in varovana infrastruktura |
| Nove tehnologije in inovacije | Nove tehnologije in inovacije v skladu s točkami (a) do (d) člena 33 Uredbe (EU) št. 1315/2013 |

Inovativno upravljanje in storitve

Enotno evropsko nebo – sistem SESAR

Inovativno upravljanje in storitve

Sistemi telematskih aplikacij za ceste, železnice, celinske plovne poti in plovila

(ITS, ERTMS, RIS in VTMIS)

Inovativno upravljanje in storitve

Pristanišča jedrnega omrežja, pomorske avtoceste in letališča, varna in varovana infrastruktura

Nove tehnologije in inovacije

Nove tehnologije in inovacije v skladu s točkami (a) do (d) člena 33 Uredbe (EU) št. 1315/2013

2.   Koridorji jedrnega omrežja

Baltik–Jadran

TRASA:

Gdynia – Gdańsk – Katowice/Sławków

Gdańsk – Warszawa – Katowice

Katowice – Ostrava – Brno – Wien

Szczecin/Świnoujście – Poznań – Wrocław – Ostrava

Katowice – Žilina – Bratislava – Wien

Wien – Graz – Villach – Udine – Trieste

Udine – Venezia – Padova – Bologna – Ravenna

Graz – Maribor – Ljubljana – Koper/Trieste

PREDHODNO DOLOČENI ODSEKI, VKLJUČNO S PROJEKTI:

| Gdynia–Katowice | železnica | dela |
| --- | --- | --- |
| Gdynia, Gdańsk | pristanišča | medsebojne povezave med pristanišči, (nadaljnji) razvoj večmodalnih platform |
| Warszawa - Katowice | železnica | dela |
| Vroclav–Poznan–Szczecin/Świnoujście | železnica | dela |
| Świnoujście, Szczecin | pristanišče | medsebojne povezave med pristanišči |
| Bielsko Biala–Žilina | cesta | dela |
| Katowice - Ostrava - Brno - Wien & Katowice - Žilina - Bratislava - Wien | železnica | dela, zlasti čezmejni odseki PL–CZ, CZ–AT, PL–SK in SK–AT, proga Brno–Přerov; (nadaljnji) razvoj večmodalnih platform ter medsebojnih povezav med letališči in železnicami |
| Wien - Graz - Klagenfurt - Udine - Venezia - Ravenna | železnica | delna izgradnja novih prog (tunel Semmering Base in železniške proge Koralm), nadgradnja železnice; dela v teku; (nadaljnji) razvoj večmodalnih platform; nadgradnja obstoječe dvotirne proge med Udine - Cervignano in Trieste |
| Graz –Maribor–Pragersko | železnica | študije in dela za drugi tir |
| Trieste, Venezia, Ravenna, Koper | pristanišča | medsebojne povezave med pristanišči, (nadaljnji) razvoj večmodalnih platform |

Gdynia–Katowice

železnica

dela

Gdynia, Gdańsk

pristanišča

medsebojne povezave med pristanišči, (nadaljnji) razvoj večmodalnih platform

Warszawa - Katowice

železnica

dela

Vroclav–Poznan–Szczecin/Świnoujście

železnica

dela

Świnoujście, Szczecin

pristanišče

medsebojne povezave med pristanišči

Bielsko Biala–Žilina

cesta

dela

Katowice - Ostrava - Brno - Wien & Katowice - Žilina - Bratislava - Wien

železnica

dela, zlasti čezmejni odseki PL–CZ, CZ–AT, PL–SK in SK–AT, proga Brno–Přerov; (nadaljnji) razvoj večmodalnih platform ter medsebojnih povezav med letališči in železnicami

Wien - Graz - Klagenfurt - Udine - Venezia - Ravenna

železnica

delna izgradnja novih prog (tunel Semmering Base in železniške proge Koralm), nadgradnja železnice; dela v teku; (nadaljnji) razvoj večmodalnih platform; nadgradnja obstoječe dvotirne proge med Udine - Cervignano in Trieste

Graz –Maribor–Pragersko

železnica

študije in dela za drugi tir

Trieste, Venezia, Ravenna, Koper

pristanišča

medsebojne povezave med pristanišči, (nadaljnji) razvoj večmodalnih platform

Severno morje–Baltik

TRASA:

Helsinki – Tallinn – Rīga

Ventspils – Rīga

Rīga – Kaunas

Klaipėda – Kaunas – Vilnius

Kaunas – Warszawa

Beloruska meja – Warszawa – Poznań – Frankfurt/Oder – Berlin – Hamburg

Berlin – Magdeburg – Braunschweig – Hannover

Hannover – Bremen – Bremerhaven/Wilhelmshaven

Hannover – Osnabrück – Hengelo – Almelo – Deventer – Utrecht

Utrecht – Amsterdam

Utrecht – Rotterdam – Antwerpen

Hannover – Köln – Antwerpen

PREDHODNO DOLOČENI ODSEKI, VKLJUČNO S PROJEKTI:

| Helsinki–Tallinn | pristanišča, pomorske avtoceste | medsebojne povezave med pristanišči, (nadaljnji) razvoj večmodalnih platform in njihovih medsebojnih povezav, ledolomilske zmogljivosti, pomorske avtoceste |
| --- | --- | --- |
| Talin– Rīga –Kaunas– Warszawa | železnica | (podrobne) študije za novo popolnoma interoperabilno progo s tirno širino UIC; dela za novo progo se bodo začela pred letom 2020; nadgradnja in nova proga na ozemlju Poljske; medsebojne povezave železnica–letališča/pristanišča, železniško-cestni terminali, pomorske avtoceste |
| Ventspils– Rīga | železnica | nadgradnja, medsebojne povezave med pristanišči, pomorske avtoceste |
| Klaipėda –Kaunas | železnica | nadgradnja, medsebojne povezave med pristanišči, pomorske avtoceste |
| Kaunas–Vilnius | železnica | nadgradnja, medsebojne povezave z letališči, železniško-cestni terminali |
| koridor Via Baltica | cesta | dela za čezmejne odseke (EE, LV, LT, PL) |
| Beloruska meja– Warszawa - Poznań –nemška meja | železnica | dela na obstoječi progi, študije za železnico za visoke hitrosti |
| Poljska meja–Berlin–Hannover–Amsterdam/Rotterdam | železnica | študije in posodobitve na več odsekih (Amsterdam–Utrecht–Arnhem; Hannover–Berlin) |
| Wilhelmshaven–Bremerhaven–Bremen | železnica | študije in dela |
| Berlin–Magdeburg–Hannover, Mittellandkanal, Zahodnonemški kanali, Rhine, Waal, Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal | celinska plovna pot | študije, dela za izboljšanje plovbe ter nadgradnja vodnih poti in zapornic |
| Amsterdam (zapornice) in Amsterdam–Rijnkanaal | celinska plovna pot | študije zapornic v teku; pristanišče: medsebojne povezave (študije in dela, vključno z nadgradnjo zapornic Beatrix) |

Helsinki–Tallinn

pristanišča, pomorske avtoceste

medsebojne povezave med pristanišči, (nadaljnji) razvoj večmodalnih platform in njihovih medsebojnih povezav, ledolomilske zmogljivosti, pomorske avtoceste

Talin– Rīga –Kaunas– Warszawa

železnica

(podrobne) študije za novo popolnoma interoperabilno progo s tirno širino UIC; dela za novo progo se bodo začela pred letom 2020; nadgradnja in nova proga na ozemlju Poljske; medsebojne povezave železnica–letališča/pristanišča, železniško-cestni terminali, pomorske avtoceste

Ventspils– Rīga

železnica

nadgradnja, medsebojne povezave med pristanišči, pomorske avtoceste

Klaipėda –Kaunas

železnica

nadgradnja, medsebojne povezave med pristanišči, pomorske avtoceste

Kaunas–Vilnius

železnica

nadgradnja, medsebojne povezave z letališči, železniško-cestni terminali

koridor Via Baltica

cesta

dela za čezmejne odseke (EE, LV, LT, PL)

Beloruska meja– Warszawa - Poznań –nemška meja

železnica

dela na obstoječi progi, študije za železnico za visoke hitrosti

Poljska meja–Berlin–Hannover–Amsterdam/Rotterdam

železnica

študije in posodobitve na več odsekih (Amsterdam–Utrecht–Arnhem; Hannover–Berlin)

Wilhelmshaven–Bremerhaven–Bremen

železnica

študije in dela

Berlin–Magdeburg–Hannover, Mittellandkanal, Zahodnonemški kanali, Rhine, Waal, Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal

celinska plovna pot

študije, dela za izboljšanje plovbe ter nadgradnja vodnih poti in zapornic

Amsterdam (zapornice) in Amsterdam–Rijnkanaal

celinska plovna pot

študije zapornic v teku; pristanišče: medsebojne povezave (študije in dela, vključno z nadgradnjo zapornic Beatrix)

Sredozemlje

TRASA:

Algeciras – Bobadilla –Madrid – Zaragoza – Tarragona

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona

Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille/Lyon – Torino – Novara – Milano – Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – Ukrajinska meja

PREDHODNO DOLOČENI ODSEKI, VKLJUČNO S PROJEKTI:

| Algeciras–Madrid | železnica | izvajajo se študije, dela se bodo začela pred letom 2015 in končala leta 2020 |
| --- | --- | --- |
| Sevilla–Antequera–Granada–Almería–Cartagena–Murcia–Alicante–Valencia | železnica | študije in dela |
| Madrid–Zaragoza–Barcelona | železnica | nadgradnja obstoječih prog (širina tirov, tiri, platforme) |
| Valencia–Tarragona–Barcelona | železnica | gradnja med letoma 2014 in 2020 |
| Barcelona | pristanišče | medsebojne železniške povezave s pristanišči in letališči |
| Barcelona–Perpignan | železnica | čezmejni odsek, izvajajo se dela, nova proga bo dokončana do leta 2015, nadgradnja obstoječe proge (širina tirov, tiri, platforme) |
| Perpignan–Montpellier | železnica | obvoz Nimes–Montpellier bo začel obratovati leta 2017, Montpellier–Perpignan leta 2020 |
| Lyon | železnica | odpravljanje ozkih grl v Lyonu: študije in dela |
| Lyon–Avignon–Marseille | železnica | nadgradnja |
| Lyon–Torino | železnica | čezmejni odsek, dela na baznem predoru; študije in dela dovoznih poti |
| Milano–Brescia | železnica | delna nadgradnja, delno nova proga za visoke hitrosti |
| Brescia–Venezia–Trieste | železnica | dela na več odsekih se bodo začela pred letom 2014 v sinergiji z ukrepi nadgradnje, ki se izvajajo v prekrivajočih se delih koridorja Baltik–Jadran |
| Milano–Cremona–Mantova–Porto Levante/Venetia –Ravenna/Trieste | celinska plovna pot | študije in dela |
| Cremona, Mantova, Venezia, Ravenna, Trieste | pristanišča na celinskih plovnih poteh | medsebojne povezave med pristanišči, (nadaljnji) razvoj večmodalnih platform |
| Trieste–Divača | železnica | izvajajo se študije in poteka delna nadgradnja; čezmejni odsek bo dokončan po letu 2020 |
| Koper–Divača–Ljubljana– Pragersko | železnica | študije in nadgradnja/delno nova proga |
| Rijeka–Zagreb–Budapest | železnica | študije in dela (vključno z izgradnjo nove proge in druge proge med Rijeko in madžarsko mejo) |
| Rijeka | pristanišče | nadgradnja in razvoj infrastrukture, razvoj večmodalnih platform in medsebojnih povezav |
| Ljubljana–Zagreb | železnica | študije in dela |
| Vozlišče Ljubljana | železnica | železniško vozlišče Ljubljana skupaj z večmodalno platformo; medsebojna povezava železnica–letališče |
| Pragersko–Zalalövö | železnica | čezmejni odsek; študije, dela se bodo začela pred letom 2020 |
| Lendava–Letenye | cesta | čezmejna nadgradnja |
| Boba–Székesfehérvár | železnica | nadgradnja |
| Budapest–Miskolc–ukrajinska meja | železnica | nadgradnja |
| Vásárosnamény–ukrajinska meja | cesta | čezmejna nadgradnja |

