# Uradni list L 298/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.298.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 298 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 568. november 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.298.slv

Uradni list

Evropske unije

L 298

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 568. november 2013

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1106/2013 z dne 5. novembra 2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih žic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1107/2013 z dne 5. novembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Carne de Bravo do Ribatejo (ZOP)] | 17 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1108/2013 z dne 5. novembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Stromberger Pflaume (ZOP)] | 19 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1109/2013 z dne 5. novembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Melone Mantovano (ZGO)] | 21 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1110/2013 z dne 5. novembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Queso Los Beyos (ZGO)] | 23 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1111/2013 z dne 5. novembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Lietuviškas varškės sūris (ZGO)] | 25 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1112/2013 z dne 5. novembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Pan de Alfacar (ZGO)] | 27 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1113/2013 z dne 7. novembra 2013 o izdaji dovoljenja za pripravke iz Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 in Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 kot krmne dodatke za vse živalske vrste (
  1
  ) | 29 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1114/2013 z dne 7. novembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1857/2006 glede njenega obdobja uporabe | 34 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1115/2013 z dne 7. novembra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 36 |
| | | SKLEPI |
| | | 2013/640/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 7. novembra 2013 o ustanovitvi evropske napredne translacijske raziskovalne infrastrukture v medicini kot Konzorcija evropske raziskovalne infrastrukture (EATRIS ERIC) | 38 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1106/2013 z dne 5. novembra 2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih žic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1107/2013 z dne 5. novembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Carne de Bravo do Ribatejo (ZOP)]

17

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1108/2013 z dne 5. novembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Stromberger Pflaume (ZOP)]

19

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1109/2013 z dne 5. novembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Melone Mantovano (ZGO)]

21

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1110/2013 z dne 5. novembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Queso Los Beyos (ZGO)]

23

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1111/2013 z dne 5. novembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Lietuviškas varškės sūris (ZGO)]

25

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1112/2013 z dne 5. novembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Pan de Alfacar (ZGO)]

27

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1113/2013 z dne 7. novembra 2013 o izdaji dovoljenja za pripravke iz Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 in Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 kot krmne dodatke za vse živalske vrste (
  1
  )

Lactobacillus plantarum

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

1

29

*

Uredba Komisije (EU) št. 1114/2013 z dne 7. novembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1857/2006 glede njenega obdobja uporabe

34

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1115/2013 z dne 7. novembra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

36

SKLEPI

2013/640/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 7. novembra 2013 o ustanovitvi evropske napredne translacijske raziskovalne infrastrukture v medicini kot Konzorcija evropske raziskovalne infrastrukture (EATRIS ERIC)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 8.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1106/2013

z dne 5. novembra 2013

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih žic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) (1) in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začasni ukrepi

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je z Uredbo (EU) št. 418/2013 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz v Evropsko unijo („Unija“) nekaterih žic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije („zadevna država“). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je z Uredbo (EU) št. 418/2013 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz v Evropsko unijo („Unija“) nekaterih žic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije („zadevna država“).

| (2) | Preiskava je bila uvedena na podlagi pritožbe, ki jo je 28. junija 2012 vložila Evropska zveza za železo in jeklo (Eurofer) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo več kot 50 % celotne proizvodnje nekaterih žic iz nerjavnega jekla v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Preiskava je bila uvedena na podlagi pritožbe, ki jo je 28. junija 2012 vložila Evropska zveza za železo in jeklo (Eurofer) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo več kot 50 % celotne proizvodnje nekaterih žic iz nerjavnega jekla v Uniji.

| (3) | Komisija je v vzporedni protisubvencijski preiskavi z Uredbo (EU) št. 419/2013 (3) uvedla začasno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih žic iz nerjavnega jekla s poreklom iz zadevne države, z Uredbo (EU) št. 861/2013 (4) pa je uvedla dokončno izravnalno dajatev. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v vzporedni protisubvencijski preiskavi z Uredbo (EU) št. 419/2013 (3) uvedla začasno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih žic iz nerjavnega jekla s poreklom iz zadevne države, z Uredbo (EU) št. 861/2013 (4) pa je uvedla dokončno izravnalno dajatev.

2.   Strani, ki jih preiskava zadeva

| (4) | V začasni fazi preiskave se je za indijske proizvajalce izvoznike in proizvajalce Unije uporabilo vzorčenje. V začasni fazi je bilo vzorčenje predvideno tudi za nepovezane uvoznike. Ker pa dva od treh uvoznikov, izbranih v vzorec, nista vrnila izpolnjenega vprašalnika, vzorčenja za uvoznike ni bilo mogoče izvesti. Da bi prišli do dokončnih ugotovitev, so bile zato uporabljene vse razpoložljive informacije, ki se nanašajo na vse sodelujoče uvoznike, zlasti v zvezi z interesom Unije. |
| --- | --- |

(4)

V začasni fazi preiskave se je za indijske proizvajalce izvoznike in proizvajalce Unije uporabilo vzorčenje. V začasni fazi je bilo vzorčenje predvideno tudi za nepovezane uvoznike. Ker pa dva od treh uvoznikov, izbranih v vzorec, nista vrnila izpolnjenega vprašalnika, vzorčenja za uvoznike ni bilo mogoče izvesti. Da bi prišli do dokončnih ugotovitev, so bile zato uporabljene vse razpoložljive informacije, ki se nanašajo na vse sodelujoče uvoznike, zlasti v zvezi z interesom Unije.

| (5) | Eden od proizvajalcev izvoznikov je trdil, da izbranega vzorca proizvajalcev Unije ni mogoče šteti za reprezentativnega, ker pri določitvi škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ni bila upoštevana prodaja proizvajalcev, ki niso med pritožniki. Ta trditev je bila zavrnjena, ker je bil vzorec izbran na podlagi odgovorov, prejetih od vseh sodelujočih proizvajalcev Unije, ne glede na njihovo podporo pritožbi v fazi določanja reprezentativnosti, izbor pa je temeljil na obsegu proizvodnje. |
| --- | --- |

(5)

Eden od proizvajalcev izvoznikov je trdil, da izbranega vzorca proizvajalcev Unije ni mogoče šteti za reprezentativnega, ker pri določitvi škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ni bila upoštevana prodaja proizvajalcev, ki niso med pritožniki. Ta trditev je bila zavrnjena, ker je bil vzorec izbran na podlagi odgovorov, prejetih od vseh sodelujočih proizvajalcev Unije, ne glede na njihovo podporo pritožbi v fazi določanja reprezentativnosti, izbor pa je temeljil na obsegu proizvodnje.

| (6) | Proizvajalec izvoznik, ki je povezan z enim od proizvajalcev Unije, je nasprotoval pritožbi in zahteval individualno preiskavo, ker zaradi majhnega obsega izvoza ni bil vključen v vzorec proizvajalcev izvoznikov. Zaradi majhnega obsega proizvodnje tudi proizvajalec Unije ni bil vključen v vzorec industrije Unije. Komisija je individualno preiskavo odobrila, vendar je proizvajalec izvoznik umaknil svoj zahtevek. |
| --- | --- |

(6)

Proizvajalec izvoznik, ki je povezan z enim od proizvajalcev Unije, je nasprotoval pritožbi in zahteval individualno preiskavo, ker zaradi majhnega obsega izvoza ni bil vključen v vzorec proizvajalcev izvoznikov. Zaradi majhnega obsega proizvodnje tudi proizvajalec Unije ni bil vključen v vzorec industrije Unije. Komisija je individualno preiskavo odobrila, vendar je proizvajalec izvoznik umaknil svoj zahtevek.

| (7) | Sedem indijskih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, je zahtevalo individualno preiskavo. Od teh sta na vprašalnik odgovorila samo dva. Eden od dveh proizvajalcev izvoznikov, ki sta odgovorila na vprašalnik, je umaknil zahtevo za individualno preiskavo. Zato je Komisija proučila zahtevek indijskega proizvajalca izvoznika, ki ni bil vključen v vzorec:






  — | KEI Industries Limited, New Delhi (KEI). |
| --- | --- | --- |

(7)

Sedem indijskih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, je zahtevalo individualno preiskavo. Od teh sta na vprašalnik odgovorila samo dva. Eden od dveh proizvajalcev izvoznikov, ki sta odgovorila na vprašalnik, je umaknil zahtevo za individualno preiskavo. Zato je Komisija proučila zahtevek indijskega proizvajalca izvoznika, ki ni bil vključen v vzorec:

—

KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).

| (8) | V začasni preiskavi je bilo ugotovljeno, da nobeden od prvotno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov ni predložil dovolj zanesljivih informacij, zato je bil uporabljen člen 18 osnovne uredbe. Komisija je sklenila razširiti vzorec na dodatne tri družbe na podlagi njihovega obsega izvoza in njihove pripravljenosti za sodelovanje, kakor so jo izrazile po začetku postopka. Komisija je tako preučila odgovore na vprašalnik in opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih indijskih proizvajalcev izvoznikov:






  — | Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana, |
| --- | --- | --- |

(8)

V začasni preiskavi je bilo ugotovljeno, da nobeden od prvotno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov ni predložil dovolj zanesljivih informacij, zato je bil uporabljen člen 18 osnovne uredbe. Komisija je sklenila razširiti vzorec na dodatne tri družbe na podlagi njihovega obsega izvoza in njihove pripravljenosti za sodelovanje, kakor so jo izrazile po začetku postopka. Komisija je tako preučila odgovore na vprašalnik in opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih indijskih proizvajalcev izvoznikov:

—

Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana,

| — | Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra, |
| --- | --- |

—

Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra,

| — | Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra. |
| --- | --- |

—

Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.

| (9) | Razen navedenega se uvodne izjave 4 do 7 in uvodna izjava 14 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(9)

Razen navedenega se uvodne izjave 4 do 7 in uvodna izjava 14 začasne uredbe potrdijo.

3.   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (10) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 20 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. aprila 2011 do 31. marca 2012 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. marca 2012 („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(10)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 20 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. aprila 2011 do 31. marca 2012 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. marca 2012 („obravnavano obdobje“).

4.   Nadaljnji postopek

| (11) | Po razkritju bistvenih dejstev in okoliščin, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasnih protidampinških ukrepov („začasno razkritje“), je pripombe predložilo več zainteresiranih strani, tj. trije vzorčeni proizvajalci izvozniki, proizvajalec izvoznik, ki je umaknil zahtevek za individualno preiskavo, pritožnik in enajst uporabnikov. Stranem, ki so to zahtevale, je bilo zaslišanje odobreno. Komisija je še naprej zbirala informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za sprejetje dokončnih ugotovitev. Vse prejete pripombe so bile proučene in upoštevane, kadar je bilo to primerno. |
| --- | --- |

(11)

Po razkritju bistvenih dejstev in okoliščin, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasnih protidampinških ukrepov („začasno razkritje“), je pripombe predložilo več zainteresiranih strani, tj. trije vzorčeni proizvajalci izvozniki, proizvajalec izvoznik, ki je umaknil zahtevek za individualno preiskavo, pritožnik in enajst uporabnikov. Stranem, ki so to zahtevale, je bilo zaslišanje odobreno. Komisija je še naprej zbirala informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za sprejetje dokončnih ugotovitev. Vse prejete pripombe so bile proučene in upoštevane, kadar je bilo to primerno.

| (12) | Komisija je zainteresirane strani obvestila o bistvenih dejstvih in okoliščinah, na podlagi katerih je nameravala priporočiti uvedbo dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih žic iz nerjavnega jekla s poreklom iz zadevne države in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). Določeno je bilo obdobje, v katerem so strani lahko predložile pripombe v zvezi z dokončnim razkritjem. Vse prejete pripombe so bile proučene in upoštevane, kadar je bilo to primerno. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je zainteresirane strani obvestila o bistvenih dejstvih in okoliščinah, na podlagi katerih je nameravala priporočiti uvedbo dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih žic iz nerjavnega jekla s poreklom iz zadevne države in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). Določeno je bilo obdobje, v katerem so strani lahko predložile pripombe v zvezi z dokončnim razkritjem. Vse prejete pripombe so bile proučene in upoštevane, kadar je bilo to primerno.

| (13) | Potem ko je prejela pripombe na dokončno razkritje, je Komisija zainteresirane strani obvestila o spremenjenih ugotovitvah v zvezi s stopnjo dampinga nekaterih proizvajalcev izvoznikov. Spet je bilo določeno obdobje, v katerem so zainteresirane strani lahko predložile pripombe v zvezi z dodatnim razkritjem. Vse prejete pripombe so bile proučene in upoštevane, kadar je bilo to primerno. Ena od zainteresiranih strani, tj. pritožnik, se je pritožila nad dejstvom, da so bile ugotovitve v zvezi s stopnjo dampinga nekaterih proizvajalcev izvoznikov spremenjene na podlagi novih podatkov in pripomb, prejetih po začasnem razkritju in v dokončni fazi preiskave. Prav tako je trdila, da so bile kršene njene procesne pravice. |
| --- | --- |

(13)

Potem ko je prejela pripombe na dokončno razkritje, je Komisija zainteresirane strani obvestila o spremenjenih ugotovitvah v zvezi s stopnjo dampinga nekaterih proizvajalcev izvoznikov. Spet je bilo določeno obdobje, v katerem so zainteresirane strani lahko predložile pripombe v zvezi z dodatnim razkritjem. Vse prejete pripombe so bile proučene in upoštevane, kadar je bilo to primerno. Ena od zainteresiranih strani, tj. pritožnik, se je pritožila nad dejstvom, da so bile ugotovitve v zvezi s stopnjo dampinga nekaterih proizvajalcev izvoznikov spremenjene na podlagi novih podatkov in pripomb, prejetih po začasnem razkritju in v dokončni fazi preiskave. Prav tako je trdila, da so bile kršene njene procesne pravice.

| (14) | Vendar je Komisija menila, da mora upoštevati pripombe zainteresiranih strani in, če so te upravičene, ustrezno spremeniti ugotovitve. V nobenem od teh primerov niso bili za določitev dampinga uporabljeni novi, nepreverjeni podatki. Poleg tega so bile procesne pravice vseh zainteresiranih strani spoštovane, saj so bile vse zainteresirane strani ustrezno in pravočasno obveščene ter so imele na voljo enak rok za predložitev pripomb. |
| --- | --- |

(14)

Vendar je Komisija menila, da mora upoštevati pripombe zainteresiranih strani in, če so te upravičene, ustrezno spremeniti ugotovitve. V nobenem od teh primerov niso bili za določitev dampinga uporabljeni novi, nepreverjeni podatki. Poleg tega so bile procesne pravice vseh zainteresiranih strani spoštovane, saj so bile vse zainteresirane strani ustrezno in pravočasno obveščene ter so imele na voljo enak rok za predložitev pripomb.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (15) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 21 začasne uredbe, je zadevni izdelek opredeljen kot žice iz nerjavnega jekla, ki vsebujejo:






  — | 2,5 mas. % ali več niklja, razen žice, ki vsebuje 28 mas. % ali več, vendar ne več kot 31 mas. % niklja in 20 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % kroma, |
| --- | --- | --- |

(15)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 21 začasne uredbe, je zadevni izdelek opredeljen kot žice iz nerjavnega jekla, ki vsebujejo:

—

2,5 mas. % ali več niklja, razen žice, ki vsebuje 28 mas. % ali več, vendar ne več kot 31 mas. % niklja in 20 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % kroma,

| — | manj kot 2,5 mas. % niklja, razen žice, ki vsebuje 13 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % kroma in 3,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 6 mas. % aluminija, |
| --- | --- |

—

manj kot 2,5 mas. % niklja, razen žice, ki vsebuje 13 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % kroma in 3,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 6 mas. % aluminija,

trenutno uvrščene pod oznaki KN 7223 00 19 in 7223 00 99, s poreklom iz zadevne države.