Algeciras–Madrid

železnica

izvajajo se študije, dela se bodo začela pred letom 2015 in končala leta 2020

Sevilla–Antequera–Granada–Almería–Cartagena–Murcia–Alicante–Valencia

železnica

študije in dela

Madrid–Zaragoza–Barcelona

železnica

nadgradnja obstoječih prog (širina tirov, tiri, platforme)

Valencia–Tarragona–Barcelona

železnica

gradnja med letoma 2014 in 2020

Barcelona

pristanišče

medsebojne železniške povezave s pristanišči in letališči

Barcelona–Perpignan

železnica

čezmejni odsek, izvajajo se dela, nova proga bo dokončana do leta 2015, nadgradnja obstoječe proge (širina tirov, tiri, platforme)

Perpignan–Montpellier

železnica

obvoz Nimes–Montpellier bo začel obratovati leta 2017, Montpellier–Perpignan leta 2020

Lyon

železnica

odpravljanje ozkih grl v Lyonu: študije in dela

Lyon–Avignon–Marseille

železnica

nadgradnja

Lyon–Torino

železnica

čezmejni odsek, dela na baznem predoru; študije in dela dovoznih poti

Milano–Brescia

železnica

delna nadgradnja, delno nova proga za visoke hitrosti

Brescia–Venezia–Trieste

železnica

dela na več odsekih se bodo začela pred letom 2014 v sinergiji z ukrepi nadgradnje, ki se izvajajo v prekrivajočih se delih koridorja Baltik–Jadran

Milano–Cremona–Mantova–Porto Levante/Venetia –Ravenna/Trieste

celinska plovna pot

študije in dela

Cremona, Mantova, Venezia, Ravenna, Trieste

pristanišča na celinskih plovnih poteh

medsebojne povezave med pristanišči, (nadaljnji) razvoj večmodalnih platform

Trieste–Divača

železnica

izvajajo se študije in poteka delna nadgradnja; čezmejni odsek bo dokončan po letu 2020

Koper–Divača–Ljubljana– Pragersko

železnica

študije in nadgradnja/delno nova proga

Rijeka–Zagreb–Budapest

železnica

študije in dela (vključno z izgradnjo nove proge in druge proge med Rijeko in madžarsko mejo)

Rijeka

pristanišče

nadgradnja in razvoj infrastrukture, razvoj večmodalnih platform in medsebojnih povezav

Ljubljana–Zagreb

železnica

študije in dela

Vozlišče Ljubljana

železnica

železniško vozlišče Ljubljana skupaj z večmodalno platformo; medsebojna povezava železnica–letališče

Pragersko–Zalalövö

železnica

čezmejni odsek; študije, dela se bodo začela pred letom 2020

Lendava–Letenye

cesta

čezmejna nadgradnja

Boba–Székesfehérvár

železnica

nadgradnja

Budapest–Miskolc–ukrajinska meja

železnica

nadgradnja

Vásárosnamény–ukrajinska meja

cesta

čezmejna nadgradnja

Orient/Vzhodno Sredozemlje

TRASA:

Hamburg – Berlin

Rostock – Berlin – Dresden

Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Dresden

Dresden – Ústí nad Labem – Mělník/Praha - Kolín

Kolín – Pardubice – Brno – Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Timișoara – Craiova – Calafat – Vidin – Sofia

Sofia – Plovdiv – Burgas

Plovdiv – TR border

Sofia – Thessaloniki – Athína – Piraeus – Lemesos – Lefkosia

Athína – Patras/Igoumenitsa

PREDHODNO DOLOČENI ODSEKI, VKLJUČNO S PROJEKTI:

| Dresden – Praha | železnica | študije za železnco za visokih hitrosti |
| --- | --- | --- |
| Praha | železnica | nadgradnja, obvoznica za tovorni promet; železniška povezava do letališča |
| Hamburg–Dresden–Praha–Pardubice | celinska plovna pot | študije Elbe in Vltave, dela za izboljšanje plovnosti ter nadgradnja |
| Zapornice mesta Děčín | celinska plovna pot | študije |
| Praha - Brno - Břeclav | železnica | nadgradnja, vključno z železniškim vozliščem Brno in večmodalno platformo |
| Břeclav –Bratislava | železnica | čezmejni odsek, nadgradnja |
| Bratislava–Hegyeshalom | železnica | čezmejni odsek, nadgradnja |
| Mosonmagyaróvár–slovaška meja | cesta | čezmejna nadgradnja |
| Tata–Biatorbágy | železnica | nadgradnja |
| Budapest – Arad – Timișoara – Calafat | železnica | nadgradnja na Madžarskem je skoraj končana, v Romuniji še poteka |
| Vidin – Sofia – Burgas /turška meja
  Sofia – Thessaloniki – Athína /Piraeus | železnica | študije in dela na povezavi Vidin – Sofia – Thessaloniki - Athína; nadgranja povezave Sofia – Burgas /turška meja |
| Vidin –Craiova | cesta | čezmejna nadgradnja |
| Thessaloniki, Igoumenitsa | pristanišče | nadgradnja in razvoj infrastrukture, večmodalne medsebojne povezave |
| Athína /Piraeus/Heraklion – Lemesos | pristanišče, pomorske avtoceste | zmogljivost pristanišča in večmodalne medsebojne povezave |
| Lemesos – Lefkosia | pristanišča, večmodalne platforme | nadgradnja modalnih medsebojnih povezav, vključno s povezavo Lefkosia South Orbital, študije in dela, sistemi upravljanja prometa |
| Lefkosia – Larnaca | večmodalne platforme | večmodalne medsebojne povezave in sistemi telematskih aplikacij |
| Patras | pristanišče | medsebojne povezave med pristanišči, (nadaljnji) razvoj večmodalnih platform |
| Athína - Patras | železnica | študije in dela, medsebojne povezave med pristanišči |

Dresden – Praha

železnica

študije za železnco za visokih hitrosti

Praha

železnica

nadgradnja, obvoznica za tovorni promet; železniška povezava do letališča

Hamburg–Dresden–Praha–Pardubice

celinska plovna pot

študije Elbe in Vltave, dela za izboljšanje plovnosti ter nadgradnja

Zapornice mesta Děčín

celinska plovna pot

študije

Praha - Brno - Břeclav

železnica

nadgradnja, vključno z železniškim vozliščem Brno in večmodalno platformo

Břeclav –Bratislava

železnica

čezmejni odsek, nadgradnja

Bratislava–Hegyeshalom

železnica

čezmejni odsek, nadgradnja

Mosonmagyaróvár–slovaška meja

cesta

čezmejna nadgradnja

Tata–Biatorbágy

železnica

nadgradnja

Budapest – Arad – Timișoara – Calafat

železnica

nadgradnja na Madžarskem je skoraj končana, v Romuniji še poteka

Vidin – Sofia – Burgas /turška meja

Sofia – Thessaloniki – Athína /Piraeus

železnica

študije in dela na povezavi Vidin – Sofia – Thessaloniki - Athína; nadgranja povezave Sofia – Burgas /turška meja

Vidin –Craiova

cesta

čezmejna nadgradnja

Thessaloniki, Igoumenitsa

pristanišče

nadgradnja in razvoj infrastrukture, večmodalne medsebojne povezave

Athína /Piraeus/Heraklion – Lemesos

pristanišče, pomorske avtoceste

zmogljivost pristanišča in večmodalne medsebojne povezave

Lemesos – Lefkosia

pristanišča, večmodalne platforme

nadgradnja modalnih medsebojnih povezav, vključno s povezavo Lefkosia South Orbital, študije in dela, sistemi upravljanja prometa

Lefkosia – Larnaca

večmodalne platforme

večmodalne medsebojne povezave in sistemi telematskih aplikacij

Patras

pristanišče

medsebojne povezave med pristanišči, (nadaljnji) razvoj večmodalnih platform

Athína - Patras

železnica

študije in dela, medsebojne povezave med pristanišči

Skandinavija–Sredozemlje

TRASA:

Ruska meja – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Malmö

Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg

Malmö – København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover

Bremen – Hannover – Nürnberg

Rostock – Berlin – Leipzig – München

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta

Napoli – Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta

PREDHODNO DOLOČENI ODSEKI, VKLJUČNO S PROJEKTI:

| Hamina/Kotka–Helsinki | pristanišče, železnica | medsebojne povezave med pristanišči, nadgradnja železnice, ledolomilske zmogljivosti |
| --- | --- | --- |
| Helsinki | železnica | povezava letališče–železnica |
| ruska meja–Helsinki | železnica | dela v teku |
| Helsinki–Turku | železnica | nadgradnja |
| Turku/Naantali–Stockholm | pristanišča, pomorske avtoceste | medsebojne povezave med pristanišči, ledolomilske zmogljivosti |
| Stockholm–Malmö (nordijski trikotnik) | železnica | dela se izvajajo na določenih odsekih |
| Trelleborg–Malmö–Göteborg–norveška meja | železnica, pristanišče, pomorska avtocesta | dela, večmodalne platforme in pristaniške povezave z zaledjem |
| Fehmarn | železnica | študije v teku, gradnja fiksne povezave pasu Fehmarn se bo začela leta 2015 |
| Köbenhavn–Hamburg prek Fehmarna: dovozne poti | železnica | dovozne poti iz Danske bodo končane do leta 2020, dovozne poti iz Nemčije bodo končane v dveh korakih: elektrifikacija enega tira z dokončanjem fiksne povezave, drugega tira pa sedem let kasneje |
| Rostock | pristanišča, pomorske avtoceste | medsebojne železniške povezave s pristanišči; trajekti z malo emisijami; ledolomilske zmogljivosti |
| Rostock–Berlin–Nürnberg | železnica | študije in nadgradnja |
| Hamburg/Bremen–Hannover | železnica | študije v teku |
| Halle–Leipzig–Nürnberg | železnica | dela se izvajajo, končana bodo do leta 2017 |
| München–Wörgl | železnica | dostop do baznega predora Brenner in čezmejnega odseka: študije |
| bazni predor Brenner | železnica | študije in dela |
| Fortezza–Verona | železnica | študije in dela |
| Napoli–Bari | železnica | študije in dela |
| Napoli–Reggio Calabria | železnica | nadgradnja |
| Verona–Bologna | železnica | nadgradnja v teku |
| Ancona, Napoli, Bari, La Spezia, Livorno | pristanišča | medsebojne povezave med pristanišči, (nadaljnji) razvoj večmodalnih platform |
| Messina–Catania–Augusta/Palermo | železnica | nadgradnja (preostali odseki) |
| Palermo/Taranto–Valletta/Marsaxlokk | pristanišča, pomorske avtoceste | medsebojne povezave med pristanišči |
| Valletta–Marsaxlokk | pristanišče, letališče | nadgradnja modalnih medsebojnih povezav, vključno s povezavo Marsaxlokk–Luqa–Valletta |
| Bologna–Ancona | železnica | nadgradnja |

Hamina/Kotka–Helsinki

pristanišče, železnica

medsebojne povezave med pristanišči, nadgradnja železnice, ledolomilske zmogljivosti

Helsinki

železnica

povezava letališče–železnica

ruska meja–Helsinki

železnica

dela v teku

Helsinki–Turku

železnica

nadgradnja

Turku/Naantali–Stockholm

pristanišča, pomorske avtoceste

medsebojne povezave med pristanišči, ledolomilske zmogljivosti

Stockholm–Malmö (nordijski trikotnik)

železnica

dela se izvajajo na določenih odsekih

Trelleborg–Malmö–Göteborg–norveška meja

železnica, pristanišče, pomorska avtocesta

dela, večmodalne platforme in pristaniške povezave z zaledjem

Fehmarn

železnica

študije v teku, gradnja fiksne povezave pasu Fehmarn se bo začela leta 2015

Köbenhavn–Hamburg prek Fehmarna: dovozne poti

železnica

dovozne poti iz Danske bodo končane do leta 2020, dovozne poti iz Nemčije bodo končane v dveh korakih: elektrifikacija enega tira z dokončanjem fiksne povezave, drugega tira pa sedem let kasneje

Rostock

pristanišča, pomorske avtoceste

medsebojne železniške povezave s pristanišči; trajekti z malo emisijami; ledolomilske zmogljivosti

Rostock–Berlin–Nürnberg

železnica

študije in nadgradnja

Hamburg/Bremen–Hannover

železnica

študije v teku

Halle–Leipzig–Nürnberg

železnica

dela se izvajajo, končana bodo do leta 2017

München–Wörgl

železnica

dostop do baznega predora Brenner in čezmejnega odseka: študije

bazni predor Brenner

železnica

študije in dela

Fortezza–Verona

železnica

študije in dela

Napoli–Bari

železnica

študije in dela

Napoli–Reggio Calabria

železnica

nadgradnja

Verona–Bologna

železnica

nadgradnja v teku

Ancona, Napoli, Bari, La Spezia, Livorno

pristanišča

medsebojne povezave med pristanišči, (nadaljnji) razvoj večmodalnih platform

Messina–Catania–Augusta/Palermo

železnica

nadgradnja (preostali odseki)

Palermo/Taranto–Valletta/Marsaxlokk

pristanišča, pomorske avtoceste

medsebojne povezave med pristanišči

Valletta–Marsaxlokk

pristanišče, letališče

nadgradnja modalnih medsebojnih povezav, vključno s povezavo Marsaxlokk–Luqa–Valletta

Bologna–Ancona

železnica

nadgradnja

Ren–Alpe

TRASA:

Genova – Milano – Lugano – Basel

Genova – Novara – Brig – Bern – Basel – Karlsruhe – Mannheim – Mainz – Koblenz – Köln

Köln – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amsterdam

Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen

Köln – Liège – Bruxelles/Brussel – Gent

Liège – Antwerpen – Gent – Zeebrugge

PREDHODNO DOLOČENI ODSEKI, VKLJUČNO S PROJEKTI:

| Genova | pristanišče | medsebojne povezave med pristanišči |
| --- | --- | --- |
| Genova–Milano/Novara–švicarska meja | železnica | študije, dela se bodo začela pred letom 2020 |
| Basel–Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam | celinska plovna pot | dela za boljšo plovnost |
| Karlsruhe–Basel | železnica | dela se izvajajo |
| Frankfurt–Mannheim | železnica | študije v teku |
| Liège | železnica | železniška povezava med pristaniščem in letališčem |
| Rotterdam–Zevenaar | železnica | študije v teku in nadgradnja |
| Zevenaar–Emmerich–Oberhausen | železnica | dela se izvajajo |
| Zeebrugge–Gent–Antwerpen–nemška meja | železnica | nadgradnja |

Genova

pristanišče

medsebojne povezave med pristanišči

Genova–Milano/Novara–švicarska meja

železnica

študije, dela se bodo začela pred letom 2020

Basel–Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam

celinska plovna pot

dela za boljšo plovnost

Karlsruhe–Basel

železnica

dela se izvajajo

Frankfurt–Mannheim

železnica

študije v teku

Liège

železnica

železniška povezava med pristaniščem in letališčem

Rotterdam–Zevenaar

železnica

študije v teku in nadgradnja

Zevenaar–Emmerich–Oberhausen

železnica

dela se izvajajo

Zeebrugge–Gent–Antwerpen–nemška meja

železnica

nadgradnja

Atlantik

TRASA:

Algeciras–Bobadilla–Madrid

Sines / Lisboa – Madrid – Valladolid

Lisboa – Aveiro – Leixões/Porto

Aveiro – Valladolid – Vitoria – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg

PREDHODNO DOLOČENI ODSEKI, VKLJUČNO S PROJEKTI:

| Železnica za visoke hitrosti Sines/Lisboa–Madrid | železnica, pristanišča | izvajajo se študije in dela, posodobitev povezovalnih točk med pristaniščema Sines/Lisboa |
| --- | --- | --- |
| Železnica za visoke hitrosti Porto–Lisboa | železnica | študije v teku |
| železniška povezava Aveiro –Salamanca–Medina del Campo | železnica | čezmejni odsek, izvajajo se dela |
| Železniška povezava Bergara–San Sebastián–Bayonne | železnica | konec del je na španski strani predviden do leta 2016, na francoski do leta 2020 |
| Bayonne–Bordeaux | železnica | javno posvetovanje v teku |
| Bordeaux–Tours | železnica | dela se izvajajo |
| Paris | železnica | južna obvoznica za visoke hitrosti |
| Baudrecourt–Mannheim | železnica | nadgradnja |
| Baudrecourt–Strasbourg | železnica | dela v teku, končala naj bi se do leta 2016 |
| Le Havre–Paris | celinska plovna pot | nadgradnja |
| Le Havre–Paris | železnica | študije, nadgradnja |
| Le Havre | pristanišče, železnica | študije in dela v zvezi z zmogljivostjo pristanišč, pomorske avtoceste in medsebojne povezave |

Železnica za visoke hitrosti Sines/Lisboa–Madrid

železnica, pristanišča

izvajajo se študije in dela, posodobitev povezovalnih točk med pristaniščema Sines/Lisboa

Železnica za visoke hitrosti Porto–Lisboa

železnica

študije v teku

železniška povezava Aveiro –Salamanca–Medina del Campo

železnica

čezmejni odsek, izvajajo se dela

Železniška povezava Bergara–San Sebastián–Bayonne

železnica

konec del je na španski strani predviden do leta 2016, na francoski do leta 2020

Bayonne–Bordeaux

železnica

javno posvetovanje v teku

Bordeaux–Tours

železnica

dela se izvajajo

Paris

železnica

južna obvoznica za visoke hitrosti

Baudrecourt–Mannheim

železnica

nadgradnja

Baudrecourt–Strasbourg

železnica

dela v teku, končala naj bi se do leta 2016

Le Havre–Paris

celinska plovna pot

nadgradnja

Le Havre–Paris

železnica

študije, nadgradnja

Le Havre

pristanišče, železnica

študije in dela v zvezi z zmogljivostjo pristanišč, pomorske avtoceste in medsebojne povezave

Severno morje–Sredozemlje

TRASA:

Belfast – Baile Átha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork

Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham

Birmingham – Felixstowe/London /Southampton

London – Lille – Brussel/Bruxelles

Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brussel/Bruxelles – Luxembourg

Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paris

PREDHODNO DOLOČENI ODSEKI, VKLJUČNO S PROJEKTI:

| Corcaigh/Cork - Dublin - Baile Átha Cliath/Belfast | železnica | študije in dela; povezave v Baile Átha Cliath/Dublin (DART); |
| --- | --- | --- |
| Belfast | pristanišče, večmodalne povezave | nadgradnja |
| Glasgow–Edinburg | železnica | nadgradnja |
| Manchester–Liverpool | železnica | nadgradnja in elektrifikacija, tudi projekta Northern Hub |
| Birmingham–Reading–Southampton | železnica | nadgradnja proge za tovorni promet |
| Baile Átha Cliath/Dublin, Corcaigh/Cork, Southampton | pristanišča, železnica | študije in dela v zvezi z zmogljivostjo pristanišč, pomorske avtoceste in medsebojne povezave |
| Dunkerque | pristanišče | nadaljnji razvoj večmodalnih platform in medsebojnih povezav |
| Calais–Paris | železnica | predhodne študije |
| Bruxelles/Brussel | železnica | študije in dela (povezava sever–jug za konvencionalne in visoke hitrosti) |
| Felixstowe–Midlands | železnica, pristanišče, večmodalne platforme | nadgradnja železnice, medsebojne povezave med pristanišči in večmodalnimi platformami |
| Maas, vključno z Maaswerken | celinska plovna pot | nadgradnja |
| Albertkanaal/kanal Bocholt–Herentals | celinska plovna pot | nadgradnja |
| koridor Rhine-Scheldt: zapornice Volkeraklock in Kreekraklock, Krammerlock in Hansweert | celinska plovna pot | študije zapornic v teku |
| Terneuzen | pomorski | študije zapornic v teku; dela |
| Terneuzen–Gent | celinska plovna pot | študije, nadgradnja |
| Zeebrugge | pristanišče | študije zapornic, medsebojne povezave (študije in dela) |
| Antwerpen | pomorski, pristanišče, železnica | študije zapornic v teku; pristanišče: medsebojne povezave (vključno z drugim železniškim dostopom do pristanišča v Antwerpnu) |
| Rotterdam–Antwerpen | železnica | nadgradnja proge za tovorni železniški promet |
| severni kanal Seine; Seine–Escaut | celinska plovna pot | študije in dela; nadgradnja, vključno s čezmejnimi in večmodalnimi povezavami |
| Dunkerque–Lille | celinska plovna pot | študije v teku |
| Antwerpen, Bruxelles/Brussels, Charleroi | celinska plovna pot | nadgradnja |
| nadgradnja plovnih poti v Valoniji | celinska plovna pot | študije, nadgradnja, večmodalne povezave |
| Brussel/Bruxelles –Luxembourg–Strasbourg | železnica | dela se izvajajo |
| Antwerpen–Namur–luksemburška meja–francoska meja | železnica | nadgradnja proge za tovorni železniški promet |
| Strasbourg–Mulhouse–Basel | železnica | nadgradnja |
| Železniške povezave Luxembourg–Dijon–Lyon (TGV Rhin - Rhône) | železnica | študije in dela |
| Lyon | železnica | vzhodna obvoznica: študije in dela |
| Kanal Saône - Moselle/Rhin | celinska plovna pot | izvajajo se predhodne študije |
| Rhône | celinska plovna pot | nadgradnja |
| pristanišče Marseille-Fos | pristanišče | medsebojne povezave in večmodalni terminali |
| Lyon–Avignon– Port de Marseille -Fos | železnica | nadgradnja |

Corcaigh/Cork - Dublin - Baile Átha Cliath/Belfast

železnica

študije in dela; povezave v Baile Átha Cliath/Dublin (DART);

Belfast

pristanišče, večmodalne povezave

nadgradnja

Glasgow–Edinburg

železnica

nadgradnja

Manchester–Liverpool

železnica

nadgradnja in elektrifikacija, tudi projekta Northern Hub

Birmingham–Reading–Southampton

železnica

nadgradnja proge za tovorni promet

Baile Átha Cliath/Dublin, Corcaigh/Cork, Southampton

pristanišča, železnica

študije in dela v zvezi z zmogljivostjo pristanišč, pomorske avtoceste in medsebojne povezave

Dunkerque

pristanišče

nadaljnji razvoj večmodalnih platform in medsebojnih povezav

Calais–Paris

železnica

predhodne študije

Bruxelles/Brussel

železnica

študije in dela (povezava sever–jug za konvencionalne in visoke hitrosti)

Felixstowe–Midlands

železnica, pristanišče, večmodalne platforme

nadgradnja železnice, medsebojne povezave med pristanišči in večmodalnimi platformami

Maas, vključno z Maaswerken

celinska plovna pot

nadgradnja

Albertkanaal/kanal Bocholt–Herentals

celinska plovna pot

nadgradnja

koridor Rhine-Scheldt: zapornice Volkeraklock in Kreekraklock, Krammerlock in Hansweert

celinska plovna pot

študije zapornic v teku

Terneuzen

pomorski

študije zapornic v teku; dela

Terneuzen–Gent

celinska plovna pot

študije, nadgradnja

Zeebrugge

pristanišče

študije zapornic, medsebojne povezave (študije in dela)

Antwerpen

pomorski, pristanišče, železnica

študije zapornic v teku; pristanišče: medsebojne povezave (vključno z drugim železniškim dostopom do pristanišča v Antwerpnu)