| (16) | Nekateri uporabniki so izrazili pomisleke glede navideznega nerazlikovanja med različnimi vrstami zadevnega izdelka in podobnega izdelka, saj pri vseh vrstah izdelka obstaja obsežen nabor izdelkov. Zlasti so se pojavili pomisleki v zvezi z vprašanjem, kako v preiskavi zagotoviti pošteno primerjavo med vsemi vrstami. Kot v večini preiskav opredelitev zadevnega izdelka zajema veliko različnih vrst izdelka, ki imajo enake ali podobne osnovne fizikalne, tehnične in kemične značilnosti. Dejstvo, da so te značilnosti lahko pri vsaki posamezni vrsti izdelka različne, lahko dejansko privede do tega, da se zajame širok nabor vrst. Tako je tudi v sedanji preiskavi. Komisija je upoštevala razlike med vrstami izdelkov in zagotovila pošteno primerjavo. Vsaki vrsti izdelka, ki jo proizvajajo in prodajajo indijski proizvajalci izvozniki, in vsaki vrsti izdelka, ki jo proizvaja in prodaja industrija Unije, je bila dodeljena enotna kontrolna številka izdelka. Temeljila je na glavnih značilnostih izdelka, ki so v tem primeru vrsta jekla, natezna trdnost, premaz, površina, premer in oblika. Tako so bile vrste žic, izvožene v Unijo, na podlagi kontrolne številke izdelka primerjane z izdelki, ki jih proizvaja in prodaja industrija Unije ter imajo enake ali podobne značilnosti. Vse te vrste so bile zajete v opredelitvi zadevnega izdelka in podobnega izdelka v obvestilu o začetku (5) ter v začasni uredbi. |
| --- | --- |

(16)

Nekateri uporabniki so izrazili pomisleke glede navideznega nerazlikovanja med različnimi vrstami zadevnega izdelka in podobnega izdelka, saj pri vseh vrstah izdelka obstaja obsežen nabor izdelkov. Zlasti so se pojavili pomisleki v zvezi z vprašanjem, kako v preiskavi zagotoviti pošteno primerjavo med vsemi vrstami. Kot v večini preiskav opredelitev zadevnega izdelka zajema veliko različnih vrst izdelka, ki imajo enake ali podobne osnovne fizikalne, tehnične in kemične značilnosti. Dejstvo, da so te značilnosti lahko pri vsaki posamezni vrsti izdelka različne, lahko dejansko privede do tega, da se zajame širok nabor vrst. Tako je tudi v sedanji preiskavi. Komisija je upoštevala razlike med vrstami izdelkov in zagotovila pošteno primerjavo. Vsaki vrsti izdelka, ki jo proizvajajo in prodajajo indijski proizvajalci izvozniki, in vsaki vrsti izdelka, ki jo proizvaja in prodaja industrija Unije, je bila dodeljena enotna kontrolna številka izdelka. Temeljila je na glavnih značilnostih izdelka, ki so v tem primeru vrsta jekla, natezna trdnost, premaz, površina, premer in oblika. Tako so bile vrste žic, izvožene v Unijo, na podlagi kontrolne številke izdelka primerjane z izdelki, ki jih proizvaja in prodaja industrija Unije ter imajo enake ali podobne značilnosti. Vse te vrste so bile zajete v opredelitvi zadevnega izdelka in podobnega izdelka v obvestilu o začetku (5) ter v začasni uredbi.

| (17) | Ena od strani je ponovno zatrdila, da se tako imenovane vrste „visokotehnoloških“ izdelkov razlikujejo od drugih vrst zadevnega izdelka in z njimi niso zamenljive. Zato naj bi jih bilo treba izključiti iz opredelitve izdelka. V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije (6) je treba pri določanju, ali sta si izdelka podobna in tako del istega izdelka, oceniti, ali imata enake tehnične in fizikalne značilnosti, enako osnovno končno uporabo in enako razmerje med ceno in kakovostjo. V zvezi s tem bi bilo treba oceniti tudi zamenljivost in medsebojno konkurenčnost takih izdelkov. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da imajo vrste „visokotehnoloških“ izdelkov, ki jih je navedla zadevna stran, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične značilnosti kot drugi izdelki, zajeti v preiskavo. Gre za žice iz nerjavnega jekla in uporablja se podobni proizvodni postopek s podobnimi stroji, kar pomeni, da lahko proizvajalci glede na povpraševanje izmenično proizvajajo različne različice izdelka. Čeprav različne vrste žic niso neposredno zamenljive in med seboj neposredno ne konkurirajo, se proizvajalci potegujejo za naročila, ki zajemajo širok nabor žic iz nerjavnega jekla. Poleg tega te vrste izdelkov po podobni proizvodni metodi proizvajajo in prodajajo tako industrija Unije kot indijski proizvajalci izvozniki. Te trditve zato ni mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(17)

Ena od strani je ponovno zatrdila, da se tako imenovane vrste „visokotehnoloških“ izdelkov razlikujejo od drugih vrst zadevnega izdelka in z njimi niso zamenljive. Zato naj bi jih bilo treba izključiti iz opredelitve izdelka. V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije (6) je treba pri določanju, ali sta si izdelka podobna in tako del istega izdelka, oceniti, ali imata enake tehnične in fizikalne značilnosti, enako osnovno končno uporabo in enako razmerje med ceno in kakovostjo. V zvezi s tem bi bilo treba oceniti tudi zamenljivost in medsebojno konkurenčnost takih izdelkov. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da imajo vrste „visokotehnoloških“ izdelkov, ki jih je navedla zadevna stran, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične značilnosti kot drugi izdelki, zajeti v preiskavo. Gre za žice iz nerjavnega jekla in uporablja se podobni proizvodni postopek s podobnimi stroji, kar pomeni, da lahko proizvajalci glede na povpraševanje izmenično proizvajajo različne različice izdelka. Čeprav različne vrste žic niso neposredno zamenljive in med seboj neposredno ne konkurirajo, se proizvajalci potegujejo za naročila, ki zajemajo širok nabor žic iz nerjavnega jekla. Poleg tega te vrste izdelkov po podobni proizvodni metodi proizvajajo in prodajajo tako industrija Unije kot indijski proizvajalci izvozniki. Te trditve zato ni mogoče sprejeti.

| (18) | V odzivu na dokončno razkritje je ena od zainteresiranih strani trdila, da je bila analiza, ki jo je opravila Komisija za določitev, ali bi bilo treba vrste tako imenovanih visokotehnoloških izdelkov vključiti v preiskavo, nezadostna. Ta argument se zavrne. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da so vrste visokotehnoloških izdelkov zajete v opredelitvi izdelka iz uvodne izjave 17. Zadevna stran napačno sklepa, da morajo biti hkrati izpolnjena vsa merila, navedena v sodni praksi. To ne drži. V skladu s sodno prakso (7) je Komisiji pri opredelitvi obsega izdelka zagotovljena široka diskrecijska pravica, to oceno pa mora utemeljiti na merilih, ki jih je določilo Sodišče. Nekatera merila lahko pogosto, kot v tem primeru, kažejo v eno smer, druga pa v drugo; v takšnem primeru mora Komisija opraviti celovito oceno, kot je to storila v tej zadevi. Zato je ta zainteresirana stran napačno sklepala, da so vrste izdelka lahko zajete v isto opredelitev izdelka le, če so vse njihove značilnosti enake. |
| --- | --- |

(18)

V odzivu na dokončno razkritje je ena od zainteresiranih strani trdila, da je bila analiza, ki jo je opravila Komisija za določitev, ali bi bilo treba vrste tako imenovanih visokotehnoloških izdelkov vključiti v preiskavo, nezadostna. Ta argument se zavrne. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da so vrste visokotehnoloških izdelkov zajete v opredelitvi izdelka iz uvodne izjave 17. Zadevna stran napačno sklepa, da morajo biti hkrati izpolnjena vsa merila, navedena v sodni praksi. To ne drži. V skladu s sodno prakso (7) je Komisiji pri opredelitvi obsega izdelka zagotovljena široka diskrecijska pravica, to oceno pa mora utemeljiti na merilih, ki jih je določilo Sodišče. Nekatera merila lahko pogosto, kot v tem primeru, kažejo v eno smer, druga pa v drugo; v takšnem primeru mora Komisija opraviti celovito oceno, kot je to storila v tej zadevi. Zato je ta zainteresirana stran napačno sklepala, da so vrste izdelka lahko zajete v isto opredelitev izdelka le, če so vse njihove značilnosti enake.

| (19) | Nekateri uporabniki so trdili, da bi bilo treba tako imenovane žice iz nerjavnega jekla „serije 200“ izključiti iz obsega izdelka. Zlasti so trdili, da industrija Unije te vrste izdelka praktično ne proizvaja. Vendar ta trditev ni utemeljena. Dejstvo, da industrija Unije določene vrste izdelka ne proizvaja, ni zadosten razlog za njeno izključitev iz obsega preiskave, če gre za proizvodni proces, ki bi ga proizvajalci Unije lahko uporabili za začetek proizvodnje zadevne vrste izdelka. Poleg tega je bilo za visokotehnološke žice ugotovljeno, da imajo te vrste zadevnega izdelka enake ali podobne osnovne fizikalne, kemične in tehnične značilnosti kot druge vrste podobnega izdelka, ki jih proizvaja in prodaja industrija Unije. Te trditve zato ni mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(19)

Nekateri uporabniki so trdili, da bi bilo treba tako imenovane žice iz nerjavnega jekla „serije 200“ izključiti iz obsega izdelka. Zlasti so trdili, da industrija Unije te vrste izdelka praktično ne proizvaja. Vendar ta trditev ni utemeljena. Dejstvo, da industrija Unije določene vrste izdelka ne proizvaja, ni zadosten razlog za njeno izključitev iz obsega preiskave, če gre za proizvodni proces, ki bi ga proizvajalci Unije lahko uporabili za začetek proizvodnje zadevne vrste izdelka. Poleg tega je bilo za visokotehnološke žice ugotovljeno, da imajo te vrste zadevnega izdelka enake ali podobne osnovne fizikalne, kemične in tehnične značilnosti kot druge vrste podobnega izdelka, ki jih proizvaja in prodaja industrija Unije. Te trditve zato ni mogoče sprejeti.

| (20) | Poleg tega so trdili, da bi bilo treba v opredelitev zadevnega izdelka vključiti valjano žico. Valjana žica je sicer surovina, ki se uporablja za proizvodnjo zadevnega izdelka, vendar se lahko uporablja tudi za proizvodnjo drugih izdelkov, kot so pritrdilni elementi in žeblji. Zato v nasprotju z zadevnim izdelkom ne gre za končni jekleni izdelek. V proizvodnem procesu hladnega oblikovanja se lahko valjano žico med drugim preoblikuje v zadevni izdelek ali podobni izdelek. Na tej podlagi valjane žice ni mogoče vključiti v obseg izdelka v smislu osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Poleg tega so trdili, da bi bilo treba v opredelitev zadevnega izdelka vključiti valjano žico. Valjana žica je sicer surovina, ki se uporablja za proizvodnjo zadevnega izdelka, vendar se lahko uporablja tudi za proizvodnjo drugih izdelkov, kot so pritrdilni elementi in žeblji. Zato v nasprotju z zadevnim izdelkom ne gre za končni jekleni izdelek. V proizvodnem procesu hladnega oblikovanja se lahko valjano žico med drugim preoblikuje v zadevni izdelek ali podobni izdelek. Na tej podlagi valjane žice ni mogoče vključiti v obseg izdelka v smislu osnovne uredbe.

| (21) | Glede na navedeno se opredelitvi zadevnega izdelka in podobnega izdelka v uvodnih izjavah 21 do 24 začasne uredbe potrdita. |
| --- | --- |

(21)

Glede na navedeno se opredelitvi zadevnega izdelka in podobnega izdelka v uvodnih izjavah 21 do 24 začasne uredbe potrdita.

C.   DAMPING

1.   Uvod

| (22) | Med preveritvenimi obiski v prostorih treh prvotno vzorčenih indijskih proizvajalcev izvoznikov in med poznejšo analizo zbranih informacij je bilo ugotovljeno, da so te družbe predložile nekaj informacij, ki jih ni bilo mogoče šteti za zanesljive. Komisija je nadaljevala preiskavo ter analizirala vse podatke, predložene po začasnem razkritju in v okviru zaslišanj, ki so sledila. |
| --- | --- |

(22)

Med preveritvenimi obiski v prostorih treh prvotno vzorčenih indijskih proizvajalcev izvoznikov in med poznejšo analizo zbranih informacij je bilo ugotovljeno, da so te družbe predložile nekaj informacij, ki jih ni bilo mogoče šteti za zanesljive. Komisija je nadaljevala preiskavo ter analizirala vse podatke, predložene po začasnem razkritju in v okviru zaslišanj, ki so sledila.

| (23) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 26 začasne uredbe, je Komisija za enega od proizvajalcev izvoznikov ugotovila, da se stroški, navedeni v odgovoru na vprašalnik, ne ujemajo s podatki iz njegovega notranjega sistema za poročanje o stroških. Družba je trdila, da je do neujemanja prišlo zaradi napak pri vodenju evidenc ter ker sta bili v notranjem sistemu za poročanje o stroških in pri podatkih, objavljenih v letnih računovodskih izkazih, uporabljeni različni metodi vrednotenja zalog. |
| --- | --- |

(23)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 26 začasne uredbe, je Komisija za enega od proizvajalcev izvoznikov ugotovila, da se stroški, navedeni v odgovoru na vprašalnik, ne ujemajo s podatki iz njegovega notranjega sistema za poročanje o stroških. Družba je trdila, da je do neujemanja prišlo zaradi napak pri vodenju evidenc ter ker sta bili v notranjem sistemu za poročanje o stroških in pri podatkih, objavljenih v letnih računovodskih izkazih, uporabljeni različni metodi vrednotenja zalog.

| (24) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 28 začasne uredbe, ni bilo mogoče ugotoviti skladnosti med podatki iz notranjega sistema za poročanje o stroških za področje proizvodnje žic in razpredelnicami stroškov, ki jih je družba pripravila posebej za odgovor na vprašalnik, kljub temu, da so bili podatki iz notranjega sistema za poročanje o stroških skladni z revidiranimi računovodskimi izkazi družbe. Zato se je v skladu s členom 18 osnovne uredbe štelo, da je treba za namen protidampinške preiskave uporabiti informacije iz notranjega sistema za poročanje o stroških. |
| --- | --- |

(24)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 28 začasne uredbe, ni bilo mogoče ugotoviti skladnosti med podatki iz notranjega sistema za poročanje o stroških za področje proizvodnje žic in razpredelnicami stroškov, ki jih je družba pripravila posebej za odgovor na vprašalnik, kljub temu, da so bili podatki iz notranjega sistema za poročanje o stroških skladni z revidiranimi računovodskimi izkazi družbe. Zato se je v skladu s členom 18 osnovne uredbe štelo, da je treba za namen protidampinške preiskave uporabiti informacije iz notranjega sistema za poročanje o stroških.

| (25) | Zato je Komisija na podlagi razpoložljivih dejstev iz notranjega sistema za poročanje o stroških začasno prilagodila podatke o stroških, ki jih je zagotovil proizvajalec izvoznik v izpolnjenem vprašalniku. |
| --- | --- |

(25)

Zato je Komisija na podlagi razpoložljivih dejstev iz notranjega sistema za poročanje o stroških začasno prilagodila podatke o stroških, ki jih je zagotovil proizvajalec izvoznik v izpolnjenem vprašalniku.

| (26) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 27 začasne uredbe, je proizvajalec izvoznik trdil tudi, da podatki v notranjem sistemu za poročanje o stroških niso zanesljivi in se ne bi smeli uporabiti za namen preiskave. Družba je opozorila na več napak in konceptualne težave v zvezi z notranje izkazanimi podatki, na katerih je Komisija utemeljila svojo prilagoditev stroškov. Družba je trdila, da bi morala Komisija svojo analizo osnovati na stroških, navedenih v odgovoru na vprašalnik. Poleg tega je družba po uvedbi začasnih ukrepov predložila uskladitev notranje izkazanih podatkov o stroških za zadevno področje in podatkov iz vprašalnika. Na tej podlagi in ob upoštevanju dokazov, zbranih med obiskom na kraju samem, je bilo mogoče sprejeti nekatere proizvodne stroške, kot jih je prvotno sporočila navedena družba v izpolnjenem vprašalniku. |
| --- | --- |