Rotterdam–Antwerpen

železnica

nadgradnja proge za tovorni železniški promet

severni kanal Seine; Seine–Escaut

celinska plovna pot

študije in dela; nadgradnja, vključno s čezmejnimi in večmodalnimi povezavami

Dunkerque–Lille

celinska plovna pot

študije v teku

Antwerpen, Bruxelles/Brussels, Charleroi

celinska plovna pot

nadgradnja

nadgradnja plovnih poti v Valoniji

celinska plovna pot

študije, nadgradnja, večmodalne povezave

Brussel/Bruxelles –Luxembourg–Strasbourg

železnica

dela se izvajajo

Antwerpen–Namur–luksemburška meja–francoska meja

železnica

nadgradnja proge za tovorni železniški promet

Strasbourg–Mulhouse–Basel

železnica

nadgradnja

Železniške povezave Luxembourg–Dijon–Lyon (TGV Rhin - Rhône)

železnica

študije in dela

Lyon

železnica

vzhodna obvoznica: študije in dela

Kanal Saône - Moselle/Rhin

celinska plovna pot

izvajajo se predhodne študije

Rhône

celinska plovna pot

nadgradnja

pristanišče Marseille-Fos

pristanišče

medsebojne povezave in večmodalni terminali

Lyon–Avignon– Port de Marseille -Fos

železnica

nadgradnja

Ren–Donava

TRASA:

Strasbourg – Stuttgart – München – Wels/Linz

Strasbourg – Mannheim – Frankfurt – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels/Linz

München/Nürnberg – Praha – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – UA border

Wels/Linz – Wien – Bratislava – Budapest – Vukovar

Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Brașov/Craiova – București – Constanța – Sulina

PREDHODNO DOLOČENI ODSEKI, VKLJUČNO S PROJEKTI:

| Železniška povezava Strasbourg–Kehl Appenweier | železnica | dela na povezovalnih točkah Appenweier |
| --- | --- | --- |
| Karlsruhe–Stuttgart–München | železnica | izvajajo se študije in dela |
| Ostrava/Přerov–Žilina–Košice–ukrajinska meja | železnica | nadgradnja, večmodalne platforme |
| Zlín–Žilina | cesta | čezmejni cestni odsek |
| München–Praha | železnica | študije in dela |
| Nürnberg–Praha | železnica | študije in dela |
| München–Mühldorf–Freilassing–Salzburg | železnica | izvajajo se študije in dela |
| Salzburg–Wels | železnica | študije |
| Nürnberg–Regensburg–Passau–Wels | železnica | študije in dela |
| Železniška povezava Wels–Wien | železnica | konec del predviden do leta 2017 |
| Wien – Bratislava / Wien – Budapest / Bratislava – Budapest | železnica | študije železnice za visoke hitrosti (vključno s traso povezave med temi tremi mesti) |
| Budapest–Arad | železnica | študije za omrežje za visoke hitrosti Budapest - Arad |
| Komárom–Komárno | celinska plovna pot | študije in dela za čezmejni most |
| Arad– Brașov - București - Constanta | železnica | nadgradnja določenih odsekov; študije visoke hitrosti |
| prekop Main -Main- Dounau | celinska plovna pot | študije in dela na več odsekih in ozkih grlih; pristanišča na celinskih plovnih poteh: večmodalne medsebojne povezave z železnico |
| Slavonski Brod | pristanišče | študije in dela |
| Giurgiu–Galați | pristanišče | Nadaljnji razvoj večmodalnih platform in povezav z zaledjem: študije in dela |
| Danube (Kehlheim– Constanța /Midia/Sulina) | celinska plovna pot | študije in dela na več odsekih in ozkih grlih; pristanišča na celinskih plovnih poteh: večmodalne medsebojne povezave |
| Sava | celinska plovna pot | študije in dela na več odsekih in ozkih grlih (vključno s čezmejnim mostom) |
| București – Dunăre prekop | celinska plovna pot | študije in dela |
| Constanța | pristanišče, pomorska avtocesta | medsebojne povezave med pristanišči, pomorska avtocesta (vključno s storitvami ledolomilcev) |
| Craiova–București | železnica | študije in dela |

Železniška povezava Strasbourg–Kehl Appenweier

železnica

dela na povezovalnih točkah Appenweier

Karlsruhe–Stuttgart–München

železnica

izvajajo se študije in dela

Ostrava/Přerov–Žilina–Košice–ukrajinska meja

železnica

nadgradnja, večmodalne platforme

Zlín–Žilina

cesta

čezmejni cestni odsek

München–Praha

železnica

študije in dela

Nürnberg–Praha

železnica

študije in dela

München–Mühldorf–Freilassing–Salzburg

železnica

izvajajo se študije in dela

Salzburg–Wels

železnica

študije

Nürnberg–Regensburg–Passau–Wels

železnica

študije in dela

Železniška povezava Wels–Wien

železnica

konec del predviden do leta 2017

Wien – Bratislava / Wien – Budapest / Bratislava – Budapest

železnica

študije železnice za visoke hitrosti (vključno s traso povezave med temi tremi mesti)

Budapest–Arad

železnica

študije za omrežje za visoke hitrosti Budapest - Arad

Komárom–Komárno

celinska plovna pot

študije in dela za čezmejni most

Arad– Brașov - București - Constanta

železnica

nadgradnja določenih odsekov; študije visoke hitrosti

prekop Main -Main- Dounau

celinska plovna pot

študije in dela na več odsekih in ozkih grlih; pristanišča na celinskih plovnih poteh: večmodalne medsebojne povezave z železnico

Slavonski Brod

pristanišče

študije in dela

Giurgiu–Galați

pristanišče

Nadaljnji razvoj večmodalnih platform in povezav z zaledjem: študije in dela

Danube (Kehlheim– Constanța /Midia/Sulina)

celinska plovna pot

študije in dela na več odsekih in ozkih grlih; pristanišča na celinskih plovnih poteh: večmodalne medsebojne povezave

Sava

celinska plovna pot

študije in dela na več odsekih in ozkih grlih (vključno s čezmejnim mostom)

București – Dunăre prekop

celinska plovna pot

študije in dela

Constanța

pristanišče, pomorska avtocesta

medsebojne povezave med pristanišči, pomorska avtocesta (vključno s storitvami ledolomilcev)

Craiova–București

železnica

študije in dela

3.   Drugi odseki jedrnega omrežja

| Sofia –meja z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo | čezmejni odsek | železnica | izvajajo se študije |
| --- | --- | --- | --- |
| Sofia –srbska meja | čezmejni odsek | železnica | izvajajo se študije |
| Timișoara –srbska meja | čezmejni odsek | železnica | izvajajo se študije |
| Wrocław – Praha | čezmejni odsek | železnica | študije |
| Nowa Sól–Hradec Králové | čezmejni odsek | cesta | dela |
| Brno–avstrijska meja | čezmejni odsek | cesta | nadgradnja |
| Budapest –Zvolen | čezmejni odsek | cesta | nadgradnja |
| Budapest – srbska meja | čezmejni odsek | železnica | študije |
| Botnijski koridor: Luleå –Oulu | čezmejni odsek | železnica | študije in dela |
| Iași–moldavska meja | čezmejni odsek | železnica | izvajajo se študije in dela |
| Suceava–ukrajinska meja | čezmejni odsek | železnica | študije in dela |
| Prednostni projekti, določeni v Prilogi III Sklepa št. 661/2010/EU (Praga–Linz, nova železnica visoke zmogljivosti: prečkanje meje v osrednjih Pirenejih, proga "Železni Ren" (Rheidt–Antwerpen)) | čezmejni odsek | železnica | izvajajo se študije |
| Târgu Neamt–Ungheni | čezmejni odsek | cesta | nadgradnja |
| Marijampolė –Kybartai (meja Litva/Romunija) | čezmejni odsek | cesta | nadgradnja |
| Vilnius –meja Litva/Belorusija | čezmejni odsek | cesta | nadgradnja |
| Ioannina– Kakavia (meja Grčija/Albanija) | čezmejni odsek | cesta | študije |
| Kleidi – Polikastro – Evzonoi (meja Grčija/Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija) | čezmejni odsek | cesta | nadgradnja |
| Serres – Promahonas –meja Grčija/Bolgarija | čezmejni odsek | cesta | dela se izvajajo |
| Alexandroupoli – Kipoi (meja Grčija/Turčija) | čezmejni odsek | cesta | študije in dela |
| Dubrovnik–meja Hrvaška/Črna gora | čezmejni odsek | cesta | dela |
| Kędzierzyn Koźle–Chałupki (meja) | čezmejni odsek | železnica | dela |
| A Coruña–Vigo–Palencia
  Gijón–Palencia | ozko grlo | železnica, pomorska avtocesta | dela se izvajajo (vključno s pristanišči in večmodalnimi platformami) |
| Frankfurt–Fulda–Erfurt–Berlin | ozko grlo | železnica | študije |
| Proga Egnatia | ozko grlo | železnica | izvajajo se študije |
| Sundsvall– Umeå – Luleå | ozko grlo | železnica | študije in dela |
| Zagreb–srbska meja | ozko grlo | železnica | študije in dela |
| A Coruña–Madrid (visokohitrostna potniška storitev) | ozko grlo | železnica | dela se izvajajo |
| Stockholm–Gävle–Sundsvall | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | dela |
| Mjölby–Hallsberg–Gävle | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | dela |
| Bothnian –Kiruna–norveška meja | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | študije in dela |
| Milford Haven–Swansea–Cardiff | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | nadgradnja |
| železniška povezava Sionainn/Shannon Faing/Foynes - Gabhal- križ Luimnigh/Limerick | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | študije |
| Povezava High Speed 2 | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | študije in dela za železniško progo za visoke hitrosti London–Midlands |
| Ukrajinska meja– Kraków – Katowice – Wrocław – Dresden | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | dela |
| Riga–ruska/beloruska meja | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | nadgradnja |
| Vilnius –beloruska meja | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | nadgradnja, medsebojna povezava z letališčem |
| Kybartai–Kaunas | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | nadgradnja |
| Talin–Tartu–Koidula–ruska meja | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | nadgradnja |
| Marseille–Toulon–Nice–Ventimiglia–Genova | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | študije visoke hitrosti |
| Bordeaux–Toulouse | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | študije visoke hitrosti |
| Helsinki–Oulu | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | nadgradnja odsekov |
| Bilbao–Pamplona–Zaragoza–Sagunto | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | študije in dela |
| Brunsbüttel–Kiel (kanal Nord-Ostsee) | druge povezave jedrnega omrežja | celinske plovne poti | optimizacija možnosti za plovbo |
| Cardiff–Bristol–London | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | nadgradnja, vključno s povezavo Crossrail |
| Alba-Iulia–Turda–Dej–Suceava–Pașcani–Iași | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | študije in dela |
| București –Buzău | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | izboljšanje in popravilo železniške infrastrukture ter povezave z zaledjem |
| Porurje–Münster–Osnabrück–Hamburg | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | nadgradnja odseka Münster–Lünen (dvojni tiri) |
| Nantes–Tours–Lyon | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | študije in dela |
| Ploiești–Suceava | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | študije |
| Heraklion | druge povezave jedrnega omrežja | pristanišče, kombinirana prometna infrastruktura/sistemi | Študije in gradnja, nadgradnja ter razvojna infrastruktura, večmodalne medsebojne povezave |
| Huelva–Sevilla | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | dela se izvajajo |
| Fredericia–Frederikshavn | druge povezave jedrnega omrežja | železnica | nadgradnja, vključno z elektrifikacijo |
| Barcelona–Valencia–Livorno | druge povezave jedrnega omrežja | pomorska avtocesta | nadgradnja |

Sofia –meja z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo

čezmejni odsek

železnica

izvajajo se študije

Sofia –srbska meja

čezmejni odsek

železnica

izvajajo se študije

Timișoara –srbska meja

čezmejni odsek

železnica

izvajajo se študije

Wrocław – Praha

čezmejni odsek

železnica

študije

Nowa Sól–Hradec Králové

čezmejni odsek

cesta

dela

Brno–avstrijska meja

čezmejni odsek

cesta

nadgradnja

Budapest –Zvolen

čezmejni odsek

cesta

nadgradnja

Budapest – srbska meja

čezmejni odsek

železnica

študije

Botnijski koridor: Luleå –Oulu

čezmejni odsek

železnica

študije in dela

Iași–moldavska meja

čezmejni odsek

železnica

izvajajo se študije in dela

Suceava–ukrajinska meja

čezmejni odsek

železnica

študije in dela

Prednostni projekti, določeni v Prilogi III Sklepa št. 661/2010/EU (Praga–Linz, nova železnica visoke zmogljivosti: prečkanje meje v osrednjih Pirenejih, proga "Železni Ren" (Rheidt–Antwerpen))

čezmejni odsek

železnica

izvajajo se študije

Târgu Neamt–Ungheni

čezmejni odsek

cesta

nadgradnja

Marijampolė –Kybartai (meja Litva/Romunija)

čezmejni odsek

cesta

nadgradnja

Vilnius –meja Litva/Belorusija

čezmejni odsek

cesta

nadgradnja

Ioannina– Kakavia (meja Grčija/Albanija)

čezmejni odsek

cesta

študije

Kleidi – Polikastro – Evzonoi (meja Grčija/Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija)

čezmejni odsek

cesta

nadgradnja

Serres – Promahonas –meja Grčija/Bolgarija

čezmejni odsek

cesta

dela se izvajajo

Alexandroupoli – Kipoi (meja Grčija/Turčija)

čezmejni odsek

cesta

študije in dela

Dubrovnik–meja Hrvaška/Črna gora

čezmejni odsek

cesta

dela

Kędzierzyn Koźle–Chałupki (meja)

čezmejni odsek

železnica

dela

A Coruña–Vigo–Palencia

Gijón–Palencia

ozko grlo

železnica, pomorska avtocesta

dela se izvajajo (vključno s pristanišči in večmodalnimi platformami)

Frankfurt–Fulda–Erfurt–Berlin

ozko grlo

železnica

študije

Proga Egnatia

ozko grlo

železnica

izvajajo se študije

Sundsvall– Umeå – Luleå

ozko grlo

železnica

študije in dela

Zagreb–srbska meja

ozko grlo

železnica

študije in dela

A Coruña–Madrid (visokohitrostna potniška storitev)

ozko grlo

železnica

dela se izvajajo

Stockholm–Gävle–Sundsvall

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

dela

Mjölby–Hallsberg–Gävle

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

dela

Bothnian –Kiruna–norveška meja

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

študije in dela

Milford Haven–Swansea–Cardiff

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

nadgradnja

železniška povezava Sionainn/Shannon Faing/Foynes - Gabhal- križ Luimnigh/Limerick

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

študije

Povezava High Speed 2

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

študije in dela za železniško progo za visoke hitrosti London–Midlands

Ukrajinska meja– Kraków – Katowice – Wrocław – Dresden

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

dela

Riga–ruska/beloruska meja

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

nadgradnja

Vilnius –beloruska meja

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

nadgradnja, medsebojna povezava z letališčem

Kybartai–Kaunas

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

nadgradnja

Talin–Tartu–Koidula–ruska meja

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

nadgradnja

Marseille–Toulon–Nice–Ventimiglia–Genova

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

študije visoke hitrosti

Bordeaux–Toulouse

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

študije visoke hitrosti

Helsinki–Oulu

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

nadgradnja odsekov

Bilbao–Pamplona–Zaragoza–Sagunto

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

študije in dela

Brunsbüttel–Kiel (kanal Nord-Ostsee)

druge povezave jedrnega omrežja

celinske plovne poti

optimizacija možnosti za plovbo

Cardiff–Bristol–London

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

nadgradnja, vključno s povezavo Crossrail

Alba-Iulia–Turda–Dej–Suceava–Pașcani–Iași

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

študije in dela

București –Buzău

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

izboljšanje in popravilo železniške infrastrukture ter povezave z zaledjem

Porurje–Münster–Osnabrück–Hamburg

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

nadgradnja odseka Münster–Lünen (dvojni tiri)

Nantes–Tours–Lyon

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

študije in dela

Ploiești–Suceava

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

študije

Heraklion

druge povezave jedrnega omrežja

pristanišče, kombinirana prometna infrastruktura/sistemi

Študije in gradnja, nadgradnja ter razvojna infrastruktura, večmodalne medsebojne povezave

Huelva–Sevilla

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

dela se izvajajo

Fredericia–Frederikshavn

druge povezave jedrnega omrežja

železnica

nadgradnja, vključno z elektrifikacijo

Barcelona–Valencia–Livorno

druge povezave jedrnega omrežja

pomorska avtocesta

nadgradnja

DEL II

SEZNAM PREDNOSTNIH KORIDORJEV NA INFRASTRUKTURI IN OBMOČIJ V ENERGETSKEM SEKTORJU

1.   Prednostni elektroenergetski koridorji

| (1) | Omrežje v severnih morjih ("OSM"): razvoj integriranega elektroenergetskega omrežja in povezovalni daljnovodi v Severnem morju, Irskem morju, Rokavskem prelivu, Baltskem morju in sosednjih vodah za prenos električne energije iz obnovljivih virov energije na morju v središča porabe in shranjevanja ter za povečanje čezmejne izmenjave električne energije.
  Zadevne države članice: Belgija, Danska, Francija, Nemčija, Irska, Luksemburg, Nizozemska, Švedska in Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(1)

Omrežje v severnih morjih ("OSM"): razvoj integriranega elektroenergetskega omrežja in povezovalni daljnovodi v Severnem morju, Irskem morju, Rokavskem prelivu, Baltskem morju in sosednjih vodah za prenos električne energije iz obnovljivih virov energije na morju v središča porabe in shranjevanja ter za povečanje čezmejne izmenjave električne energije.

Zadevne države članice: Belgija, Danska, Francija, Nemčija, Irska, Luksemburg, Nizozemska, Švedska in Združeno kraljestvo.

| (2) | Elektroenergetske povezave med severom in jugom v zahodni Evropi ("PSJ Zahod – električna energija"): medsebojne povezave med državami članicami v regiji s sredozemskim območjem, vključno z Iberskim polotokom, zlasti za integracijo električne energije iz obnovljivih virov energije ter za krepitev notranjih omrežij, da bi se spodbudilo povezovanje trgov v regiji.
  Zadevne države članice: Avstrija, Belgija, Francija, Nemčija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Malta, Portugalska, Španija in Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(2)

Elektroenergetske povezave med severom in jugom v zahodni Evropi ("PSJ Zahod – električna energija"): medsebojne povezave med državami članicami v regiji s sredozemskim območjem, vključno z Iberskim polotokom, zlasti za integracijo električne energije iz obnovljivih virov energije ter za krepitev notranjih omrežij, da bi se spodbudilo povezovanje trgov v regiji.

Zadevne države članice: Avstrija, Belgija, Francija, Nemčija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Malta, Portugalska, Španija in Združeno kraljestvo.

| (3) | Elektroenergetske povezave med severom in jugom v srednjevzhodni in jugovzhodni Evropi ("PSJ Vzhod – električna energija"): medsebojne povezave in notranji daljnovodi v smereh sever–jug in vzhod–zahod za vzpostavitev notranjega trga in integracijo proizvodnje iz obnovljivih virov energije.
  Zadevne države članice: Avstrija, Bolgarija, Hrvaška, Češka republika, Ciper, Nemčija, Grčija, Madžarska, Italija, Poljska, Romunija, Slovaška in Slovenija. |
| --- | --- |

(3)

Elektroenergetske povezave med severom in jugom v srednjevzhodni in jugovzhodni Evropi ("PSJ Vzhod – električna energija"): medsebojne povezave in notranji daljnovodi v smereh sever–jug in vzhod–zahod za vzpostavitev notranjega trga in integracijo proizvodnje iz obnovljivih virov energije.

Zadevne države članice: Avstrija, Bolgarija, Hrvaška, Češka republika, Ciper, Nemčija, Grčija, Madžarska, Italija, Poljska, Romunija, Slovaška in Slovenija.

| (4) | Načrt medsebojnega povezovanja na baltskem energetskem trgu na področju električne energije ("NMPBET – električna energija"): medsebojne povezave med državami članicami v baltski regiji in ustrezna okrepitev notranjih omrežnih infrastruktur z namenom prekinitve osamitve baltskih držav ter spodbujanja povezovanja trgov, med drugim s prizadevanji za povezovanje energije iz obnovljivih virov v regiji.
  Zadevne države članice: Danska, Estonija, Finska, Nemčija, Latvija, Litva, Poljska in Švedska. |
| --- | --- |

(4)

Načrt medsebojnega povezovanja na baltskem energetskem trgu na področju električne energije ("NMPBET – električna energija"): medsebojne povezave med državami članicami v baltski regiji in ustrezna okrepitev notranjih omrežnih infrastruktur z namenom prekinitve osamitve baltskih držav ter spodbujanja povezovanja trgov, med drugim s prizadevanji za povezovanje energije iz obnovljivih virov v regiji.

Zadevne države članice: Danska, Estonija, Finska, Nemčija, Latvija, Litva, Poljska in Švedska.

2.   Prednostni plinski koridorji

| (1) | Plinske povezave med severom in jugom v zahodni Evropi ("PSJ Zahod – plin"): plinska infrastruktura za plinske povezave med severom in jugom v zahodni Evropi za dodatno diverzifikacijo oskrbovalnih poti ter za povečanje kratkoročne dobavljivosti plina.
  Zadevne države članice: Belgija, Danska, Francija, Nemčija, Irska, Italija, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Portugalska, Španija in Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(1)

Plinske povezave med severom in jugom v zahodni Evropi ("PSJ Zahod – plin"): plinska infrastruktura za plinske povezave med severom in jugom v zahodni Evropi za dodatno diverzifikacijo oskrbovalnih poti ter za povečanje kratkoročne dobavljivosti plina.

Zadevne države članice: Belgija, Danska, Francija, Nemčija, Irska, Italija, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Portugalska, Španija in Združeno kraljestvo.

| (2) | Plinske povezave med severom in jugom v srednjevzhodni in jugovzhodni Evropi ("PSJ Vzhod – plin"): plinska infrastruktura za regionalne povezave med regijo Baltskega morja, Jadranskim in Egejskim morjem, vzhodnosredozemskim bazenom in Črnim morjem in v njih ter za povečanje raznolikosti in varnosti oskrbe s plinom.
  Zadevne države članice: Avstrija, Bolgarija, Hrvaška, Ciper, Češka republika, Nemčija, Grčija, Madžarska, Italija, Poljska, Romunija, Slovaška in Slovenija. |
| --- | --- |

(2)

Plinske povezave med severom in jugom v srednjevzhodni in jugovzhodni Evropi ("PSJ Vzhod – plin"): plinska infrastruktura za regionalne povezave med regijo Baltskega morja, Jadranskim in Egejskim morjem, vzhodnosredozemskim bazenom in Črnim morjem in v njih ter za povečanje raznolikosti in varnosti oskrbe s plinom.

Zadevne države članice: Avstrija, Bolgarija, Hrvaška, Ciper, Češka republika, Nemčija, Grčija, Madžarska, Italija, Poljska, Romunija, Slovaška in Slovenija.

| (3) | Južni plinski koridor ("JPK"): infrastruktura za prenos plina iz Kaspijskega bazena, Srednje Azije, Bližnjega vzhoda in vzhodnosredozemskega bazena v Unijo za večjo diverzifikacijo oskrbe s plinom.
  Zadevne države članice: Avstrija, Bolgarija, Hrvaška, Češka republika, Ciper, Francija, Nemčija, Madžarska, Grčija, Italija, Poljska, Romunija, Slovaška in Slovenija. |
| --- | --- |

(3)

Južni plinski koridor ("JPK"): infrastruktura za prenos plina iz Kaspijskega bazena, Srednje Azije, Bližnjega vzhoda in vzhodnosredozemskega bazena v Unijo za večjo diverzifikacijo oskrbe s plinom.