(26)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 27 začasne uredbe, je proizvajalec izvoznik trdil tudi, da podatki v notranjem sistemu za poročanje o stroških niso zanesljivi in se ne bi smeli uporabiti za namen preiskave. Družba je opozorila na več napak in konceptualne težave v zvezi z notranje izkazanimi podatki, na katerih je Komisija utemeljila svojo prilagoditev stroškov. Družba je trdila, da bi morala Komisija svojo analizo osnovati na stroških, navedenih v odgovoru na vprašalnik. Poleg tega je družba po uvedbi začasnih ukrepov predložila uskladitev notranje izkazanih podatkov o stroških za zadevno področje in podatkov iz vprašalnika. Na tej podlagi in ob upoštevanju dokazov, zbranih med obiskom na kraju samem, je bilo mogoče sprejeti nekatere proizvodne stroške, kot jih je prvotno sporočila navedena družba v izpolnjenem vprašalniku.

| (27) | Vendar na podlagi razpoložljivih dokazov, porazdelitve nekaterih stroškov, kot so režijski in finančni stroški, ki jih je podjetje navedlo v izpolnjenem vprašalniku, ni bilo mogoče obravnavati kot zanesljive za namen preiskave. Komisija je menila, da bi bilo treba te stroške porazdeliti glede na celotni prihodek družbe od prodaje in stroške prodanega blaga v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe. Glede na navedeno je bilo mogoče večino stroškov, navedenih v izpolnjenem vprašalniku, sprejeti, družba pa se je v zaključni fazi preiskave strinjala s porazdelitvijo prihodka od prodaje. Potem ko so bili stroški pakiranja in nekateri režijski stroški popravljeni, se je stopnja dampinga zmanjšala. Zato se šteje, da za določitev stopnje dampinga za tega proizvajalca izvoznika ni več treba uporabljati člena 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Vendar na podlagi razpoložljivih dokazov, porazdelitve nekaterih stroškov, kot so režijski in finančni stroški, ki jih je podjetje navedlo v izpolnjenem vprašalniku, ni bilo mogoče obravnavati kot zanesljive za namen preiskave. Komisija je menila, da bi bilo treba te stroške porazdeliti glede na celotni prihodek družbe od prodaje in stroške prodanega blaga v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe. Glede na navedeno je bilo mogoče večino stroškov, navedenih v izpolnjenem vprašalniku, sprejeti, družba pa se je v zaključni fazi preiskave strinjala s porazdelitvijo prihodka od prodaje. Potem ko so bili stroški pakiranja in nekateri režijski stroški popravljeni, se je stopnja dampinga zmanjšala. Zato se šteje, da za določitev stopnje dampinga za tega proizvajalca izvoznika ni več treba uporabljati člena 18 osnovne uredbe.

| (28) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 30 začasne uredbe, je Komisija za drugega proizvajalca izvoznika ugotovila, da podatki iz njegovega sistema za upravljanje zalog ne potrjujejo podatkov o nabavi in porabi surovin, ki so bili Komisiji sporočeni v izpolnjenem vprašalniku. Zlasti se je zdelo, da se je v posameznih virih razlikovala razdelitev po vrstah jekla. Komisija je ugotovila, da so vrste jekla ključni dejavnik pri določanju stroškov končnega izdelka in da bi nezanesljivi podatki o vrsti jekla lahko resno izkrivljali določitev stroškov in prodajnih cen posamezne vrste izdelka ter bi zato lahko bili zavajajoči; Komisija je proizvajalca izvoznika na to bistveno okoliščino večkrat opozorila. |
| --- | --- |

(28)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 30 začasne uredbe, je Komisija za drugega proizvajalca izvoznika ugotovila, da podatki iz njegovega sistema za upravljanje zalog ne potrjujejo podatkov o nabavi in porabi surovin, ki so bili Komisiji sporočeni v izpolnjenem vprašalniku. Zlasti se je zdelo, da se je v posameznih virih razlikovala razdelitev po vrstah jekla. Komisija je ugotovila, da so vrste jekla ključni dejavnik pri določanju stroškov končnega izdelka in da bi nezanesljivi podatki o vrsti jekla lahko resno izkrivljali določitev stroškov in prodajnih cen posamezne vrste izdelka ter bi zato lahko bili zavajajoči; Komisija je proizvajalca izvoznika na to bistveno okoliščino večkrat opozorila.

| (29) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 31 začasne uredbe, je proizvajalec izvoznik trdil, da so bile računalniške datoteke s podatki o nabavi surovin, ki jih je Komisija prevzela med preveritvenim obiskom, nepopolne, saj so druge enote v družbi opravile dodatne nakupe surovin, vendar ti niso bili sporočeni ali vključeni v računalniške datoteke, ki jih je Komisija prevzela med preveritvenim obiskom in proučila. Poleg tega je proizvajalec izvoznik trdil, da so ugotovljena neskladja v količinah vrst jekla posledica dejstva, da se nekatere vrste jekla delno prekrivajo in da nekateri koraki proizvodnega procesa niso sledljivi na ravni posameznih vrst jekla. |
| --- | --- |

(29)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 31 začasne uredbe, je proizvajalec izvoznik trdil, da so bile računalniške datoteke s podatki o nabavi surovin, ki jih je Komisija prevzela med preveritvenim obiskom, nepopolne, saj so druge enote v družbi opravile dodatne nakupe surovin, vendar ti niso bili sporočeni ali vključeni v računalniške datoteke, ki jih je Komisija prevzela med preveritvenim obiskom in proučila. Poleg tega je proizvajalec izvoznik trdil, da so ugotovljena neskladja v količinah vrst jekla posledica dejstva, da se nekatere vrste jekla delno prekrivajo in da nekateri koraki proizvodnega procesa niso sledljivi na ravni posameznih vrst jekla.

| (30) | Vendar je Komisija v uvodni izjavi 32 začasne uredbe ugotovila, da zgornje trditve družbe v zvezi z dodatnimi nakupi surovin niso bile podkrepljene z dokazi, vsekakor pa ne pojasnjujejo ugotovljenih neskladij na ravni posameznih vrst jekla. Komisija je tudi seznanila s trditvijo družbe, da ni mogoče natančno slediti posameznim vrstam jekla v vseh fazah proizvodnega procesa. Ta trditev je še dodatno spodkopala zanesljivost celotnega sistema poročanja o vrstah jekla. Predložene informacije v zvezi z vrstami jekla so se zato začasno štele za zavajajoče. |
| --- | --- |

(30)

Vendar je Komisija v uvodni izjavi 32 začasne uredbe ugotovila, da zgornje trditve družbe v zvezi z dodatnimi nakupi surovin niso bile podkrepljene z dokazi, vsekakor pa ne pojasnjujejo ugotovljenih neskladij na ravni posameznih vrst jekla. Komisija je tudi seznanila s trditvijo družbe, da ni mogoče natančno slediti posameznim vrstam jekla v vseh fazah proizvodnega procesa. Ta trditev je še dodatno spodkopala zanesljivost celotnega sistema poročanja o vrstah jekla. Predložene informacije v zvezi z vrstami jekla so se zato začasno štele za zavajajoče.

| (31) | V uvodni izjavi 33 začasne uredbe je Komisija menila, da sporočena razdelitev surovin po vrstah jekla ni zanesljiva in se je začasno ne bi smelo upoštevati ter da bi morale ugotovitve temeljiti na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zaradi nezanesljivosti celotnega sistema poročanja ugotovitev ni bilo mogoče utemeljiti z nobeno sporočeno vrsto jekla. Zato se je za izračun splošne stopnje dampinga za vse izdelke uporabila skupna poraba vseh surovin, brez upoštevanja razdelitve po vrstah jekla. |
| --- | --- |

(31)

V uvodni izjavi 33 začasne uredbe je Komisija menila, da sporočena razdelitev surovin po vrstah jekla ni zanesljiva in se je začasno ne bi smelo upoštevati ter da bi morale ugotovitve temeljiti na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zaradi nezanesljivosti celotnega sistema poročanja ugotovitev ni bilo mogoče utemeljiti z nobeno sporočeno vrsto jekla. Zato se je za izračun splošne stopnje dampinga za vse izdelke uporabila skupna poraba vseh surovin, brez upoštevanja razdelitve po vrstah jekla.

| (32) | Po objavi začasnih ugotovitev je družba v splošnem izpodbijala ta začasni pristop, vendar še naprej ni mogla ponuditi popolnega ujemanja na ravni kontrolne številke izdelka. Vendar je družba pozneje v preiskavi ponudila zadostno stopnjo ujemanja, ko je surovino razvrstila glede na kemijsko sestavo glavnih serij vrst nerjavnega jekla (serij 200, 300 in 400 v klasifikaciji AISI). Družba je ponudila tudi alternativni način razvrščanja, pri katerem je bila končna uporaba vključena kot dodatni dejavnik za razvrščanje. Ker pa končne uporabe ni mogoče preveriti, je Komisija stopnjo dampinga ponovno izračunala na podlagi razvrstitve vrst jekla, ki temelji na kemični sestavi vrst jekla po klasifikaciji AISI (serije 200, 300 in 400). Serije vrst jekla so splošno uporabljeno, objektivno in preverljivo merilo, pri tej družbi pa z uporabo kontrolne številke izdelka ni mogoče doseči popolnega ujemanja in zato poštena primerjava na podlagi zanesljivih podatkov v smislu osnovne uredbe ne bi bila mogoča. |
| --- | --- |

(32)

Po objavi začasnih ugotovitev je družba v splošnem izpodbijala ta začasni pristop, vendar še naprej ni mogla ponuditi popolnega ujemanja na ravni kontrolne številke izdelka. Vendar je družba pozneje v preiskavi ponudila zadostno stopnjo ujemanja, ko je surovino razvrstila glede na kemijsko sestavo glavnih serij vrst nerjavnega jekla (serij 200, 300 in 400 v klasifikaciji AISI). Družba je ponudila tudi alternativni način razvrščanja, pri katerem je bila končna uporaba vključena kot dodatni dejavnik za razvrščanje. Ker pa končne uporabe ni mogoče preveriti, je Komisija stopnjo dampinga ponovno izračunala na podlagi razvrstitve vrst jekla, ki temelji na kemični sestavi vrst jekla po klasifikaciji AISI (serije 200, 300 in 400). Serije vrst jekla so splošno uporabljeno, objektivno in preverljivo merilo, pri tej družbi pa z uporabo kontrolne številke izdelka ni mogoče doseči popolnega ujemanja in zato poštena primerjava na podlagi zanesljivih podatkov v smislu osnovne uredbe ne bi bila mogoča.

| (33) | Ker pa dodatne informacije, ki jih je predložila družba, niso omogočile ujemanja podatkov, ki bi bilo dovolj podrobno za potrebe preiskave, se ohrani začasna ugotovitev, da sistemi sledenja družbe niso dovolj zanesljivi, in uporablja se člen 18 osnovne uredbe za dokončno določitev stroškov proizvodnje in izračun stopnje dampinga, ki torej temelji na pristopu iz prejšnje uvodne izjave. |
| --- | --- |

(33)

Ker pa dodatne informacije, ki jih je predložila družba, niso omogočile ujemanja podatkov, ki bi bilo dovolj podrobno za potrebe preiskave, se ohrani začasna ugotovitev, da sistemi sledenja družbe niso dovolj zanesljivi, in uporablja se člen 18 osnovne uredbe za dokončno določitev stroškov proizvodnje in izračun stopnje dampinga, ki torej temelji na pristopu iz prejšnje uvodne izjave.

| (34) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 34 začasne uredbe, je Komisija za tretjega proizvajalca izvoznika med preveritvenim obiskom ugotovila, da tokovi surovin, sporočeni v izpolnjenem vprašalniku, niso bili skladni s podatki iz računovodskega sistema proizvajalca. Zdelo se je, da se je razdelitev po vrstah jekla v obeh virih razlikovala. |
| --- | --- |

(34)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 34 začasne uredbe, je Komisija za tretjega proizvajalca izvoznika med preveritvenim obiskom ugotovila, da tokovi surovin, sporočeni v izpolnjenem vprašalniku, niso bili skladni s podatki iz računovodskega sistema proizvajalca. Zdelo se je, da se je razdelitev po vrstah jekla v obeh virih razlikovala.

| (35) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 35 začasne uredbe, je proizvajalec izvoznik priznal nekaj napak v svojem odgovoru na vprašalnik, hkrati pa je trdil, da je razlike v skupnih količinah surovin mogoče uskladiti z upoštevanjem sprememb v zalogah. Toda družba je trdila tudi, da zaradi delnega prekrivanja vrst jekla ni bilo mogoče natančno uskladiti podatkov za vsako posamezno vrsto jekla. V svojih pripombah na začasne ugotovitve je navedla tudi, da vrsta jekla na prodajnem računu včasih ne ustreza dejanski vrsti jekla, ki se izvaža. Poleg tega je družba trdila, da se vrste jekla v industriji nerjavnega jekla ne uporabljajo dosledno ter da obstajajo razlike med objavljeno kemično sestavo vrst jekla in kemično sestavo dejanskih izdelkov. Družba je trdila, da bi neskladja, ki jih je ugotovila Komisija, ob upoštevanju teh pojasnil zadevala le zanemarljiv delež njenega izvoza. |
| --- | --- |

(35)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 35 začasne uredbe, je proizvajalec izvoznik priznal nekaj napak v svojem odgovoru na vprašalnik, hkrati pa je trdil, da je razlike v skupnih količinah surovin mogoče uskladiti z upoštevanjem sprememb v zalogah. Toda družba je trdila tudi, da zaradi delnega prekrivanja vrst jekla ni bilo mogoče natančno uskladiti podatkov za vsako posamezno vrsto jekla. V svojih pripombah na začasne ugotovitve je navedla tudi, da vrsta jekla na prodajnem računu včasih ne ustreza dejanski vrsti jekla, ki se izvaža. Poleg tega je družba trdila, da se vrste jekla v industriji nerjavnega jekla ne uporabljajo dosledno ter da obstajajo razlike med objavljeno kemično sestavo vrst jekla in kemično sestavo dejanskih izdelkov. Družba je trdila, da bi neskladja, ki jih je ugotovila Komisija, ob upoštevanju teh pojasnil zadevala le zanemarljiv delež njenega izvoza.

| (36) | Menila je, da obsega ugotovljenih neskladij ni mogoče pojasniti z občasno nenatančnostjo. Nasprotno, argumenti, ki jih je predstavila družba, so še dodatno omajali zanesljivost njenega celotnega sistema poročanja o vrstah jekla, zlasti ob upoštevanju odločilne narave vrste jekla pri določanju stroškov končnega izdelka. |
| --- | --- |

(36)

Menila je, da obsega ugotovljenih neskladij ni mogoče pojasniti z občasno nenatančnostjo. Nasprotno, argumenti, ki jih je predstavila družba, so še dodatno omajali zanesljivost njenega celotnega sistema poročanja o vrstah jekla, zlasti ob upoštevanju odločilne narave vrste jekla pri določanju stroškov končnega izdelka.

| (37) | Vendar je družba pozneje med preiskavo trdila, da bi Komisija, če se ne strinja s prvotno sporočenimi podatki o vrstah jekla, lahko dobila točnejše rezultate, če bi namesto združitve vseh kontrolnih številk kot v začasni fazi združila le tiste vrste jekla, med katerimi so bila ugotovljena odstopanja, ali če bi vrste jekla združila glede na kemijsko sestavo, izraženo s serijami vrst jekla (serijami 200, 300 in 400 v klasifikaciji AISI). Družba je ponudila še eno metodo nadaljnjega razvrščanja vrst jekla iz serije 300 v manjše podskupine. |
| --- | --- |

(37)

Vendar je družba pozneje med preiskavo trdila, da bi Komisija, če se ne strinja s prvotno sporočenimi podatki o vrstah jekla, lahko dobila točnejše rezultate, če bi namesto združitve vseh kontrolnih številk kot v začasni fazi združila le tiste vrste jekla, med katerimi so bila ugotovljena odstopanja, ali če bi vrste jekla združila glede na kemijsko sestavo, izraženo s serijami vrst jekla (serijami 200, 300 in 400 v klasifikaciji AISI). Družba je ponudila še eno metodo nadaljnjega razvrščanja vrst jekla iz serije 300 v manjše podskupine.