Zadevne države članice: Avstrija, Bolgarija, Hrvaška, Češka republika, Ciper, Francija, Nemčija, Madžarska, Grčija, Italija, Poljska, Romunija, Slovaška in Slovenija.

| (4) | Načrt medsebojnega povezovanja na baltskem energetskem trgu na področju plina ("NMPBET – plin"): plinska infrastruktura za prekinitev osamitve treh baltskih držav in Finske ter njihove odvisnosti od enega dobavitelja, za ustrezno okrepitev notranjih omrežnih infrastruktur ter za povečanje raznolikosti in varnosti oskrbe s plinom v regiji Baltskega morja.
  Zadevne države članice: Danska, Estonija, Finska, Nemčija, Latvija, Litva, Poljska in Švedska. |
| --- | --- |

(4)

Načrt medsebojnega povezovanja na baltskem energetskem trgu na področju plina ("NMPBET – plin"): plinska infrastruktura za prekinitev osamitve treh baltskih držav in Finske ter njihove odvisnosti od enega dobavitelja, za ustrezno okrepitev notranjih omrežnih infrastruktur ter za povečanje raznolikosti in varnosti oskrbe s plinom v regiji Baltskega morja.

Zadevne države članice: Danska, Estonija, Finska, Nemčija, Latvija, Litva, Poljska in Švedska.

3.   Prednostna tematska področja

| (1) | Uvedba pametnih omrežij: sprejetje tehnologij pametnih omrežij v Uniji za učinkovito povezovanje ravnanja in dejanj vseh uporabnikov, priključenih na električno omrežje, zlasti proizvajanje velikih količin električne energije iz obnovljivih ali distribuiranih virov energije ter odziv na povpraševanje potrošnikov.
  Zadevne države članice: vse. |
| --- | --- |

(1)

Uvedba pametnih omrežij: sprejetje tehnologij pametnih omrežij v Uniji za učinkovito povezovanje ravnanja in dejanj vseh uporabnikov, priključenih na električno omrežje, zlasti proizvajanje velikih količin električne energije iz obnovljivih ali distribuiranih virov energije ter odziv na povpraševanje potrošnikov.

Zadevne države članice: vse.

| (2) | Elektroenergetske avtoceste: prve elektroenergetske avtoceste do leta 2020 z namenom gradnje sistema elektroenergetskih avtocest v Uniji, ki omogoča:






  (a) | izkoriščanje vse večjega presežka vetrne proizvodnje energije v severnih morjih in Baltskem morju in okrog njih ter rastoče proizvodnje iz obnovljivih virov v Vzhodni in Južni Evropi, pa tudi Severni Afriki, |
| --- | --- | --- |

(2)

Elektroenergetske avtoceste: prve elektroenergetske avtoceste do leta 2020 z namenom gradnje sistema elektroenergetskih avtocest v Uniji, ki omogoča:

(a)

izkoriščanje vse večjega presežka vetrne proizvodnje energije v severnih morjih in Baltskem morju in okrog njih ter rastoče proizvodnje iz obnovljivih virov v Vzhodni in Južni Evropi, pa tudi Severni Afriki,

| (b) | povezovanje teh novih proizvodnih vozlišč z velikimi skladiščnimi zmogljivostmi v nordijskih državah, Alpah in drugih regijah z velikimi središči porabe ter |
| --- | --- |

(b)

povezovanje teh novih proizvodnih vozlišč z velikimi skladiščnimi zmogljivostmi v nordijskih državah, Alpah in drugih regijah z velikimi središči porabe ter

| (c) | obvladovanje vedno bolj raznovrstne in decentralizirane oskrbe z električno energijo in prožnega povpraševanja po njej. |
| --- | --- |

(c)

obvladovanje vedno bolj raznovrstne in decentralizirane oskrbe z električno energijo in prožnega povpraševanja po njej.

Zadevne države članice: vse.

| (3) | Čezmejno omrežje ogljikovega dioksida: razvoj transportne infrastrukture ogljikovega dioksida med državami članicami in sosednjimi tretjimi državami z namenom uvedbe zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida.
  Zadevne države članice: vse. |
| --- | --- |

(3)

Čezmejno omrežje ogljikovega dioksida: razvoj transportne infrastrukture ogljikovega dioksida med državami članicami in sosednjimi tretjimi državami z namenom uvedbe zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida.

Zadevne države članice: vse.

DEL III

POGOJI IN POSTOPKI ZA FINANČNA INSTRUMENTA

Cilj in razlogi

Cilj finančnih instrumentov v okviru IPE je omogočiti dostop infrastrukturnih projektov do projektnega in podjetniškega financiranja z uporabo finančnih sredstev Unije kot finančnega vzvoda.

Finančna instrumenta pomagata financirati projekte skupnega interesa z jasno evropsko dodano vrednostjo ter omogočata večjo udeležbo zasebnega sektorja v dolgoročnem financiranju takšnih projektov v prometnem, telekomunikacijskem in energetskem sektorju, vključno s širokopasovnimi omrežji.

Finančna instrumenta koristita projektom s srednjeročnimi do dolgoročnimi potrebami po financiranju ter prinašata večje koristi v smislu vpliva na trg, upravne učinkovitosti in rabe virov.

Zainteresiranim stranem na področju infrastrukture, kot so ponudniki financiranja, organi javnega sektorja, upravljavci infrastrukture, gradbena podjetja in upravljavci, zagotavljata usklajeno, tržno usmerjeno orodje finančne pomoči Unije.

Finančna instrumenta sta:

| (a) | instrument za posojila in jamstva, ki jih omogočajo instrumenti za delitev tveganja, vključno z mehanizmi za izboljšanje kreditne kvalitete projektnih obveznic ("dolžniški instrument") ter |
| --- | --- |

(a)

instrument za posojila in jamstva, ki jih omogočajo instrumenti za delitev tveganja, vključno z mehanizmi za izboljšanje kreditne kvalitete projektnih obveznic ("dolžniški instrument") ter

| (b) | instrument za lastniški kapital ("lastniški instrument"), |
| --- | --- |

(b)

instrument za lastniški kapital ("lastniški instrument"),

ki prispevata k premagovanju tržnih omejitev z izboljšanjem profila financiranja in/ali tveganja infrastrukturnih naložb. S tem se izboljša dostop podjetij in drugih upravičencev do posojil, jamstev, lastniškega kapitala in drugih oblik zasebnega financiranja.

Komisija pred dokončanjem zasnove dolžniškega in lastniškega instrumenta izvede predhodno oceno v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. K tej oceni po potrebi pripomorejo vrednotenja primerljivih obstoječih instrumentov.

I.   Dolžniški instrument

1.   Splošne določbe

Cilj dolžniškega instrumenta je prispevati k premagovanju pomanjkljivosti evropskih trgov dolžniškega kapitala z zagotavljanjem delitve tveganja za financiranje dolga. Financiranje dolga nudijo pooblaščeni subjekti ali namenski naložbeni nosilci v obliki prednostnega in podrejenega dolga ali jamstev.

Dolžniški instrument sestavljata instrument delitve tveganja za posojila in jamstva ter pobuda za projektne obveznice. Nosilci projektov si lahko poleg tega prizadevajo za lastniško financiranje v okviru lastniškega instrumenta.

a.   Instrument delitve tveganja za posojila in jamstva

Instrument delitve tveganja za posojila in jamstva je zasnovan tako, da ustvarja dodatno sposobnost prevzemanja tveganja v pooblaščenih subjektih. To slednjim omogoča zagotavljanje podrejenega in prednostnega dolga, financiranega tako na podlagi skladov kot brez skladov, projektom in podjetjem, kar nosilcem projektov omogoča dostop do bančnih kreditov. Če je financiranje dolga podrejeno, je razvrščeno za prednostnim dolgom, a pred lastniškim kapitalom in sorodnim financiranjem, povezanim z lastniškim kapitalom.

Financiranje podrejenega dolga, financiranega brez skladov, ne presega 30 % celotnega zneska izdanega prednostnega dolga.

Financiranje prednostnega dolga, ki se zagotavlja v okviru dolžniškega instrumenta, ne presega 50 % celotnega zneska skupnega financiranja prednostnega dolga, ki ga zagotavlja pooblaščeni subjekt ali namenski naložbeni nosilec.

b.   Pobuda za projektne obveznice

Instrument delitve tveganja za projektne obveznice je zasnovan kot financiranje podrejenega dolga, kar olajšuje financiranje projektnim podjetjem, ki povečujejo prednostni dolg v obliki obveznic. Namen tega instrumenta za izboljšanje kreditne kvalitete je pripomoči, da prednostni dolg doseže bonitetno oceno naložbenega razreda.

Razvrščen je za prednostnim dolgom, a pred lastniškim kapitalom in z njim povezanim financiranjem.

Financiranje podrejenega dolga ne presega 30 % celotnega zneska izdanega prednostnega dolga.

2.   Finančni parametri in finančni vzvod

Parametri delitve tveganja in delitve prihodkov se določijo tako, da se lahko specifični cilji politik, vključno s ciljno naravnanostjo na posebne kategorije projektov, dosežejo ob ohranjanju tržno usmerjenega pristopa dolžniškega instrumenta.

Pričakovani finančni vzvod dolžniškega instrumenta – opredeljen kot skupno financiranje (tj. prispevek Unije skupaj s prispevki iz drugih finančnih virov), deljeno s prispevkom Unije – naj bi bil v razponu od 6 do 15, odvisno od vrste dejavnosti (raven tveganja, ciljni upravičenci in zadevno financiranje dolga).

3.   Kombinacija z drugimi viri financiranja

Financiranje iz dolžniškega instrumenta se lahko ob upoštevanju pravil, določenih v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012, in ustrezne pravne podlage kombinira z drugimi namenskimi proračunskimi prispevki, navedenimi v nadaljevanju:

| (a) | iz drugih delov IPE, |
| --- | --- |

(a)

iz drugih delov IPE,

| (b) | iz drugih instrumentov, programov in proračunskih postavk v proračunu Unije ter |
| --- | --- |

(b)

iz drugih instrumentov, programov in proračunskih postavk v proračunu Unije ter

| (c) | iz držav članic, vključno z regionalnimi in lokalnimi organi, ki želijo prispevati lastna sredstva ali sredstva iz skladov v okviru kohezijske politike, ne da bi s tem spremenile značaj instrumenta. |
| --- | --- |

(c)

iz držav članic, vključno z regionalnimi in lokalnimi organi, ki želijo prispevati lastna sredstva ali sredstva iz skladov v okviru kohezijske politike, ne da bi s tem spremenile značaj instrumenta.

4.   Izvajanje

Pooblaščeni subjekti

Pooblaščeni subjekti se izbirajo v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.

Izvajanje v skladu s posrednim upravljanjem ima lahko obliko neposrednih mandatov pooblaščenim subjektom. Kar zadeva instrumente pod neposrednimi mandati (tj. pri posrednem upravljanju), pooblaščeni subjekti upravljajo prispevek Unije k dolžniškemu instrumentu in so partnerji pri delitvi tveganja.

Poleg tega se lahko predvidi ustanovitev namenskih naložbenih nosilcev in s tem omogoči združevanje prispevkov več vlagateljev. Prispevek Unije je lahko podrejen prispevku drugih vlagateljev.

Zasnova in izvajanje

Zasnova je skladna s splošnimi določbami za finančne instrumente, opredeljenimi v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012.

Podrobni pogoji za izvajanje dolžniškega instrumenta, vključno s spremljanjem in nadzorom, se ob upoštevanju določb iz te priloge in Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 določijo v sporazumu med Komisijo in zadevnim pooblaščenim subjektom.

Fiduciarni račun

Pooblaščeni subjekt odpre fiduciarni račun za prispevek Unije in prihodke, ki izhajajo iz prispevka Unije.

5.   Uporaba prispevka Unije

Prispevek Unije se uporabi:

| (a) | za potrebe rezervacije za tveganja; |
| --- | --- |

(a)

za potrebe rezervacije za tveganja;

| (b) | za kritje dogovorjenih provizij in stroškov, povezanih z vzpostavitvijo in upravljanjem dolžniškega instrumenta, vključno z njegovim vrednotenjem in ukrepi za njegovo podporo, ki so bili določeni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 in tržno prakso. Administrativne provizije in provizije, odvisne od uspešnosti, ki se plačajo pooblaščenemu subjektu, ne presegajo 2 % oz. 3 % prispevka Unije, ki se dejansko uporablja za posamezne dejavnosti, na podlagi metodologije, ki temelji na stroških, dogovorjene med Komisijo in pooblaščenimi subjekti. |
| --- | --- |

(b)

za kritje dogovorjenih provizij in stroškov, povezanih z vzpostavitvijo in upravljanjem dolžniškega instrumenta, vključno z njegovim vrednotenjem in ukrepi za njegovo podporo, ki so bili določeni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 in tržno prakso. Administrativne provizije in provizije, odvisne od uspešnosti, ki se plačajo pooblaščenemu subjektu, ne presegajo 2 % oz. 3 % prispevka Unije, ki se dejansko uporablja za posamezne dejavnosti, na podlagi metodologije, ki temelji na stroških, dogovorjene med Komisijo in pooblaščenimi subjekti.

| (c) | za neposredno povezane ukrepe za podporo. |
| --- | --- |

(c)

za neposredno povezane ukrepe za podporo.

6.   Oblikovanje cen ter delitev tveganja in prihodkov

Dolžniški instrumenti imajo ceno, ki se zaračuna upravičencu, v skladu z ustreznimi pravili in merili pooblaščenih subjektov ali namenskih naložbenih nosilcev ter z najboljšimi tržnimi praksami.

Kar zadeva neposredne mandate pooblaščenim subjektom, se vzorec delitve tveganja odrazi v ustrezni delitvi plačila zaradi tveganja med Unijo in pooblaščenim subjektom, ki ga slednji zaračuna svojim posojilojemalcem.

Kar zadeva namenske naložbene nosilce, se vzorec delitve tveganja odrazi v ustrezni delitvi plačila zaradi tveganja med Unijo in ostalimi vlagatelji, ki ga namenski naložbeni nosilec zaračuna svojim posojilojemalcem.

Ne glede na izbrani vzorec delitve tveganja si pooblaščeni subjekt vedno deli del določenega tveganja in vedno nosi celotno tranšo preostalega tveganja.

Največje tveganje, ki ga nosi proračun Unije, ne presega 50 % tveganja ciljnega dolžniškega portfelja v okviru dolžniškega instrumenta. Zgornja meja prevzemanja tveganja 50 % se uporablja za ciljno velikost namenskih naložbenih nosilcev.

7.   Postopek prijave in odobritve

Prijave se naslovijo na pooblaščeni subjekt oz. namenskega naložbenega nosilca v skladu z njegovimi standardnimi postopki prijave. Pooblaščeni subjekti in namenski naložbeni nosilci odobrijo projekte v skladu s svojimi notranjimi postopki.

8.   Trajanje dolžniškega instrumenta

Zadnjo tranšo prispevka Unije k dolžniškemu instrumentu Komisija razporedi do 31. decembra 2020. Dejanska odobritev financiranja dolgov s strani pooblaščenih subjektov ali namenskih naložbenih nosilcev se zaključi do 31. decembra 2022.

9.   Iztek

Prispevek Unije, namenjen dolžniškemu instrumentu, se vrne na ustrezni fiduciarni račun, ko se financiranje dolga izteče ali je dolg odplačan. Na fiduciarnem računu je dovolj finančnih sredstev za kritje provizij ali tveganj, povezanih z dolžniškim instrumentom, do njegovega izteka.

10.   Poročanje

Komisija in pooblaščeni subjekt se v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 v sporazumu dogovorita o načinih poročanja o izvajanju dolžniškega instrumenta.

Komisija poleg tega ob podpori pooblaščenih subjektov do leta 2023 v skladu s členom 140(8) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 letno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju, prevladujočih tržnih pogojih za uporabo instrumenta, posodobljenih projektih in projektni strukturi, vključno z informacijami o projektih na različnih ravneh postopka ob upoštevanju zaupnosti in občutljivih tržnih informacij.

11.   Spremljanje, nadzor in vrednotenje

Komisija spremlja izvajanje dolžniškega instrumenta, med drugim, če je to primerno, s kontrolami na kraju samem, ter opravlja preverjanje in kontrole v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.

12.   Ukrepi za podporo

Izvajanje dolžniškega instrumenta se lahko podpira z nizom spremljajočih ukrepov. Ti lahko med drugim vključujejo tehnično in finančno pomoč, ukrepe za ozaveščanje ponudnikov kapitala ter sheme za pritegnitev zasebnih vlagateljev.

Evropska investicijska banka na zahtevo Evropske komisije ali zadevnih držav članic zagotovi tehnično pomoč, med drugim v zvezi s finančnim strukturiranjem, projektom skupnega interesa, tudi tistim za izvajanje koridorjev jedrnega omrežja, navedenih v delu I Priloge. Takšna tehnična pomoč zajema tudi podporo upravam za razvoj ustrezne institucionalne zmogljivosti.

II.   Lastniški instrument

1.   Splošne določbe

Cilj lastniškega instrumenta je prispevati k premagovanju pomanjkljivosti evropskih kapitalskih trgov z zagotavljanjem naložb lastniškega ali navideznega lastniškega kapitala.

Največji zneski prispevka Unije so omejeni, kot sledi:

| — | 33 % ciljne velikosti sklada lastniškega kapitala ali |
| --- | --- |

—

33 % ciljne velikosti sklada lastniškega kapitala ali

| — | sovlaganje Unije v projekt ne presega 30 % celotnega lastniškega kapitala podjetja. |
| --- | --- |

—

sovlaganje Unije v projekt ne presega 30 % celotnega lastniškega kapitala podjetja.

Nosilci projektov si lahko poleg tega prizadevajo za dolžniško financiranje v okviru dolžniškega instrumenta.

2.   Finančni parametri in finančni vzvod

Naložbeni parametri se določijo tako, da se lahko specifični cilji politik, vključno s ciljno naravnanostjo na posebne kategorije infrastrukturnih projektov, dosežejo ob ohranjanju tržno usmerjenega pristopa tega instrumenta.

Pričakovani finančni vzvod lastniškega instrumenta – opredeljen kot skupno financiranje (tj. prispevek Unije skupaj z vsemi prispevki drugih vlagateljev), deljeno s prispevkom Unije – naj bi bil povprečno v razponu od 5 do 10, odvisno od posebnosti trga.

3.   Kombinacija z drugimi viri financiranja

Financiranje iz lastniškega instrumenta se lahko ob upoštevanju pravil Uredbe(EU, Euratom) št. 966/2012 in ustrezne pravne podlage kombinira z drugimi namenskimi proračunskimi prispevki, navedenimi v nadaljevanju:

| (a) | iz drugih delov IPE, |
| --- | --- |

(a)

iz drugih delov IPE,

| (b) | iz drugih instrumentov, programov in proračunskih postavk v proračunu Unije ter |
| --- | --- |

(b)

iz drugih instrumentov, programov in proračunskih postavk v proračunu Unije ter

| (c) | iz držav članic, vključno z regionalnimi in lokalnimi oblastmi, ki želijo prispevati lastna sredstva ali sredstva iz skladov v okviru kohezijske politike, ne da bi s tem spremenile značaj instrumenta. |
| --- | --- |

(c)

iz držav članic, vključno z regionalnimi in lokalnimi oblastmi, ki želijo prispevati lastna sredstva ali sredstva iz skladov v okviru kohezijske politike, ne da bi s tem spremenile značaj instrumenta.

4.   Izvajanje

Pooblaščeni subjekti

Pooblaščeni subjekti se izbirajo v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.

Izvajanje v skladu s posrednim upravljanjem ima lahko pri posrednem upravljanju obliko neposrednih mandatov pooblaščenim subjektom. Kar zadeva instrumente pod neposrednimi mandati (tj. pri posrednem upravljanju), pooblaščeni subjekti upravljajo prispevek Unije k lastniškemu instrumentu.

Poleg tega se lahko predvidi ustanovitev namenskih naložbenih nosilcev in s tem omogoči združevanje prispevkov več vlagateljev. Prispevek Unije je lahko podrejen prispevku drugih vlagateljev.

Za dosego specifičnih ciljev politik lahko pooblaščeni subjekt v ustrezno utemeljenih primerih prispevek Unije zagotovi specifičnemu projektu kot sovlaganje.

Zasnova in izvajanje

Zasnova je skladna s splošnimi določbami za finančne instrumente, opredeljenimi v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012.

Podrobni pogoji za izvajanje lastniškega instrumenta, vključno s spremljanjem in nadzorom, se ob upoštevanju določb iz te priloge in Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 določijo v sporazumu med Komisijo in zadevnim pooblaščenim subjektom.

Fiduciarni račun

Pooblaščeni subjekt odpre fiduciarni račun za prispevek Unije in prihodke, ki izhajajo iz prispevka Unije.

5.   Uporaba prispevka Unije

Prispevek Unije se uporabi za:

| (a) | potrebe vlaganj v lastniški kapital, |
| --- | --- |

(a)

potrebe vlaganj v lastniški kapital,

| (b) | kritje dogovorjenih provizij in stroškov, povezanih z vzpostavitvijo in upravljanjem lastniškega instrumenta, vključno z njegovim vrednotenjem, ki so bili določeni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 in tržno prakso, ter |
| --- | --- |

(b)

kritje dogovorjenih provizij in stroškov, povezanih z vzpostavitvijo in upravljanjem lastniškega instrumenta, vključno z njegovim vrednotenjem, ki so bili določeni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 in tržno prakso, ter

| (c) | neposredno povezane ukrepe za podporo. |
| --- | --- |

(c)

neposredno povezane ukrepe za podporo.

6.   Oblikovanje cen ter delitev tveganja in prihodkov

Plačilo iz naslova lastniškega kapitala zajema komponente običajnega vračila, ki se pripišejo vlagateljem lastniškega kapitala, in je odvisno od uspešnosti osnovnih naložb.

7.   Postopek prijave in odobritve

Prijave se naslovijo na pooblaščeni subjekt oz. namenskega naložbenega nosilca v skladu z njegovimi standardnimi postopki prijave. Pooblaščeni subjekti in namenski naložbeni nosilci odobrijo projekte v skladu s svojimi notranjimi postopki.

8.   Trajanje lastniškega instrumenta

Zadnjo tranšo prispevka Unije k lastniškemu instrumentu Komisija razporedi do 31. decembra 2020. Dejanska odobritev kapitalskih naložb s strani pooblaščenih subjektov ali namenskih naložbenih nosilcev se zaključi do 31. decembra 2022.

9.   Iztek

Prispevek Unije, namenjen lastniškemu instrumentu, se vrne na ustrezni fiduciarni račun, ko se naložbe odprodajo ali drugače zapadejo. Na fiduciarnem računu je dovolj finančnih sredstev za kritje provizij ali tveganj, povezanih z lastniškim instrumentom, do njegovega izteka.

10.   Poročanje

Komisija in pooblaščeni subjekt se v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 v sporazumu dogovorita o načinih letnega poročanja o izvajanju lastniškega instrumenta.

Komisija poleg tega ob podpori pooblaščenih subjektov do leta 2023 v skladu s členom 140(8) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 letno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju.

11.   Spremljanje, nadzor in vrednotenje

Komisija spremlja izvajanje lastniškega instrumenta, med drugim, če je to primerno, s kontrolami na kraju samem, ter opravlja preverjanje in kontrole v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.

12.   Ukrepi za podporo

Izvajanje lastniškega instrumenta se lahko podpira z nizom spremljajočih ukrepov. Ti lahko med drugim vključujejo tehnično in finančno pomoč, ukrepe za ozaveščanje ponudnikov kapitala ter sheme za pritegnitev zasebnih vlagateljev.