| (38) | Komisija je zato po metodi, enaki tisti iz uvodne izjave 30, ponovno izračunala stopnjo dampinga na podlagi skupin nerjavnega jekla, ki so temeljile na kemični sestavi, izraženi s serijami vrst jekla (serijami 200, 300 in 400 v klasifikaciji AISI). Serije vrst jekla so splošno uporabljeno, objektivno in preverljivo merilo, pri tej družbi pa z uporabo kontrolne številke izdelka ni mogoče doseči popolnega ujemanja in zato poštena primerjava na podlagi zanesljivih podatkov v smislu osnovne uredbe ne bi bila mogoča. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je zato po metodi, enaki tisti iz uvodne izjave 30, ponovno izračunala stopnjo dampinga na podlagi skupin nerjavnega jekla, ki so temeljile na kemični sestavi, izraženi s serijami vrst jekla (serijami 200, 300 in 400 v klasifikaciji AISI). Serije vrst jekla so splošno uporabljeno, objektivno in preverljivo merilo, pri tej družbi pa z uporabo kontrolne številke izdelka ni mogoče doseči popolnega ujemanja in zato poštena primerjava na podlagi zanesljivih podatkov v smislu osnovne uredbe ne bi bila mogoča.

| (39) | Ker pa dodatne informacije, ki jih je predložila družba, niso omogočile ujemanja podatkov, ki bi bilo dovolj podrobno za potrebe preiskave, se ohrani začasna ugotovitev, da sistemi sledenja družbe niso dovolj zanesljivi, in uporablja se člen 18 osnovne uredbe za dokončno določitev stroškov proizvodnje in izračun stopnje dampinga, ki torej temelji na pristopu iz prejšnje uvodne izjave. |
| --- | --- |

(39)

Ker pa dodatne informacije, ki jih je predložila družba, niso omogočile ujemanja podatkov, ki bi bilo dovolj podrobno za potrebe preiskave, se ohrani začasna ugotovitev, da sistemi sledenja družbe niso dovolj zanesljivi, in uporablja se člen 18 osnovne uredbe za dokončno določitev stroškov proizvodnje in izračun stopnje dampinga, ki torej temelji na pristopu iz prejšnje uvodne izjave.

| (40) | Pritožnik je trdil, da zaradi združevanja zadevnega izdelka v vrste jekla Komisija ni mogla pravilno izvesti preskusa dobičkonosnosti, da bi tako določila normalne vrednosti na kontrolno številko izdelka. |
| --- | --- |

(40)

Pritožnik je trdil, da zaradi združevanja zadevnega izdelka v vrste jekla Komisija ni mogla pravilno izvesti preskusa dobičkonosnosti, da bi tako določila normalne vrednosti na kontrolno številko izdelka.

| (41) | Komisija svojo analizo izvede na ravni, ki je skladna z notranjimi računovodskimi sistemi proizvajalcev izvoznikov in proizvajalcev Unije, ki omogočajo podkrepitev sporočenih podatkov z dokazi. Trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(41)

Komisija svojo analizo izvede na ravni, ki je skladna z notranjimi računovodskimi sistemi proizvajalcev izvoznikov in proizvajalcev Unije, ki omogočajo podkrepitev sporočenih podatkov z dokazi. Trditev se zato zavrne.

| (42) | Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodni izjavi 37 in 38 začasne uredbe potrdita. |
| --- | --- |

(42)

Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodni izjavi 37 in 38 začasne uredbe potrdita.

2.   Normalna vrednost

| (43) | V primeru enega od proizvajalcev izvoznikov, za katerega se uporablja člen 18 osnovne uredbe, je bila določitev normalne vrednosti pregledana po ponovni oceni njegovih stroškov proizvodnje. V dokončni fazi so bili stroški proizvodnje določeni na podlagi sporočenih proizvodnih stroškov, ki so jim bili po metodi razporeditve iz člena 2(5) osnovne uredbe dodani prodajni, splošni in upravni stroški, vključno s stroški financiranja. |
| --- | --- |

(43)

V primeru enega od proizvajalcev izvoznikov, za katerega se uporablja člen 18 osnovne uredbe, je bila določitev normalne vrednosti pregledana po ponovni oceni njegovih stroškov proizvodnje. V dokončni fazi so bili stroški proizvodnje določeni na podlagi sporočenih proizvodnih stroškov, ki so jim bili po metodi razporeditve iz člena 2(5) osnovne uredbe dodani prodajni, splošni in upravni stroški, vključno s stroški financiranja.

| (44) | Za tri na novo vzorčene proizvajalce izvoznike in proizvajalca izvoznika, ki mu je bila odobrena individualna preiskava, je bilo ugotovljeno, da je obseg domače prodaje na splošno reprezentativen, saj pri posamezni družbi predstavlja najmanj 5 % skupnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je bil enak preskus reprezentativnosti opravljen tudi za vse vrste izdelkov, ki jih na novo vzorčeni proizvajalci prodajajo na domačem trgu; ugotovljeno je bilo, da so enake ali primerljive z vrstami izdelkov, ki se izvažajo v Unijo. |
| --- | --- |

(44)

Za tri na novo vzorčene proizvajalce izvoznike in proizvajalca izvoznika, ki mu je bila odobrena individualna preiskava, je bilo ugotovljeno, da je obseg domače prodaje na splošno reprezentativen, saj pri posamezni družbi predstavlja najmanj 5 % skupnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je bil enak preskus reprezentativnosti opravljen tudi za vse vrste izdelkov, ki jih na novo vzorčeni proizvajalci prodajajo na domačem trgu; ugotovljeno je bilo, da so enake ali primerljive z vrstami izdelkov, ki se izvažajo v Unijo.

| (45) | Z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v OP je Komisija nadalje proučila, ali se za domačo prodajo vsakega na novo vzorčenega proizvajalca izvoznika in proizvajalca izvoznika, ki mu je bila odobrena individualna preiskava, lahko šteje, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(45)

Z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v OP je Komisija nadalje proučila, ali se za domačo prodajo vsakega na novo vzorčenega proizvajalca izvoznika in proizvajalca izvoznika, ki mu je bila odobrena individualna preiskava, lahko šteje, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.

| (46) | V primeru enega od na novo vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je bilo za porazdelitev stroškov, ki jo je prvotno sporočila družba, ugotovljeno, da je nezadovoljiva, saj ne upošteva debeline žice, ki je pomemben stroškovni dejavnik. S soglasjem družbe je bila metoda porazdelitve stroškov prilagojena. |
| --- | --- |

(46)

V primeru enega od na novo vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je bilo za porazdelitev stroškov, ki jo je prvotno sporočila družba, ugotovljeno, da je nezadovoljiva, saj ne upošteva debeline žice, ki je pomemben stroškovni dejavnik. S soglasjem družbe je bila metoda porazdelitve stroškov prilagojena.

| (47) | Pri drugem na novo vzorčenem proizvajalcu izvozniku je bila popravljena stvarna napaka pri določitvi stopnje dampinga. Poleg tega je proizvajalec zahteval, naj Komisija dodatno prilagodi preskus dobičkonosnosti in cenovne popravke. Te trditve se niso štele za upravičene. |
| --- | --- |

(47)

Pri drugem na novo vzorčenem proizvajalcu izvozniku je bila popravljena stvarna napaka pri določitvi stopnje dampinga. Poleg tega je proizvajalec zahteval, naj Komisija dodatno prilagodi preskus dobičkonosnosti in cenovne popravke. Te trditve se niso štele za upravičene.

| (48) | Pri proizvajalcu izvozniku, ki mu je bila odobrena individualna preiskava, je bila popravljena stvarna napaka v izračunih. Isti proizvajalec izvoznik se je pritožil tudi glede višine prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter domačih stroškov prevoza, kot jih je določila Komisija, ter zahteval popravek za fizikalne razlike zadevnega izdelka med domačim in izvoznim trgom. Ti popravki, ki jih je zahteval proizvajalec izvoznik, so bili zavrnjeni, ker so izračuni temeljili na podatkih o stroških, ki jih je predložila družba in so bili preverjeni med preveritvenim obiskom, ter ker trditev o fizikalnih razlikah ni bila podkrepljena z dokazi. |
| --- | --- |

(48)

Pri proizvajalcu izvozniku, ki mu je bila odobrena individualna preiskava, je bila popravljena stvarna napaka v izračunih. Isti proizvajalec izvoznik se je pritožil tudi glede višine prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter domačih stroškov prevoza, kot jih je določila Komisija, ter zahteval popravek za fizikalne razlike zadevnega izdelka med domačim in izvoznim trgom. Ti popravki, ki jih je zahteval proizvajalec izvoznik, so bili zavrnjeni, ker so izračuni temeljili na podatkih o stroških, ki jih je predložila družba in so bili preverjeni med preveritvenim obiskom, ter ker trditev o fizikalnih razlikah ni bila podkrepljena z dokazi.

| (49) | Zato se metodologija za določitev normalne vrednosti, opisana v uvodnih izjavah 39 do 48 začasne uredbe, potrdi; uporabljena je bila tudi pri treh na novo vzorčenih proizvajalcih izvoznikih in proizvajalcu izvozniku, ki mu je bila odobrena individualna preiskava. |
| --- | --- |

(49)

Zato se metodologija za določitev normalne vrednosti, opisana v uvodnih izjavah 39 do 48 začasne uredbe, potrdi; uporabljena je bila tudi pri treh na novo vzorčenih proizvajalcih izvoznikih in proizvajalcu izvozniku, ki mu je bila odobrena individualna preiskava.

3.   Izvozna cena

| (50) | Pri enem od proizvajalcev izvoznikov so bile ob upoštevanju njegovih navedb popravljene nekatere stvarne napake, ki so zadevale občasno uporabo napačnega menjalnega tečaja in nenamerno vključitev nekatere prodaje znotraj skupine pri izračunu dampinga. |
| --- | --- |

(50)

Pri enem od proizvajalcev izvoznikov so bile ob upoštevanju njegovih navedb popravljene nekatere stvarne napake, ki so zadevale občasno uporabo napačnega menjalnega tečaja in nenamerno vključitev nekatere prodaje znotraj skupine pri izračunu dampinga.

| (51) | Pri drugem proizvajalcu izvozniku je bila v izračun dampinga vključena prodaja preko povezane družbe v Uniji. |
| --- | --- |

(51)

Pri drugem proizvajalcu izvozniku je bila v izračun dampinga vključena prodaja preko povezane družbe v Uniji.

| (52) | Eden od na novo vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je trdil, da je treba ugodnosti, ki jih je prejel v okviru subvencijskih shem DEPB in DDS, prišteti k izvoznim cenam. |
| --- | --- |

(52)

Eden od na novo vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je trdil, da je treba ugodnosti, ki jih je prejel v okviru subvencijskih shem DEPB in DDS, prišteti k izvoznim cenam.

| (53) | Drug na novo vzorčeni proizvajalec izvoznik je o ugodnostih, ki jih je prejel v okviru subvencijske sheme DDS, poročal kot o negativnih cenovnih popravkih, ki umetno zvišujejo izvozne cene. |
| --- | --- |

(53)

Drug na novo vzorčeni proizvajalec izvoznik je o ugodnostih, ki jih je prejel v okviru subvencijske sheme DDS, poročal kot o negativnih cenovnih popravkih, ki umetno zvišujejo izvozne cene.

| (54) | Komisija je analizirala cenovno obnašanje obeh družb na trgu Unije in prišla do ugotovitev, ki izhajajo iz uporabe člena 2(8) osnovne uredbe in zato ne zahtevajo dodatne prilagoditve. Zato se je trditev prve družbe zavrnila, popravek, o katerem je poročala druga družba, pa se ni upošteval. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je analizirala cenovno obnašanje obeh družb na trgu Unije in prišla do ugotovitev, ki izhajajo iz uporabe člena 2(8) osnovne uredbe in zato ne zahtevajo dodatne prilagoditve. Zato se je trditev prve družbe zavrnila, popravek, o katerem je poročala druga družba, pa se ni upošteval.

| (55) | Eden od na novo vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je trdil, da bi bilo treba njegove izvozne cene popraviti navzgor in jih tako uskladiti z njegovimi cenami na domačem trgu, ker so se izdelki na domačem trgu prodajali pod lastno blagovno znamko in dosegali višje cene. Vendar družba ni mogla dokazati, da so se računi, predloženi v zvezi s to trditvijo, dejansko nanašali na prodajo pod blagovno znamko, zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(55)

Eden od na novo vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je trdil, da bi bilo treba njegove izvozne cene popraviti navzgor in jih tako uskladiti z njegovimi cenami na domačem trgu, ker so se izdelki na domačem trgu prodajali pod lastno blagovno znamko in dosegali višje cene. Vendar družba ni mogla dokazati, da so se računi, predloženi v zvezi s to trditvijo, dejansko nanašali na prodajo pod blagovno znamko, zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (56) | Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 50 do 52 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(56)

Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 50 do 52 začasne uredbe potrdijo.

4.   Primerjava

| (57) | Eden od proizvajalcev izvoznikov je trdil, da bi bilo treba pri določitvi njegovih izvoznih cen ravnati enako kot pri določitvi njegovih proizvodnih stroškov, ko so bile združene vse kontrolne številke izdelkov, za primerjavo z normalno vrednostjo pa uporabiti eno samo izvozno ceno. |
| --- | --- |

(57)

Eden od proizvajalcev izvoznikov je trdil, da bi bilo treba pri določitvi njegovih izvoznih cen ravnati enako kot pri določitvi njegovih proizvodnih stroškov, ko so bile združene vse kontrolne številke izdelkov, za primerjavo z normalno vrednostjo pa uporabiti eno samo izvozno ceno.

| (58) | Komisija si je v preiskavi prizadevala, da bi pridobila podatke o stroških in izvoznih cenah na podlagi kontrolne številke izdelka, vendar od zadevne družbe ni pridobila potrebnega ujemanja, ki bi omogočilo opredelitev zanesljivih stroškov proizvodnje na podlagi kontrolne številke izdelka. Vendar v preiskavi niso bile ugotovljene pomanjkljivosti pri izvoznih cenah, sporočenih za posamezne kontrolne številke izdelkov, zato za določitev dejanskih izvoznih cen uporaba člena 18 osnovne uredbe ne bi bila primerna. Ob upoštevanju standardov preiskave, ki omogočajo pošteno primerjavo, Komisija meni, da zmanjšanje ravni podrobnosti sporočenih cen ne bi bilo primerno; ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(58)

Komisija si je v preiskavi prizadevala, da bi pridobila podatke o stroških in izvoznih cenah na podlagi kontrolne številke izdelka, vendar od zadevne družbe ni pridobila potrebnega ujemanja, ki bi omogočilo opredelitev zanesljivih stroškov proizvodnje na podlagi kontrolne številke izdelka. Vendar v preiskavi niso bile ugotovljene pomanjkljivosti pri izvoznih cenah, sporočenih za posamezne kontrolne številke izdelkov, zato za določitev dejanskih izvoznih cen uporaba člena 18 osnovne uredbe ne bi bila primerna. Ob upoštevanju standardov preiskave, ki omogočajo pošteno primerjavo, Komisija meni, da zmanjšanje ravni podrobnosti sporočenih cen ne bi bilo primerno; ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (59) | Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 53 do 55 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(59)

Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 53 do 55 začasne uredbe potrdijo.