DEL IV

OKVIRNI ODSTOTKI ZA POSAMIČNE PROMETNE CILJE

Proračunska sredstva iz člena 5(1)(a), razen tistih, ki so dodeljena ukrepom za podporo programa, se razporedijo za posamične prometne cilje, kakor so določeni v členu 4(2), in sicer tako:

| (a) | odpravljanje ozkih grl, izboljšanje interoperabilnosti železniškega sistema, vzpostavitev manjkajočih povezav, zlasti pa izboljšanje čezmejnih odsekov – 80 %; |
| --- | --- |

(a)

odpravljanje ozkih grl, izboljšanje interoperabilnosti železniškega sistema, vzpostavitev manjkajočih povezav, zlasti pa izboljšanje čezmejnih odsekov – 80 %;

| (b) | dolgoročno zagotavljanje trajnostnih in učinkovitih prometnih sistemov zaradi priprave na pričakovane prihodnje prometne tokove in omogočanja dekarbonizacije vseh načinov prevoza s prehodom na inovativne nizkoogljične in energetsko učinkovite prometne tehnologije ob zagotavljanju čim večje možne varnosti – 5 %; |
| --- | --- |

(b)

dolgoročno zagotavljanje trajnostnih in učinkovitih prometnih sistemov zaradi priprave na pričakovane prihodnje prometne tokove in omogočanja dekarbonizacije vseh načinov prevoza s prehodom na inovativne nizkoogljične in energetsko učinkovite prometne tehnologije ob zagotavljanju čim večje možne varnosti – 5 %;

| (c) | optimiziranje združevanja in medsebojne povezave načinov prevoza ter izboljšanje interoperabilnosti prevoznih storitev, ob hkratnem zagotavljanju dostopnosti prometne infrastrukture ter ob upoštevanju zgornje meje za komponente na vozilu v sklopu sistema SESAR, RIS in VTMIS ter v sklopu ITS za sektor cestnega prometa iz točke (vi) člena 10(2)(b) – 15 %. |
| --- | --- |

(c)

optimiziranje združevanja in medsebojne povezave načinov prevoza ter izboljšanje interoperabilnosti prevoznih storitev, ob hkratnem zagotavljanju dostopnosti prometne infrastrukture ter ob upoštevanju zgornje meje za komponente na vozilu v sklopu sistema SESAR, RIS in VTMIS ter v sklopu ITS za sektor cestnega prometa iz točke (vi) člena 10(2)(b) – 15 %.

Znesek 11 305 500 000 EUR, prenesenih iz Kohezijskega sklada, se v celoti porabi za projekte v zvezi z vzpostavljanjem jedrnega omrežja ali za projekte in horizontalne prednostne naloge, opredeljene v delu I te priloge.

DEL V

SEZNAM SPLOŠNIH USMERITEV, KI SE UPOŠTEVAJO PRI DOLOČANJU MERIL ZA DODELITEV

Pri določanju meril za dodelitev v skladu s členom 17(5) se upoštevajo vsaj naslednje splošne usmeritve:

| (a) | zrelost ukrepa v razvoju projekta; |
| --- | --- |

(a)

zrelost ukrepa v razvoju projekta;

| (b) | smotrnost predlaganega izvedbenega načrta; |
| --- | --- |

(b)

smotrnost predlaganega izvedbenega načrta;

| (c) | kadar je primerno, stimulativni učinek podpore Unije na javne in zasebne naložbe; |
| --- | --- |

(c)

kadar je primerno, stimulativni učinek podpore Unije na javne in zasebne naložbe;

| (d) | potreba po premostitvi finančnih ovir, kakršna je pomanjkljivo financiranje trga; |
| --- | --- |

(d)

potreba po premostitvi finančnih ovir, kakršna je pomanjkljivo financiranje trga;

| (e) | kadar je primerno, vpliv na gospodarstvo, socialo, podnebje in okolje ter dostopnost; |
| --- | --- |

(e)

kadar je primerno, vpliv na gospodarstvo, socialo, podnebje in okolje ter dostopnost;

| (f) | kadar je primerno, čezmejna razsežnost. |
| --- | --- |

(f)

kadar je primerno, čezmejna razsežnost.

---

PRILOGA II

"PRILOGA

SEZNAM ZAČETNIH TOVORNIH KORIDORJEV

| | Države članice | Glavne poti (1) | Vzpostavitev tovornih koridorjev: |
| --- | --- | --- | --- |
| "Ren–Alpe" | NL, BE, DE, IT | Zeebrugge–Antwerpen/Amsterdam/Vlissingen (2)/Rotterdam–Duisburg–[Basel]–Milano–Genova | do 10. novembra 2013 |
| "Severno morje–Sredozemlje" | NL, BE, LU, FR, UK (2) | Glasgow (3)/Edinburgh (3)/Southampton (3)/Felixstowe (3)–London (2)/Dunkerque (2)/Lille (2)/Liège (2)/Paris (2)/Amsterdam (2)–Rotterdam–Zeebrugge (2)/Antwerpen–Luksembourg–Metz–Dijon–Lyon/[Basel]–Marseille (2) | do 10. novembra 2013 |
| "Skandinavija–Sredozemlje" | SE, DK, DE, AT, IT | Stockholm/[Oslo] (2)/Trelleborg (2)–Malmö– København –Hamburg–Innsbruck–Verona–La Spezia (2)/Livorno (2)/Ancona (2)/Taranto (2)/Augusta (2)/ Palermo | do 10. novembra 2015 |
| "Atlantik" | PT, ES, FR, DE (2) | Sines–Lisboa/Leixões






  — | Madrid–Medina del Campo/ Bilbao/San Sebastian–Irun–Bordeaux–Paris/Le Havre/Metz–Strasbourg (2)/Mannheim (2) |

Države članice

Glavne poti (1)

Vzpostavitev tovornih koridorjev:

"Ren–Alpe"

NL, BE, DE, IT

Zeebrugge–Antwerpen/Amsterdam/Vlissingen (2)/Rotterdam–Duisburg–[Basel]–Milano–Genova

do 10. novembra 2013

"Severno morje–Sredozemlje"

NL, BE, LU, FR, UK (2)

Glasgow (3)/Edinburgh (3)/Southampton (3)/Felixstowe (3)–London (2)/Dunkerque (2)/Lille (2)/Liège (2)/Paris (2)/Amsterdam (2)–Rotterdam–Zeebrugge (2)/Antwerpen–Luksembourg–Metz–Dijon–Lyon/[Basel]–Marseille (2)

do 10. novembra 2013

"Skandinavija–Sredozemlje"

SE, DK, DE, AT, IT

Stockholm/[Oslo] (2)/Trelleborg (2)–Malmö– København –Hamburg–Innsbruck–Verona–La Spezia (2)/Livorno (2)/Ancona (2)/Taranto (2)/Augusta (2)/ Palermo

do 10. novembra 2015

"Atlantik"

PT, ES, FR, DE (2)

Sines–Lisboa/Leixões

—

Madrid–Medina del Campo/ Bilbao/San Sebastian–Irun–Bordeaux–Paris/Le Havre/Metz–Strasbourg (2)/Mannheim (2)

Sines–Elvas/Algeciras

do 10. novembra 2013

"Baltik–Jadran"

PL, CZ, SK, AT, IT, SI

Świnoujście (2)/Gdynia–Katowice–Ostrava/Žilina–Bratislava/Wien/Klagenfurt–Udine–Venezia/ Trieste/Bologna/Ravenna

Gradz–Maribor–Ljubljana–Koper/Trieste

do 10. novembra 2015

"Sredozemlje"

ES, FR, IT, SI, HU, HR (2)

Almería–Valencia/Algeciras/Madrid–Zaragoza/Barcelona–Marseille–Lyon–Torino–Milano–Verona–Padova/Venezia–Trieste/Koper–Ljubljana–Budapest

Ljubljana (2)/Rijeka (2)–Zagreb (2)–Budapest–Záhony (madžarsko-ukrajinska meja)

do 10. novembra 2013

"Orient/Vzhodno Sredozemlje"

CZ, AT, SK, HU, RO, BG, EL, DE (3)

| — | București – Constanța |
| --- | --- |

—

București – Constanța

Bremerhaven (3)/Wilhelmshaven (3)/Rostock (3)/Hamburg (3)–Praga–Wien/Bratislava–Budapest

| — | Vidin–Sofia–Burgas (3)/Svilengrad (3) (bolgarsko-turška meja)/Promachonas–Thessaloniki– Athína –Patras (3) |
| --- | --- |

—

Vidin–Sofia–Burgas (3)/Svilengrad (3) (bolgarsko-turška meja)/Promachonas–Thessaloniki– Athína –Patras (3)

do 10. novembra 2013

"Severno morje–Baltik" (4)

DE, NL, BE, PL, LT, LV (3), EE (3)

Wilhelmshaven (2)/Bremerhaven/Hamburg (2)/Amsterdam (2)/Rotterdam/Antwerpen–Aachen/Berlin– Warsaw –Terespol (poljsko-beloruska meja)/Kaunas–Riga (3)–Tallinn (3)

do 10. novembra 2015

"Ren–Donava" (5)

FR, DE, AT, SK, HU, RO, CZ

Strasbourg–Mannheim–Frankfurt–Nürnberg–Wels

Strasbourg–Stuttgart–München–Salzburg–Wels–Wien–Bratislava–Budapest–Arad–Brașov/Craiova–București – Constanța

Čierna in Tisou (slovaško-ukrajinska meja)–Košice–Žilina–Horní Lideč–Praha–München/Nürnberg

do 10. novembra 2020

---

(1)  Znak "/" pomeni alternativne poti. V skladu s smernicami TEN-T bi bilo treba atlantski in sredozemski koridor v prihodnje dopolniti s tovorno osjo Sines/Algeciras–Madrid–Paris, ki prečka osrednje Pireneje s predorom na majhni višini.

1

(2)

2

| (+) | Poti, označene z +, se vključijo v zadevne koridorje najpozneje 3 leta po datumu vzpostavitve iz te preglednice. Obstoječe strukture, določene v členu 8 in členu 13(1) te uredbe, se prilagodijo s sodelovanjem dodatnih držav članic in upravljavcev infrastrukture pri zadevnih koridorjih. Te vključitve temeljijo na tržnih študijah ter upoštevajo vidik obstoječega potniškega in tovornega prometa v skladu s členom 14(3) te uredbe. |
| --- | --- |

(+)

Poti, označene z +, se vključijo v zadevne koridorje najpozneje 3 leta po datumu vzpostavitve iz te preglednice. Obstoječe strukture, določene v členu 8 in členu 13(1) te uredbe, se prilagodijo s sodelovanjem dodatnih držav članic in upravljavcev infrastrukture pri zadevnih koridorjih. Te vključitve temeljijo na tržnih študijah ter upoštevajo vidik obstoječega potniškega in tovornega prometa v skladu s členom 14(3) te uredbe.

+

(3)  Poti, označene z *, se vključijo v zadevne koridorje najpozneje 5 let po datumu vzpostavitve iz te preglednice. Obstoječe strukture, določene v členu 8 in členu 13(1) te uredbe, se prilagodijo s sodelovanjem dodatnih držav članic in upravljavcev infrastrukture pri zadevnih koridorjih. Te vključitve temeljijo na tržnih študijah ter upoštevajo vidik obstoječega potniškega in tovornega prometa v skladu s členom 14(3) te uredbe.

3

(4)

4

| (°) | Do izvedbe proge "Rail Baltic" z nominalno tirno širino 1 435 mm se pri vzpostavitvi in upravljanju tega koridorja upoštevajo posebnosti različnih sistemov tirne širine. |
| --- | --- |

(°)

Do izvedbe proge "Rail Baltic" z nominalno tirno širino 1 435 mm se pri vzpostavitvi in upravljanju tega koridorja upoštevajo posebnosti različnih sistemov tirne širine.

(5)

5

| (‡) | Vzpostavitev tega koridorja temelji na tržnih študijah ter upošteva vidik obstoječega potniškega in tovornega prometa v skladu s členom 14(3) te uredbe. Odsek "Čierna in Tisou (slovaško-ukrajinska meja)–Košice–Žilina–Horní Lideč–Praha" se vzpostavi do 10. novembra 2013." |
| --- | --- |

(‡)

Vzpostavitev tega koridorja temelji na tržnih študijah ter upošteva vidik obstoječega potniškega in tovornega prometa v skladu s členom 14(3) te uredbe. Odsek "Čierna in Tisou (slovaško-ukrajinska meja)–Košice–Žilina–Horní Lideč–Praha" se vzpostavi do 10. novembra 2013."

---