5.   Stopnje dampinga

| (60) | Kot določa člen 2(11) in (12) osnovne uredbe, je bila za vsako vzorčeno družbo tehtana povprečna normalna vrednost, določena za podobni izdelek, primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(60)

Kot določa člen 2(11) in (12) osnovne uredbe, je bila za vsako vzorčeno družbo tehtana povprečna normalna vrednost, določena za podobni izdelek, primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka.

| (61) | V skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe se zaradi uporabe člena 18 osnovne uredbe pri dveh od treh prvotno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, določi na podlagi povprečne stopnje dampinga enega od prvotno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, za katerega se člen 18 osnovne uredbe ne uporablja več, in dveh na novo vzorčenih družb s stopnjami dampinga, ki niso de minimis. Na podlagi tega je bila stopnja dampinga za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, določena na 8,4 %. |
| --- | --- |

(61)

V skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe se zaradi uporabe člena 18 osnovne uredbe pri dveh od treh prvotno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, določi na podlagi povprečne stopnje dampinga enega od prvotno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, za katerega se člen 18 osnovne uredbe ne uporablja več, in dveh na novo vzorčenih družb s stopnjami dampinga, ki niso de minimis. Na podlagi tega je bila stopnja dampinga za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, določena na 8,4 %.

| (62) | Komisija je za vse druge proizvajalce izvoznike v zadevni državi najprej opredelila raven sodelovanja. V ta namen je bila izvedena primerjava med skupnimi izvoženimi količinami, navedenimi v izpolnjenih vprašalnikih za izbor vzorca, in skupnim uvozom iz zadevne države, ugotovljenim na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu. Ker je bila raven sodelovanja visoka, je bila preostala stopnja dampinga določena na ravni najvišje stopnje dampinga, ugotovljene za vzorčene proizvajalce izvoznike. Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države določena na 16,2 %. |
| --- | --- |

(62)

Komisija je za vse druge proizvajalce izvoznike v zadevni državi najprej opredelila raven sodelovanja. V ta namen je bila izvedena primerjava med skupnimi izvoženimi količinami, navedenimi v izpolnjenih vprašalnikih za izbor vzorca, in skupnim uvozom iz zadevne države, ugotovljenim na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu. Ker je bila raven sodelovanja visoka, je bila preostala stopnja dampinga določena na ravni najvišje stopnje dampinga, ugotovljene za vzorčene proizvajalce izvoznike. Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države določena na 16,2 %.

| (63) | Na podlagi tega je tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Dokončna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| GARG Inox | 11,8 % |
| KEI Industries | 7,7 % |
| Macro Bars and Wires | 0,0 % |
| Nevatia Steel & Alloys | 4,1 % |
| Raajratna Metal Industries | 16,2 % |
| Skupina Venus | 11,6 % |
| Viraj Profiles | 6,8 % |
| Sodelujoče nevzorčene družbe | 8,4 % |
| Vse druge družbe | 16,2 % |

(63)

Na podlagi tega je tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Dokončna stopnja dampinga

GARG Inox

11,8 %

KEI Industries

7,7 %

Macro Bars and Wires

0,0 %

Nevatia Steel & Alloys

4,1 %

Raajratna Metal Industries

16,2 %

Skupina Venus

11,6 %

Viraj Profiles

6,8 %

Sodelujoče nevzorčene družbe

8,4 %

Vse druge družbe

16,2 %

D.   INDUSTRIJA UNIJE

1.   Industrija Unije

| (64) | Nekateri uporabniki so podvomili v število proizvajalcev Unije, navedeno v uvodni izjavi 63 začasne uredbe. Trdijo, da je bilo število proizvajalcev napačno ocenjeno in da je na trgu Unije dejansko manj proizvajalcev. |
| --- | --- |

(64)

Nekateri uporabniki so podvomili v število proizvajalcev Unije, navedeno v uvodni izjavi 63 začasne uredbe. Trdijo, da je bilo število proizvajalcev napačno ocenjeno in da je na trgu Unije dejansko manj proizvajalcev.

| (65) | Komisija poudarja, da navedena trditev ni bila podprta z nobenim dokazom. Komisija je preverila v pritožbi navedeno število proizvajalcev Unije pri preverjanju reprezentativnosti, pa tudi med preiskavo. Komisija je v zvezi s tem stopila v stik z vsemi 27 znanimi proizvajalci Unije. Preiskava je potrdila, da je v OP podobni izdelek v Uniji proizvajalo 27 proizvajalcev Unije. Ta navedba se zato zavrne in potrdi se uvodna izjava 63 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(65)

Komisija poudarja, da navedena trditev ni bila podprta z nobenim dokazom. Komisija je preverila v pritožbi navedeno število proizvajalcev Unije pri preverjanju reprezentativnosti, pa tudi med preiskavo. Komisija je v zvezi s tem stopila v stik z vsemi 27 znanimi proizvajalci Unije. Preiskava je potrdila, da je v OP podobni izdelek v Uniji proizvajalo 27 proizvajalcev Unije. Ta navedba se zato zavrne in potrdi se uvodna izjava 63 začasne uredbe.

2.   Proizvodnja Unije in vzorčenje proizvajalcev Unije

| (66) | Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 64 do 67 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(66)

Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 64 do 67 začasne uredbe potrdijo.

E.   ŠKODA

1.   Potrošnja Unije

| (67) | Nekateri uporabniki so trdili, da se v analizi škode ne bi smeli upoštevati podatki za leto 2009, saj je imela finančna kriza, ki je nastopila v tistem letu, učinke izkrivljanja, zlasti na potrošnjo Unije. Vendar bi analiza pokazala rast potrošnje (+ 5 %), tudi če se leto 2009 ne bi upoštevalo, kar kaže na izboljšanje tržnih razmer. Poleg tega uvodna izjava 68 začasne uredbe priznava negativne učinke finančne krize. Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodna izjava 68 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(67)

Nekateri uporabniki so trdili, da se v analizi škode ne bi smeli upoštevati podatki za leto 2009, saj je imela finančna kriza, ki je nastopila v tistem letu, učinke izkrivljanja, zlasti na potrošnjo Unije. Vendar bi analiza pokazala rast potrošnje (+ 5 %), tudi če se leto 2009 ne bi upoštevalo, kar kaže na izboljšanje tržnih razmer. Poleg tega uvodna izjava 68 začasne uredbe priznava negativne učinke finančne krize. Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodna izjava 68 začasne uredbe potrdi.

2.   Uvoz iz zadevne države v Unijo

| (68) | Stopnja dampinga, ugotovljena za družbo Macro Bars and Wires, je nižja od praga de minimis, predvidenega v členu 9(3) osnovne uredbe. Zato se šteje, da ta proizvajalec izvoznik v obdobju preiskave ni izvajal dampinga v smislu člena 1(2) osnovne uredbe. Zato je bil njegov obseg uvoza izključen iz obsega začasno ugotovljenega dampinškega uvoza iz zadevne države. Po navedbah enega od proizvajalcev izvoznikov, tj. skupine Venus, so bile nekatere transakcije pomotoma štete dvakrat. Komisija se je s proizvajalcem izvoznikom strinjala in te transakcije izločila iz skupnega obsega dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(68)

Stopnja dampinga, ugotovljena za družbo Macro Bars and Wires, je nižja od praga de minimis, predvidenega v členu 9(3) osnovne uredbe. Zato se šteje, da ta proizvajalec izvoznik v obdobju preiskave ni izvajal dampinga v smislu člena 1(2) osnovne uredbe. Zato je bil njegov obseg uvoza izključen iz obsega začasno ugotovljenega dampinškega uvoza iz zadevne države. Po navedbah enega od proizvajalcev izvoznikov, tj. skupine Venus, so bile nekatere transakcije pomotoma štete dvakrat. Komisija se je s proizvajalcem izvoznikom strinjala in te transakcije izločila iz skupnega obsega dampinškega uvoza.

| (69) | Obseg, tržni delež in povprečne cene dampinškega uvoza so bili nato ustrezno popravljeni. |
| --- | --- |

(69)

Obseg, tržni delež in povprečne cene dampinškega uvoza so bili nato ustrezno popravljeni.

| (70) | Obseg in tržni delež dampinškega uvoza: | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg | 15 826 | 27 291 | 34 494 | 33 252 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Tržni delež | 12,0 % | 14,6 % | 17,6 % | 16,9 % |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 121 | 146 | 140 |
| Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki. |

(70)

Obseg in tržni delež dampinškega uvoza:

2009

2010

2011

OP

Obseg

15 826

27 291

34 494

33 252

Indeks (2009 = 100)

100

172

218

210

Tržni delež

12,0 %

14,6 %

17,6 %

16,9 %

Indeks (2009 = 100)

100

121

146

140

Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.

| (71) | Družba Macro Bars and Wires je v OP izvozila le omejene količine zadevnega izdelka in tudi navedene transakcije skupine Venus so zadevale omejene količine, zato izločitev obsega tega uvoza iz skupnega obsega dampinškega uvoza iz zadevne države ni povzročila znatnih sprememb trendov, opisanih v uvodnih izjavah 69 in 71 začasne uredbe. Ti uvodni izjavi začasne uredbe se torej potrdita. |
| --- | --- |

(71)

Družba Macro Bars and Wires je v OP izvozila le omejene količine zadevnega izdelka in tudi navedene transakcije skupine Venus so zadevale omejene količine, zato izločitev obsega tega uvoza iz skupnega obsega dampinškega uvoza iz zadevne države ni povzročila znatnih sprememb trendov, opisanih v uvodnih izjavah 69 in 71 začasne uredbe. Ti uvodni izjavi začasne uredbe se torej potrdita.

| (72) | Povprečna cena dampinškega uvoza: | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna cena | 2 380 | 2 811 | 3 259 | 3 207 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki. |

(72)

Povprečna cena dampinškega uvoza:

2009

2010

2011

OP

Povprečna cena

2 380

2 811

3 259

3 207

Indeks (2009 = 100)

100

118

137

135

Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.

| (73) | Zaradi prilagoditve obsega dampinškega uvoza se niso bistveno spremenile povprečne cene dampinškega uvoza iz Indije ali izračuni stopnje nelojalnega nižanja cen. Tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen znaša 15 %, kar potrjuje ugotovitev iz začasne uredbe. |
| --- | --- |

(73)

Zaradi prilagoditve obsega dampinškega uvoza se niso bistveno spremenile povprečne cene dampinškega uvoza iz Indije ali izračuni stopnje nelojalnega nižanja cen. Tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen znaša 15 %, kar potrjuje ugotovitev iz začasne uredbe.

| (74) | Eden od indijskih proizvajalcev izvoznikov je trdil, da se zdijo prodajne cene Unije malo verjetne in da so verjetno izkrivljene. Vendar je treba poudariti, da cene, uporabljene pri izračunih nelojalnega nižanja cen, izhajajo iz informacij, ki so bile zbrane in preverjene med preverjanjem na kraju samem v prostorih vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(74)

Eden od indijskih proizvajalcev izvoznikov je trdil, da se zdijo prodajne cene Unije malo verjetne in da so verjetno izkrivljene. Vendar je treba poudariti, da cene, uporabljene pri izračunih nelojalnega nižanja cen, izhajajo iz informacij, ki so bile zbrane in preverjene med preverjanjem na kraju samem v prostorih vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (75) | Sklepi na podlagi ugotovitev iz uvodnih izjav 75 do 77 začasne uredbe se potrdijo. |
| --- | --- |

(75)

Sklepi na podlagi ugotovitev iz uvodnih izjav 75 do 77 začasne uredbe se potrdijo.

3.   Gospodarski položaj industrije Unije

| (76) | Nekatere strani so trdile, da bi bilo treba rezultate, ki jih je dosegla industrija Unije, glede na svetovno gospodarsko krizo obravnavati kot razmeroma dobre in da razen enega kazalnika škode, tj. tržnega deleža, noben kazalnik ni pokazal obstoja škode. |
| --- | --- |

(76)

Nekatere strani so trdile, da bi bilo treba rezultate, ki jih je dosegla industrija Unije, glede na svetovno gospodarsko krizo obravnavati kot razmeroma dobre in da razen enega kazalnika škode, tj. tržnega deleža, noben kazalnik ni pokazal obstoja škode.

| (77) | Ena od strani je trdila, da so se povprečne prodajne cene industrije Unije povečale za približno 34 %, torej za precej več kot njeni stroški proizvodnje, ki so se v istem obdobju povečali za 13 %. V zvezi s tem je treba poudariti, da so bile na začetku obravnavanega obdobja, tj. leta 2009, prodajne cene industrije Unije nižje od stroškov proizvodnje; šele z letom 2011 ji je uspelo prodajne cene dvigniti nad stroške proizvodnje. |
| --- | --- |

(77)

Ena od strani je trdila, da so se povprečne prodajne cene industrije Unije povečale za približno 34 %, torej za precej več kot njeni stroški proizvodnje, ki so se v istem obdobju povečali za 13 %. V zvezi s tem je treba poudariti, da so bile na začetku obravnavanega obdobja, tj. leta 2009, prodajne cene industrije Unije nižje od stroškov proizvodnje; šele z letom 2011 ji je uspelo prodajne cene dvigniti nad stroške proizvodnje.

| (78) | Preiskava je pokazala, da so se v obravnavanem obdobju nekateri kazalniki škode, na primer obseg proizvodnje in izkoriščenost zmogljivosti, sicer razvijali pozitivno ali ostali stabilni (to je npr. veljalo za zaposlovanje), razvoj številnih drugih kazalnikov v zvezi s finančnim položajem industrije Unije, tj. dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb, pa ni bil zadovoljiv. Kazalnik naložb se je leta 2010 sicer izboljšal, vendar je bil leta 2011 in v OP nižji kot leta 2009. Čeprav se je donosnost naložb med letoma 2009 in 2011 izboljšala in je dosegla 6,7 %, se je v OP znova zmanjšala na 0,8 %. Podobno sta se kazalnika dobičkonosnosti in denarnega toka do leta 2011 izboljšala, v OP pa sta se znova začela slabšati. Torej je mogoče sklepati, da se je po letu 2009 položaj industrije Unije začel izboljševati, nato pa se je zaradi dampinškega uvoza iz zadevne države njeno okrevanje upočasnilo. |
| --- | --- |

(78)

Preiskava je pokazala, da so se v obravnavanem obdobju nekateri kazalniki škode, na primer obseg proizvodnje in izkoriščenost zmogljivosti, sicer razvijali pozitivno ali ostali stabilni (to je npr. veljalo za zaposlovanje), razvoj številnih drugih kazalnikov v zvezi s finančnim položajem industrije Unije, tj. dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb, pa ni bil zadovoljiv. Kazalnik naložb se je leta 2010 sicer izboljšal, vendar je bil leta 2011 in v OP nižji kot leta 2009. Čeprav se je donosnost naložb med letoma 2009 in 2011 izboljšala in je dosegla 6,7 %, se je v OP znova zmanjšala na 0,8 %. Podobno sta se kazalnika dobičkonosnosti in denarnega toka do leta 2011 izboljšala, v OP pa sta se znova začela slabšati. Torej je mogoče sklepati, da se je po letu 2009 položaj industrije Unije začel izboljševati, nato pa se je zaradi dampinškega uvoza iz zadevne države njeno okrevanje upočasnilo.

| (79) | Na zahtevo ene od zainteresiranih strani se potrdi, da je raven zalog, ugotovljena v uvodni izjavi 100 začasne uredbe, zadevala dejavnost vzorčenih družb Unije. |
| --- | --- |

(79)

Na zahtevo ene od zainteresiranih strani se potrdi, da je raven zalog, ugotovljena v uvodni izjavi 100 začasne uredbe, zadevala dejavnost vzorčenih družb Unije.

| (80) | Industrija Unije je trdila, da je bila začasno določena ciljna stopnja dobička v višini 5 % prenizka. Stran za svojo trditev ni predložila ustreznih dokazov. V uvodni izjavi 95 začasne uredbe so pojasnjeni razlogi za izbiro te stopnje dobička in preiskava ni pokazala nobenega razloga za njeno spremembo. Zato se za namen dokončnih ugotovitev ohrani 5-odstotna ciljna stopnja dobička. |
| --- | --- |

(80)

Industrija Unije je trdila, da je bila začasno določena ciljna stopnja dobička v višini 5 % prenizka. Stran za svojo trditev ni predložila ustreznih dokazov. V uvodni izjavi 95 začasne uredbe so pojasnjeni razlogi za izbiro te stopnje dobička in preiskava ni pokazala nobenega razloga za njeno spremembo. Zato se za namen dokončnih ugotovitev ohrani 5-odstotna ciljna stopnja dobička.

| (81) | Eden od proizvajalcev izvoznikov je trdil, da so težave industrije Unije v veliki meri posledica strukturnih težav in da je 5-odstotna ciljna stopnja dobička zato nerealna. |
| --- | --- |

(81)

Eden od proizvajalcev izvoznikov je trdil, da so težave industrije Unije v veliki meri posledica strukturnih težav in da je 5-odstotna ciljna stopnja dobička zato nerealna.

| (82) | Opozoriti je treba, da morajo institucije v skladu s sodno prakso (8) določiti stopnjo dobička, ki bi jo industrija Unije pod običajnimi pogoji konkurence brez dampinškega uvoza lahko upravičeno pričakovala. Leta 2007 je stopnja dobička znašala 3,7 %, leta 2008 pa je zaradi finančne in gospodarske krize postala negativna. Po trditvah v pritožbi in ugotovitvah preiskave se je dampinški uvoz na trg Unije začel leta 2007, ko se je obseg uvoza, ki je leta 2006 znašal 17 727 ton, povečal na 24 811 ton. Zato ciljne stopnje dobička ni bilo mogoče določiti na podlagi dobička, ki bi ga lahko razumno pričakovali proizvajalci podobnega izdelka v Uniji. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 95 začasne uredbe, je Komisija zato menila, da bi bilo primerno uporabiti 5-odstotno stopnjo dobička na podlagi dejanskega dobička, ugotovljenega v drugih delih jeklarske industrije, ki niso utrpeli škode zaradi dampinškega in subvencioniranega uvoza; enako je bilo storjeno tudi v drugih nedavnih preiskavah podobnih izdelkov v istem sektorju (9). Poleg tega je treba opozoriti, da se stopnja dobička v višini 3,7 % iz leta 2007 v vsakem primeru šteje za prenizko zaradi dampinškega uvoza, ki se je še povečal. Zato se za namen dokončnih ugotovitev ohrani 5-odstotna ciljna stopnja dobička. |
| --- | --- |

(82)

Opozoriti je treba, da morajo institucije v skladu s sodno prakso (8) določiti stopnjo dobička, ki bi jo industrija Unije pod običajnimi pogoji konkurence brez dampinškega uvoza lahko upravičeno pričakovala. Leta 2007 je stopnja dobička znašala 3,7 %, leta 2008 pa je zaradi finančne in gospodarske krize postala negativna. Po trditvah v pritožbi in ugotovitvah preiskave se je dampinški uvoz na trg Unije začel leta 2007, ko se je obseg uvoza, ki je leta 2006 znašal 17 727 ton, povečal na 24 811 ton. Zato ciljne stopnje dobička ni bilo mogoče določiti na podlagi dobička, ki bi ga lahko razumno pričakovali proizvajalci podobnega izdelka v Uniji. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 95 začasne uredbe, je Komisija zato menila, da bi bilo primerno uporabiti 5-odstotno stopnjo dobička na podlagi dejanskega dobička, ugotovljenega v drugih delih jeklarske industrije, ki niso utrpeli škode zaradi dampinškega in subvencioniranega uvoza; enako je bilo storjeno tudi v drugih nedavnih preiskavah podobnih izdelkov v istem sektorju (9). Poleg tega je treba opozoriti, da se stopnja dobička v višini 3,7 % iz leta 2007 v vsakem primeru šteje za prenizko zaradi dampinškega uvoza, ki se je še povečal. Zato se za namen dokončnih ugotovitev ohrani 5-odstotna ciljna stopnja dobička.

4.   Sklep o škodi

| (83) | Komisija zato ugotavlja, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 78 do 105 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(83)

Komisija zato ugotavlja, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 78 do 105 začasne uredbe potrdijo.

F.   VZROČNA ZVEZA

1.   Učinek dampinškega uvoza

| (84) | Eden od proizvajalcev izvoznikov je trdil, da v začasni uredbi ni bilo upoštevano, da je industrija Unije od leta 2009 lahko izkoriščala povečano potrošnjo, in da Komisija ne more domnevati, da bo industrija Unije svoj tržni delež lahko ohranjala v nedogled. |
| --- | --- |

(84)

Eden od proizvajalcev izvoznikov je trdil, da v začasni uredbi ni bilo upoštevano, da je industrija Unije od leta 2009 lahko izkoriščala povečano potrošnjo, in da Komisija ne more domnevati, da bo industrija Unije svoj tržni delež lahko ohranjala v nedogled.

| (85) | V odzivu na te argumente je treba poudariti, da je preiskava pokazala, da se je tržni delež dampinškega uvoza iz Indije povečeval hitreje kot potrošnja na trgu Unije. Obseg dampinškega uvoza iz Indije se je povečal za 110 %, potrošnja pa se je v istem obdobju povečala za 50 %. Poleg tega je preiskava pokazala, da je bila povprečna indijska cena v istem obdobju ves čas nižja od povprečne cene industrije Unije in je v OP nelojalno znižala povprečne prodajne cene industrije Unije za 15 %. Industrija Unije je v določeni meri sicer dejansko izkoristila povečano potrošnjo in je svoj obseg prodaje lahko povečala za 40 %, ni pa mogla obdržati svojega tržnega deleža, kot bi bilo sicer mogoče pričakovati glede na vedno boljše tržne pogoje in prosto proizvodno zmogljivost industrije Unije. |
| --- | --- |

(85)

V odzivu na te argumente je treba poudariti, da je preiskava pokazala, da se je tržni delež dampinškega uvoza iz Indije povečeval hitreje kot potrošnja na trgu Unije. Obseg dampinškega uvoza iz Indije se je povečal za 110 %, potrošnja pa se je v istem obdobju povečala za 50 %. Poleg tega je preiskava pokazala, da je bila povprečna indijska cena v istem obdobju ves čas nižja od povprečne cene industrije Unije in je v OP nelojalno znižala povprečne prodajne cene industrije Unije za 15 %. Industrija Unije je v določeni meri sicer dejansko izkoristila povečano potrošnjo in je svoj obseg prodaje lahko povečala za 40 %, ni pa mogla obdržati svojega tržnega deleža, kot bi bilo sicer mogoče pričakovati glede na vedno boljše tržne pogoje in prosto proizvodno zmogljivost industrije Unije.

2.   Učinek drugih dejavnikov

2.1   Nedampinški uvoz

| (86) | V obravnavanem obdobju je bil razvoj nedampinškega uvoza in cen primerljiv z razvojem dampinškega uvoza in cen. Poleg tega so bile cene dampinškega uvoza bolj ali manj na isti ravni kot cene nedampinškega uvoza: povprečne nedampinške uvozne cene so bile za 0,4 % nižje. Poleg tega je obseg nedampinškega uvoza zajemal manj kot šest odstotkov skupnega uvoza iz zadevne države in nekoliko več kot 1 % tržnega deleža. Zato Komisija meni, da škoda, ki jo je povzročil nedampinški uvoz iz zadevne države, ne prekinja vzročne zveze med dampinškim uvozom iz zadevne države in znatno škodo, ki je bila povzročena industriji Unije v OP. |
| --- | --- |

(86)

V obravnavanem obdobju je bil razvoj nedampinškega uvoza in cen primerljiv z razvojem dampinškega uvoza in cen. Poleg tega so bile cene dampinškega uvoza bolj ali manj na isti ravni kot cene nedampinškega uvoza: povprečne nedampinške uvozne cene so bile za 0,4 % nižje. Poleg tega je obseg nedampinškega uvoza zajemal manj kot šest odstotkov skupnega uvoza iz zadevne države in nekoliko več kot 1 % tržnega deleža. Zato Komisija meni, da škoda, ki jo je povzročil nedampinški uvoz iz zadevne države, ne prekinja vzročne zveze med dampinškim uvozom iz zadevne države in znatno škodo, ki je bila povzročena industriji Unije v OP.

2.2   Uvoz iz tretjih držav

| (87) | Dva od indijskih proizvajalcev izvoznikov in indijska vlada so ponovno trdili, da bi moral biti uvoz žice iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske vključen v preiskavo in da je bil učinek tega uvoza na trg Unije in industrijo Unije podcenjen. |
| --- | --- |

(87)

Dva od indijskih proizvajalcev izvoznikov in indijska vlada so ponovno trdili, da bi moral biti uvoz žice iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske vključen v preiskavo in da je bil učinek tega uvoza na trg Unije in industrijo Unije podcenjen.

| (88) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 115 začasne uredbe, od začetne faze do danes niso bili predloženi dokazi o dampingu, ki bi povzročal škodo industriji Unije, na podlagi katerih bi bilo mogoče začeti protidampinško preiskavo uvoza s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Trditev, da bi bilo treba Ljudsko republiko Kitajsko vključiti v obseg preiskave, se zato zavrne kot neutemeljena. |
| --- | --- |

(88)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 115 začasne uredbe, od začetne faze do danes niso bili predloženi dokazi o dampingu, ki bi povzročal škodo industriji Unije, na podlagi katerih bi bilo mogoče začeti protidampinško preiskavo uvoza s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Trditev, da bi bilo treba Ljudsko republiko Kitajsko vključiti v obseg preiskave, se zato zavrne kot neutemeljena.

| (89) | Vendar je uvoz iz Ljudske republike Kitajske v obravnavanem obdobju naraščal in v OP dosegel tržni delež v višini 8,3 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 113 začasne uredbe. Poleg tega so bile cene uvoza s Kitajske nižje od cen industrije Unije in cen indijskih proizvajalcev izvoznikov na trgu Unije. Zato je bilo dodatno proučeno, ali bi uvoz iz Ljudske republike Kitajske lahko prispeval k škodi, povzročeni industriji Unije, ter prekinil vzročno zvezo med škodo in indijskim dampinškim uvozom. |
| --- | --- |

(89)

Vendar je uvoz iz Ljudske republike Kitajske v obravnavanem obdobju naraščal in v OP dosegel tržni delež v višini 8,3 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 113 začasne uredbe. Poleg tega so bile cene uvoza s Kitajske nižje od cen industrije Unije in cen indijskih proizvajalcev izvoznikov na trgu Unije. Zato je bilo dodatno proučeno, ali bi uvoz iz Ljudske republike Kitajske lahko prispeval k škodi, povzročeni industriji Unije, ter prekinil vzročno zvezo med škodo in indijskim dampinškim uvozom.

| (90) | Po razpoložljivih informacijah v začasni fazi je bil nabor izdelkov, ki ga je predstavljal uvoz s Kitajske, drugačen, pa tudi segmenti, v katerih so bili prisotni kitajski izdelki, so se razlikovali od segmentov izdelkov, ki jih je prodajala industrija Unije, ali celo od segmentov izdelkov s poreklom iz Indije, ki so se prodajali na trgu Unije. |
| --- | --- |

(90)

Po razpoložljivih informacijah v začasni fazi je bil nabor izdelkov, ki ga je predstavljal uvoz s Kitajske, drugačen, pa tudi segmenti, v katerih so bili prisotni kitajski izdelki, so se razlikovali od segmentov izdelkov, ki jih je prodajala industrija Unije, ali celo od segmentov izdelkov s poreklom iz Indije, ki so se prodajali na trgu Unije.

| (91) | Komisija je po objavi začasnega ukrepa prejela več trditev o tem, da bi lahko nizkocenovni uvoz s Kitajske v OP prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz Indije in znatno škodo, povzročeno industriji Unije. |
| --- | --- |

(91)

Komisija je po objavi začasnega ukrepa prejela več trditev o tem, da bi lahko nizkocenovni uvoz s Kitajske v OP prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz Indije in znatno škodo, povzročeno industriji Unije.

| (92) | Analiza, opravljena na podlagi statističnih podatkov o uvozu v zvezi z dvema oznakama KN v preiskavi, je pokazala, da je 29 % uvoza s Kitajske spadalo v spodnji tržni segment (pod oznako KN 7223 00 99). To delno pojasni, zakaj so kitajske cene povprečno nižje od cen industrije Unije in indijskih proizvajalcev izvoznikov. Statistični podatki za oznako KN 7223 00 99 so tudi pokazali, da je bila večina strank kitajskih proizvajalcev iz Združenega kraljestva, kjer industrija Unije ni imela skoraj nobene proizvodnje.









  Povprečna cena (v EUR/t) | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 72 230 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 |
| 72 230 099 | 765 | 1 458 | 1 472 | 1 320 |
| Vir: Eurostat. |

(92)

Analiza, opravljena na podlagi statističnih podatkov o uvozu v zvezi z dvema oznakama KN v preiskavi, je pokazala, da je 29 % uvoza s Kitajske spadalo v spodnji tržni segment (pod oznako KN 7223 00 99). To delno pojasni, zakaj so kitajske cene povprečno nižje od cen industrije Unije in indijskih proizvajalcev izvoznikov. Statistični podatki za oznako KN 7223 00 99 so tudi pokazali, da je bila večina strank kitajskih proizvajalcev iz Združenega kraljestva, kjer industrija Unije ni imela skoraj nobene proizvodnje.

Povprečna cena (v EUR/t)

2009

2010

2011

OP

72 230 019

2 974

3 286

3 436

2 995

72 230 099

765

1 458

1 472

1 320

Vir: Eurostat.

| (93) | V zvezi z oznako KN 7223 00 19 so analize, izvedene na podlagi kontrolne številke izdelka, pokazale, da so si industrija Unije in indijski proizvajalci konkurirali predvsem v zgornjem tržnem segmentu, v katerem so bile cene znotraj te oznake lahko tudi do štirikrat višje od cen v spodnjem tržnem segmentu. (10) Preiskava je tudi pokazala, da so razlike med cenami na splošno povezane z vrsto izdelka in vsebnostjo niklja. |
| --- | --- |

(93)

V zvezi z oznako KN 7223 00 19 so analize, izvedene na podlagi kontrolne številke izdelka, pokazale, da so si industrija Unije in indijski proizvajalci konkurirali predvsem v zgornjem tržnem segmentu, v katerem so bile cene znotraj te oznake lahko tudi do štirikrat višje od cen v spodnjem tržnem segmentu. (10) Preiskava je tudi pokazala, da so razlike med cenami na splošno povezane z vrsto izdelka in vsebnostjo niklja.

| (94) | V zvezi z ravnjo cen uvoza iz Ljudske republike Kitajske je treba poudariti, da je bila od leta 2009 do OP povprečna cena uvoza s Kitajske ves čas višja od cen dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz Indije, kar je razvidno iz spodnje razpredelnice, ki prikazuje povprečno ceno dampinškega izvoza iz Kitajske, ki se uvršča pod oznako KN 7223 00 19.










  Povprečna cena (v EUR/t) | 2009 | 2010 | 2011 | OP | OP + 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 72 230 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 | 3 093 |
| Vir: Eurostat. |

(94)

V zvezi z ravnjo cen uvoza iz Ljudske republike Kitajske je treba poudariti, da je bila od leta 2009 do OP povprečna cena uvoza s Kitajske ves čas višja od cen dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz Indije, kar je razvidno iz spodnje razpredelnice, ki prikazuje povprečno ceno dampinškega izvoza iz Kitajske, ki se uvršča pod oznako KN 7223 00 19.

Povprečna cena (v EUR/t)

2009

2010

2011

OP

OP + 1

72 230 019

2 974

3 286

3 436

2 995

3 093

Vir: Eurostat.

| (95) | V OP je bila povprečna kitajska uvozna cena prvič nižja od indijske uvozne cene dampinškega uvoza. Vendar je bilo to le začasno, saj se je raven kitajske cene v letu po OP povečala in je bila spet višja od indijskih cen. |
| --- | --- |

(95)

V OP je bila povprečna kitajska uvozna cena prvič nižja od indijske uvozne cene dampinškega uvoza. Vendar je bilo to le začasno, saj se je raven kitajske cene v letu po OP povečala in je bila spet višja od indijskih cen.

| (96) | Poleg tega je primerjava med količino uvoza iz zadevne države in Ljudske republike Kitajske pokazala, da je bil v celotnem obravnavanem obdobju in zlasti v OP obseg uvoza iz Ljudske republike Kitajske precej manjši od uvoza iz Indije. Obseg uvoza iz Ljudske republike Kitajske je v osnovi znašal manj kot polovico celotnega uvoza iz Indije. |
| --- | --- |

(96)

Poleg tega je primerjava med količino uvoza iz zadevne države in Ljudske republike Kitajske pokazala, da je bil v celotnem obravnavanem obdobju in zlasti v OP obseg uvoza iz Ljudske republike Kitajske precej manjši od uvoza iz Indije. Obseg uvoza iz Ljudske republike Kitajske je v osnovi znašal manj kot polovico celotnega uvoza iz Indije.

| (97) | Uvoz iz Ljudske republike Kitajske je sicer res prispeval k škodi, povzročeni industriji Unije, vendar ni mogel vplivati na položaj industrije Unije v tolikšni meri, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz zadevne države in škodo, povzročeno industriji Unije. Zato se uvodna izjava 113 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(97)

Uvoz iz Ljudske republike Kitajske je sicer res prispeval k škodi, povzročeni industriji Unije, vendar ni mogel vplivati na položaj industrije Unije v tolikšni meri, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz zadevne države in škodo, povzročeno industriji Unije. Zato se uvodna izjava 113 začasne uredbe potrdi.

2.3   Konkurenca, ki jo predstavljajo drugi proizvajalci v Uniji

| (98) | Ena od zainteresiranih strani je trdila, da bi slabo finančno uspešnost proizvajalcev Unije lahko povzročila konkurenca drugih proizvajalcev Unije, ki niso bili pritožniki ali niso izrazili podpore preiskavi ob začetku postopka. |
| --- | --- |

(98)

Ena od zainteresiranih strani je trdila, da bi slabo finančno uspešnost proizvajalcev Unije lahko povzročila konkurenca drugih proizvajalcev Unije, ki niso bili pritožniki ali niso izrazili podpore preiskavi ob začetku postopka.

| (99) | Tržni delež drugih proizvajalcev v Uniji se je spreminjal, kot sledi: | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja drugih proizvajalcev EU v Uniji (t) | 34 926 | 55 740 | 55 124 | 55 124 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 160 | 158 | 158 |
| Tržni delež drugih proizvajalcev v Uniji | 26,6 % | 29,8 % | 28,1 % | 27,9 % |
| Vir: Eurostat, pritožba in odgovori o reprezentativnosti. |

(99)

Tržni delež drugih proizvajalcev v Uniji se je spreminjal, kot sledi:

2009

2010

2011

OP

Prodaja drugih proizvajalcev EU v Uniji (t)

34 926

55 740

55 124

55 124

Indeks (2009 = 100)

100

160

158

158

Tržni delež drugih proizvajalcev v Uniji

26,6 %

29,8 %

28,1 %

27,9 %

Vir: Eurostat, pritožba in odgovori o reprezentativnosti.

| (100) | Proizvajalci Unije, ki niso bili pritožniki in niso izrecno izrazili podpore preiskavi, so predstavljali 44 % celotne prodaje Unije iz uvodne izjave 86 začasne uredbe. Njihov obseg prodaje se je povečal za 58 %, in sicer z ocenjenih 34 926 ton leta 2009 na 55 124 ton v obravnavanem obdobju. Vendar je taka rast sorazmerno skromna v primerjavi z rastjo dampinškega uvoza iz zadevne države v istem obdobju (+ 110 %). Poleg tega je tržni delež zadevnih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju ostal sorazmerno stabilen, pri čemer se ni ugotovilo, da bi bile njihove cene nižje od cen vzorčenih proizvajalcev Unije. Zato se sklene, da njihova prodaja na trgu Unije ni prispevala k škodi, povzročeni industriji Unije. |
| --- | --- |

(100)

Proizvajalci Unije, ki niso bili pritožniki in niso izrecno izrazili podpore preiskavi, so predstavljali 44 % celotne prodaje Unije iz uvodne izjave 86 začasne uredbe. Njihov obseg prodaje se je povečal za 58 %, in sicer z ocenjenih 34 926 ton leta 2009 na 55 124 ton v obravnavanem obdobju. Vendar je taka rast sorazmerno skromna v primerjavi z rastjo dampinškega uvoza iz zadevne države v istem obdobju (+ 110 %). Poleg tega je tržni delež zadevnih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju ostal sorazmerno stabilen, pri čemer se ni ugotovilo, da bi bile njihove cene nižje od cen vzorčenih proizvajalcev Unije. Zato se sklene, da njihova prodaja na trgu Unije ni prispevala k škodi, povzročeni industriji Unije.

3.   Sklep o vzročni zvezi

| (101) | Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 121 do 124 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(101)

Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 121 do 124 začasne uredbe potrdijo.

G.   INTERES UNIJE

1.   Splošne okoliščine

| (102) | Ker pripomb ni bilo, se uvodna izjava 125 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(102)

Ker pripomb ni bilo, se uvodna izjava 125 začasne uredbe potrdi.

2.   Interes industrije Unije

| (103) | Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 126 do 133 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(103)

Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 126 do 133 začasne uredbe potrdijo.

3.   Interes nepovezanih uvoznikov

| (104) | Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 142 do 144 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(104)

Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 142 do 144 začasne uredbe potrdijo.

4.   Interes uporabnikov

| (105) | Po uvedbi začasnih ukrepov je sedem uporabnikov in eno združenje uporabnikov stopilo stik s Komisijo in izrazilo interes za sodelovanje v preiskavi. Na njihovo zahtevo so jim bili aprila 2013 poslani vprašalniki. Vendar sta le dva uporabnika predložila v celoti izpolnjen vprašalnik; na splošno so sodelujoči uporabniki predstavljali 12 % celotnega uvoza iz zadevne države v OP in 2,5 % celotne potrošnje Unije ter zaposlovali 32 oseb v proizvodnji končnih izdelkov, v katere je bil vključen zadevni izdelek. Gospodarski učinek ukrepov na uporabnike je bil ponovno ocenjen na podlagi novih razpoložljivih podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov, pri dveh uporabnikih pa je bil opravljen obisk zaradi preverjanja predloženih informacij. |
| --- | --- |

(105)

Po uvedbi začasnih ukrepov je sedem uporabnikov in eno združenje uporabnikov stopilo stik s Komisijo in izrazilo interes za sodelovanje v preiskavi. Na njihovo zahtevo so jim bili aprila 2013 poslani vprašalniki. Vendar sta le dva uporabnika predložila v celoti izpolnjen vprašalnik; na splošno so sodelujoči uporabniki predstavljali 12 % celotnega uvoza iz zadevne države v OP in 2,5 % celotne potrošnje Unije ter zaposlovali 32 oseb v proizvodnji končnih izdelkov, v katere je bil vključen zadevni izdelek. Gospodarski učinek ukrepov na uporabnike je bil ponovno ocenjen na podlagi novih razpoložljivih podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov, pri dveh uporabnikih pa je bil opravljen obisk zaradi preverjanja predloženih informacij.

| (106) | Uporabniki so trdili, da je bila stopnja dobičkonosnosti v višini 9 %, navedena v uvodni izjavi 136 začasne uredbe, previsoka in ni bila reprezentativna za industrijo uporabnikov. Po prejemu dodatnih izpolnjenih vprašalnikov je bila ponovno izračunana povprečna dobičkonosnost vseh sodelujočih uporabnikov in ugotovilo se je, da je znašala 2 % prihodka od prodaje. |
| --- | --- |

(106)

Uporabniki so trdili, da je bila stopnja dobičkonosnosti v višini 9 %, navedena v uvodni izjavi 136 začasne uredbe, previsoka in ni bila reprezentativna za industrijo uporabnikov. Po prejemu dodatnih izpolnjenih vprašalnikov je bila ponovno izračunana povprečna dobičkonosnost vseh sodelujočih uporabnikov in ugotovilo se je, da je znašala 2 % prihodka od prodaje.

| (107) | Prav tako je bilo ugotovljeno, da so pri vseh sodelujočih uporabnikih nakupi izdelkov iz zadevne države povprečno predstavljali 44 % vseh nakupov zadevnega izdelka, za dva sodelujoča uporabnika pa je bila zadevna država edini vir oskrbe z izdelkom. V OP je prihodek od prodaje izdelka, ki vključuje zadevni izdelek, v povprečju predstavljal 14 % skupnega prihodka od prodaje sodelujočih uporabnikov. |
| --- | --- |

(107)

Prav tako je bilo ugotovljeno, da so pri vseh sodelujočih uporabnikih nakupi izdelkov iz zadevne države povprečno predstavljali 44 % vseh nakupov zadevnega izdelka, za dva sodelujoča uporabnika pa je bila zadevna država edini vir oskrbe z izdelkom. V OP je prihodek od prodaje izdelka, ki vključuje zadevni izdelek, v povprečju predstavljal 14 % skupnega prihodka od prodaje sodelujočih uporabnikov.

| (108) | Ob predpostavki najslabšega možnega scenarija za trg Unije, tj. da morebitnega povišanja cen ne bi bilo mogoče prenesti na distribucijsko verigo in da bi uporabniki še naprej kupovali enake količine izdelka iz zadevne države, bi učinek dajatve na dobičkonosnost uporabnikov, doseženo z dejavnostmi uporabe ali vključevanja zadevnega izdelka, pomenil zmanjšanje, zaradi katerega bi imeli uporabniki izgubo, njihova dobičkonosnost pa bi z –0,6 % postala negativna. |
| --- | --- |

(108)

Ob predpostavki najslabšega možnega scenarija za trg Unije, tj. da morebitnega povišanja cen ne bi bilo mogoče prenesti na distribucijsko verigo in da bi uporabniki še naprej kupovali enake količine izdelka iz zadevne države, bi učinek dajatve na dobičkonosnost uporabnikov, doseženo z dejavnostmi uporabe ali vključevanja zadevnega izdelka, pomenil zmanjšanje, zaradi katerega bi imeli uporabniki izgubo, njihova dobičkonosnost pa bi z –0,6 % postala negativna.

| (109) | Komisija priznava, da bo kratkoročni in srednjeročni učinek na posamični ravni bolj izrazit za uporabnike, ki se oskrbujejo izključno z uvozom iz Indije. Vendar je njihovo število sorazmerno majhno (dva od sodelujočih uporabnikov). Poleg tega lahko, če njihov indijski proizvajalec pri tem sodeluje, zaprosijo za povračilo dajatev v skladu s členom 11 osnovne uredbe, če so zanj izpolnjeni vsi pogoji. |
| --- | --- |

(109)

Komisija priznava, da bo kratkoročni in srednjeročni učinek na posamični ravni bolj izrazit za uporabnike, ki se oskrbujejo izključno z uvozom iz Indije. Vendar je njihovo število sorazmerno majhno (dva od sodelujočih uporabnikov). Poleg tega lahko, če njihov indijski proizvajalec pri tem sodeluje, zaprosijo za povračilo dajatev v skladu s členom 11 osnovne uredbe, če so zanj izpolnjeni vsi pogoji.

| (110) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 139 začasne uredbe, so nekateri uporabniki ponovno izrazili zaskrbljenost, da bodo ukrepi vplivali na nekatere vrste žic, ki se ne proizvajajo v Evropi, in sicer vrste iz tako imenovane serije 200. Po mnenju uporabnikov se izdelek v Uniji ne proizvaja zaradi omejenega povpraševanja in specifičnosti proizvodnega procesa. |
| --- | --- |

(110)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 139 začasne uredbe, so nekateri uporabniki ponovno izrazili zaskrbljenost, da bodo ukrepi vplivali na nekatere vrste žic, ki se ne proizvajajo v Evropi, in sicer vrste iz tako imenovane serije 200. Po mnenju uporabnikov se izdelek v Uniji ne proizvaja zaradi omejenega povpraševanja in specifičnosti proizvodnega procesa.

| (111) | Vendar je preiskava pokazala, da industrija Unije to vrsto žic iz nerjavnega jekla proizvaja in da predstavljajo omejen delež trga Unije. Uporabnikom so na voljo tudi drugi viri oskrbe iz držav brez uvedenih protidampinških ali protisubvencijskih ukrepov. Poleg tega se v isti namen lahko uporabijo tudi druge vrste žic iz nerjavnega jekla. Zato uvedba ukrepov ne more imeti znatnega učinka na trg Unije in navedene uporabnike. Ta trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(111)

Vendar je preiskava pokazala, da industrija Unije to vrsto žic iz nerjavnega jekla proizvaja in da predstavljajo omejen delež trga Unije. Uporabnikom so na voljo tudi drugi viri oskrbe iz držav brez uvedenih protidampinških ali protisubvencijskih ukrepov. Poleg tega se v isti namen lahko uporabijo tudi druge vrste žic iz nerjavnega jekla. Zato uvedba ukrepov ne more imeti znatnega učinka na trg Unije in navedene uporabnike. Ta trditev se zato zavrne.

| (112) | Nekateri uporabniki so opozorili, da je dobavni rok podobnega izdelka, ki ga proizvedejo proizvajalci Unije, daljši od dobavnega roka zadevnega izdelka iz Indije. Vendar dejstvo, da trgovci lahko oblikujejo zaloge izdelkov in te dajo hitro v promet, ne zmanjšuje dejanskih dokazov o negativnih učinkih dampinškega uvoza. Zato je treba ta argument zavrniti. |
| --- | --- |

(112)

Nekateri uporabniki so opozorili, da je dobavni rok podobnega izdelka, ki ga proizvedejo proizvajalci Unije, daljši od dobavnega roka zadevnega izdelka iz Indije. Vendar dejstvo, da trgovci lahko oblikujejo zaloge izdelkov in te dajo hitro v promet, ne zmanjšuje dejanskih dokazov o negativnih učinkih dampinškega uvoza. Zato je treba ta argument zavrniti.

| (113) | Čeprav bodo na nekatere uporabnike ukrepi, uvedeni za uvoz iz zadevne države, verjetno vplivali bolj negativno kot na druge, se ob upoštevanju navedenega šteje, da bo uvedba ukrepov trgu Unije na splošno koristila. Zlasti se šteje, da bi ponovna vzpostavitev pravičnih pogojev trgovanja na trgu Unije industriji Unije omogočila uskladitev cen s stroški proizvodnje, ohranitev proizvodnje in zaposlenosti, vnovično pridobitev izgubljenega tržnega deleža ter prednosti povečane ekonomije obsega. S tem bi industrija dosegla razumne stopnje dobička, ki bi ji srednje- in dolgoročno omogočile učinkovito poslovanje. Obenem bo industrija lahko izboljšala svoj splošni finančni položaj. Poleg tega je bilo v preiskavi ugotovljeno, da bodo imeli ukrepi na splošno omejen učinek na uporabnike in nepovezane uvoznike. Zato se sklene, da splošna korist ukrepov odtehta posledice za uporabnike zadevnega izdelka na trgu Unije. |
| --- | --- |

(113)

Čeprav bodo na nekatere uporabnike ukrepi, uvedeni za uvoz iz zadevne države, verjetno vplivali bolj negativno kot na druge, se ob upoštevanju navedenega šteje, da bo uvedba ukrepov trgu Unije na splošno koristila. Zlasti se šteje, da bi ponovna vzpostavitev pravičnih pogojev trgovanja na trgu Unije industriji Unije omogočila uskladitev cen s stroški proizvodnje, ohranitev proizvodnje in zaposlenosti, vnovično pridobitev izgubljenega tržnega deleža ter prednosti povečane ekonomije obsega. S tem bi industrija dosegla razumne stopnje dobička, ki bi ji srednje- in dolgoročno omogočile učinkovito poslovanje. Obenem bo industrija lahko izboljšala svoj splošni finančni položaj. Poleg tega je bilo v preiskavi ugotovljeno, da bodo imeli ukrepi na splošno omejen učinek na uporabnike in nepovezane uvoznike. Zato se sklene, da splošna korist ukrepov odtehta posledice za uporabnike zadevnega izdelka na trgu Unije.

5.   Sklep o interesu Unije

| (114) | Ob upoštevanju navedenega se potrdi ocena iz uvodnih izjav 145 in 146 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(114)

Ob upoštevanju navedenega se potrdi ocena iz uvodnih izjav 145 in 146 začasne uredbe.

H.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

1.   Stopnja odprave škode

| (115) | Za enega od proizvajalcev izvoznikov je bil izračun odprave škode popravljen navzdol, potem ko se je ta pritožil zaradi stvarnih napak, in sicer naj bi bil pri nekaterih transakcijah uporabljen napačni menjalni tečaj, v izračun pa vključene transakcije znotraj skupine. Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 148 do 151 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(115)

Za enega od proizvajalcev izvoznikov je bil izračun odprave škode popravljen navzdol, potem ko se je ta pritožil zaradi stvarnih napak, in sicer naj bi bil pri nekaterih transakcijah uporabljen napačni menjalni tečaj, v izračun pa vključene transakcije znotraj skupine. Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 148 do 151 začasne uredbe potrdijo.

| (116) | Isti proizvajalec izvoznik je trdil, da gre pri izvozu iz Indije v Unijo za prodajo trgovcem na debelo, medtem ko industrija Unije na trgu Unije blago prodaja končnim uporabnikom; tako Komisija po njegovem mnenju primerjave ni opravila na ustrezni ravni trgovine. Vendar je preiskava pokazala, da indijski proizvajalci izvozniki blago prodajajo obema kategorijama odjemalcev in s proizvajalci Unije konkurirajo za iste stranke. |
| --- | --- |

(116)

Isti proizvajalec izvoznik je trdil, da gre pri izvozu iz Indije v Unijo za prodajo trgovcem na debelo, medtem ko industrija Unije na trgu Unije blago prodaja končnim uporabnikom; tako Komisija po njegovem mnenju primerjave ni opravila na ustrezni ravni trgovine. Vendar je preiskava pokazala, da indijski proizvajalci izvozniki blago prodajajo obema kategorijama odjemalcev in s proizvajalci Unije konkurirajo za iste stranke.

2.   Sklep o stopnji odprave škode

| (117) | Za družbo Macro Bars and Wires individualna stopnja škode ni bila izračunana, ker je bila dokončna protidampinška stopnja te družbe na ravni de minimis, kot je navedeno v uvodni izjavi 51. |
| --- | --- |

(117)

Za družbo Macro Bars and Wires individualna stopnja škode ni bila izračunana, ker je bila dokončna protidampinška stopnja te družbe na ravni de minimis, kot je navedeno v uvodni izjavi 51.

| (118) | Metodologija, uporabljena v začasni uredbi, se potrdi. |
| --- | --- |

(118)

Metodologija, uporabljena v začasni uredbi, se potrdi.

3.   Dokončni ukrepi

| (119) | Glede na navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe bi bilo treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na ravni, ki omogoča odpravo škode, povzročene zaradi dampinškega uvoza, ob upoštevanju stopnje subvencioniranja, ki je bila določena z Uredbo Komisije (EU) št. 419/2013. |
| --- | --- |

(119)

Glede na navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe bi bilo treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na ravni, ki omogoča odpravo škode, povzročene zaradi dampinškega uvoza, ob upoštevanju stopnje subvencioniranja, ki je bila določena z Uredbo Komisije (EU) št. 419/2013.

| (120) | Zato so bile stopnje protidampinških dajatev določene s primerjavo stopnje škode in stopnje dampinga, pri čemer so bile upoštevane stopnje subvencioniranja in sicer so bile v celoti odštete od ustrezne stopnje dampinga. V skladu s tem so dokončne stopnje protidampinške dajatve naslednje:









  Družba | Stopnja dampinga | Izravnalna dajatev | Stopnja škode | Stopnja dokončne protidampinške dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GARG Inox | 11,8 % | 3,4 % | 22,6 % | 8,4 % |
| KEI Industries | 7,0 % | 0,0 % | 41,9 % | 7,7 % |
| Macro Bars and Wires | 0,0 % | 3,4 % | 30,3 % | 0,0 % |
| Nevatia Steel & Alloys | 4,1 % | 3,4 % | 23,8 % | 0,7 % |
| Raajratna Metal Industries | 16,2 % | 3,7 % | 17,2 % | 12,5 % |
| Skupina Venus | 11,6 % | 3,0 % | 23,4 % | 8,6 % |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd. | 6,8 % | 0,0 % | 32,1 % | 6,8 % |
| Sodelujoče nevzorčene družbe | 8,4 % | 3,4 % | 23,7 % | 5,0 % |
| Vse druge družbe | 16,2 % | 3,7 % | 41,9 % | 12,5 % |

(120)

Zato so bile stopnje protidampinških dajatev določene s primerjavo stopnje škode in stopnje dampinga, pri čemer so bile upoštevane stopnje subvencioniranja in sicer so bile v celoti odštete od ustrezne stopnje dampinga. V skladu s tem so dokončne stopnje protidampinške dajatve naslednje:

Družba

Stopnja dampinga

Izravnalna dajatev

Stopnja škode

Stopnja dokončne protidampinške dajatve

GARG Inox

11,8 %

3,4 %

22,6 %

8,4 %

KEI Industries

7,0 %

0,0 %

41,9 %

7,7 %

Macro Bars and Wires

0,0 %

3,4 %

30,3 %

0,0 %

Nevatia Steel & Alloys

4,1 %

3,4 %

23,8 %

0,7 %

Raajratna Metal Industries

16,2 %

3,7 %

17,2 %

12,5 %

Skupina Venus

11,6 %

3,0 %

23,4 %

8,6 %

Viraj Profiles Vpl. Ltd.

6,8 %

0,0 %

32,1 %

6,8 %

Sodelujoče nevzorčene družbe

8,4 %

3,4 %

23,7 %

5,0 %

Vse druge družbe

16,2 %

3,7 %

41,9 %

12,5 %

| (121) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo položaj, v kakršnem so bile te družbe med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Indije, ki jih proizvajajo poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se te stopnje ne morejo uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“. |
| --- | --- |

(121)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo položaj, v kakršnem so bile te družbe med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Indije, ki jih proizvajajo poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se te stopnje ne morejo uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“.

| (122) | Eden od proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi je ponudil cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(122)

Eden od proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi je ponudil cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe.

| (123) | V zadnjih letih so bile cene zadevnega izdelka zelo spremenljive, zaradi česar ta ni primeren za fiksno cenovno zavezo. Za rešitev tega problema je indijski proizvajalec izvoznik ponudil indeksacijsko klavzulo, ki temelji na stroških surovin. Glede tega je treba opozoriti, da ni bilo mogoče določiti neposredne in natančne povezave med nihanjem cen in nihanjem indeksa, zato se indeksacija ne šteje za primerno. Poleg tega je bilo v preiskavi ugotovljeno, da obstajajo različne vrste zadevnega izdelka, ki jih je težko razločevati, njihove cene pa se znatno razlikujejo. |
| --- | --- |

(123)

V zadnjih letih so bile cene zadevnega izdelka zelo spremenljive, zaradi česar ta ni primeren za fiksno cenovno zavezo. Za rešitev tega problema je indijski proizvajalec izvoznik ponudil indeksacijsko klavzulo, ki temelji na stroških surovin. Glede tega je treba opozoriti, da ni bilo mogoče določiti neposredne in natančne povezave med nihanjem cen in nihanjem indeksa, zato se indeksacija ne šteje za primerno. Poleg tega je bilo v preiskavi ugotovljeno, da obstajajo različne vrste zadevnega izdelka, ki jih je težko razločevati, njihove cene pa se znatno razlikujejo.

| (124) | Poleg tega proizvajalec izvoznik proizvaja najrazličnejše izdelke iz nerjavnega jekla, ki bi jih lahko prek povezanih trgovskih družb prodajal istim strankam v Uniji. To bi pomenilo resno tveganje za navzkrižno kompenzacijo, zavezo pa bi bilo izjemno težko učinkovito spremljati. |
| --- | --- |

(124)

Poleg tega proizvajalec izvoznik proizvaja najrazličnejše izdelke iz nerjavnega jekla, ki bi jih lahko prek povezanih trgovskih družb prodajal istim strankam v Uniji. To bi pomenilo resno tveganje za navzkrižno kompenzacijo, zavezo pa bi bilo izjemno težko učinkovito spremljati.

| (125) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da ponujene zaveze ni mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(125)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da ponujene zaveze ni mogoče sprejeti.

| (126) | Vse zahtevke za uporabo stopnje protidampinške dajatve, ki se uporablja za posamezno družbo, (npr. zaradi spremembe naziva družbe ali ustanovitve novega proizvodnega ali prodajnega subjekta) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji (11), skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vseh spremembah dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezane na primer s spremembo naziva ali ustanovitvijo proizvodnega in prodajnega subjekta. Po potrebi se uredba o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev ustrezno spremeni s posodobitvijo seznama družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev. |
| --- | --- |

(126)

Vse zahtevke za uporabo stopnje protidampinške dajatve, ki se uporablja za posamezno družbo, (npr. zaradi spremembe naziva družbe ali ustanovitve novega proizvodnega ali prodajnega subjekta) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji (11), skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vseh spremembah dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezane na primer s spremembo naziva ali ustanovitvijo proizvodnega in prodajnega subjekta. Po potrebi se uredba o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev ustrezno spremeni s posodobitvijo seznama družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.

4.   Dokončno pobiranje začasnih protidampinških dajatev

| (127) | Glede na obseg ugotovljenih stopenj dampinga in stopnjo škode, povzročene industriji Unije, je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno pobrati v višini zneska uvedenih dokončnih dajatev – |
| --- | --- |

(127)

Glede na obseg ugotovljenih stopenj dampinga in stopnjo škode, povzročene industriji Unije, je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno pobrati v višini zneska uvedenih dokončnih dajatev –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz žice iz nerjavnega jekla, ki vsebuje:

| — | 2,5 mas. % ali več niklja, razen žice, ki vsebuje 28 mas. % ali več, vendar ne več kot 31 mas. % niklja in 20 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % kroma, |
| --- | --- |

—

2,5 mas. % ali več niklja, razen žice, ki vsebuje 28 mas. % ali več, vendar ne več kot 31 mas. % niklja in 20 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % kroma,

| — | manj kot 2,5 mas. % niklja, razen žice, ki vsebuje 13 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % kroma in 3,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 6 mas. % aluminija, |
| --- | --- |

—

manj kot 2,5 mas. % niklja, razen žice, ki vsebuje 13 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % kroma in 3,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 6 mas. % aluminija,

trenutno uvrščene pod oznaki KN 7223 00 19 in 7223 00 99 ter s poreklom iz Indije.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, je naslednja:

| Družba | Dajatev (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra | 8,4 | B931 |
| KEI Industries Ltd, New Delhi | 7,7 | B925 |
| Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra | 0,0 | B932 |
| Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra | 0,7 | B933 |
| Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat | 12,5 | B775 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B776 |
| Precision Metals, Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B777 |
| Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B778 |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B779 |
| Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra | 6,8 | B780 |
| Družbe s seznama v Prilogi | 5,0 | B781 |
| Vse druge družbe | 12,5 | B999 |

Družba

Dajatev (%)

Dodatna oznaka TARIC

Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra

8,4

B931

KEI Industries Ltd, New Delhi

7,7

B925

Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra

0,0

B932

Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra

0,7

B933

Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

12,5

B775

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

8,6

B776

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

8,6

B777

Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra

8,6

B778

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra

8,6

B779

Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra

6,8

B780

Družbe s seznama v Prilogi

5,0

B781

Vse druge družbe

12,5

B999

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Če kateri koli izvoznik proizvajalec iz zadevne države Komisiji predloži dovolj dokazov, da

| (a) | v obdobju preiskave (med 1. aprilom 2011 in 31. marcem 2012) ni izvažal blaga, opisanega v členu 1(1) in s poreklom iz zadevne države; |
| --- | --- |

(a)

v obdobju preiskave (med 1. aprilom 2011 in 31. marcem 2012) ni izvažal blaga, opisanega v členu 1(1) in s poreklom iz zadevne države;

| (b) | ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo, ter |
| --- | --- |

(b)

ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo, ter

| (c) | je zadevno blago dejansko izvažal ali prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da bo po koncu obdobja preiskave izvozil precejšnjo količino v Unijo, |
| --- | --- |

(c)

je zadevno blago dejansko izvažal ali prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da bo po koncu obdobja preiskave izvozil precejšnjo količino v Unijo,

se člen 1(2) lahko spremeni, tako da se novega proizvajalca izvoznika doda na seznam v Prilogi.

Člen 3

Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 418/2013 na uvoz žice iz nerjavnega jekla, ki vsebuje:

| — | 2,5 mas. % ali več niklja, razen žice, ki vsebuje 28 mas. % ali več, vendar ne več kot 31 mas. % niklja in 20 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % kroma, |
| --- | --- |

—

2,5 mas. % ali več niklja, razen žice, ki vsebuje 28 mas. % ali več, vendar ne več kot 31 mas. % niklja in 20 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % kroma,

| — | manj kot 2,5 mas. % niklja, razen žice, ki vsebuje 13 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % kroma in 3,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 6 mas. % aluminija, |
| --- | --- |

—

manj kot 2,5 mas. % niklja, razen žice, ki vsebuje 13 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % kroma in 3,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 6 mas. % aluminija,

trenutno uvrščene pod oznaki KN 7223 00 19 in 7223 00 99 ter s poreklom iz Indije, se dokončno poberejo. Zavarovani zneski, ki presegajo dokončne stopnje protidampinške dajatve, se sprostijo.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. novembra 2013

Za Svet

Predsednik

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 126, 8.5.2013, str. 1.

2

(3)  UL L 126, 8.5.2013, str. 19.

3

(4)  UL L 240, 7.9.2013, str. 1.

4

(5)  UL C 240, 10.8.2012, str. 6.

5

(6)  Zadeva C-595/11 Steinel Vertrieb GmbH proti Hauptzollamt Bielefeld (Sodba Sodišča (drugi senat)) z dne 18. aprila 2013. Še ni objavljena.

6

proti

(7)  Zadeva T- 170/94, 1997, Recueil, str. II-1383, točka 64.

7

(8)  Zadeva T-210/95, 1999, Recueil, str. II-3291, točka 60.

8

(9)  Uredba Sveta (ES) št. 383/2009 z dne 5. maja 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih vrst žic in pletenih žičnih vrvi iz nelegiranega jekla za pred- in ponapenjanje (žice in pletene žične vrvi PSC) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 118, 13.5.2009. str. 1); Uredba Komisije (EU) št. 1071/2012 z dne 14. novembra 2012 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske (UL L 318, 15.11.2012, str. 10); Uredba Komisije (EU) št. 845/2012 z dne 18. septembra 2012 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 252, 19.9.2012, str. 33).

9

(10)  Vendar je treba poudariti, da so industrija Unije in indijski proizvajalci izvozniki prisotni tudi v spodnjem tržnem segmentu, čeprav v manjšem obsegu.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

11

---

PRILOGA

SODELUJOČI INDIJSKI PROIZVAJALCI IZVOZNIKI, KI NISO BILI VKLJUČENI V VZOREC

Dodatna oznaka TARIC B781

| Ime družbe | Kraj |
| --- | --- |
| Bekaert Mukand Wire Industries | Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. | Mumbai, Maharashtra |
| Bhansali Stainless Wire | Mumbai, Maharashtra |
| Chandan Steel | Mumbai, Maharashtra |
| Drawmet Wires | Bhiwadi, Rajastan |
| Jyoti Steel Industries Ltd. | Mumbai, Maharashtra |
| Mukand Ltd. | Thane |
| Panchmahal Steel Ltd. | Dist. Panchmahals, Gujarat |

Ime družbe

Kraj

Bekaert Mukand Wire Industries

Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd.

Mumbai, Maharashtra

Bhansali Stainless Wire

Mumbai, Maharashtra

Chandan Steel

Mumbai, Maharashtra

Drawmet Wires

Bhiwadi, Rajastan

Jyoti Steel Industries Ltd.

Mumbai, Maharashtra

Mukand Ltd.

Thane

Panchmahal Steel Ltd.

Dist. Panchmahals, Gujarat

---

| 8.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/17

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1107/2013

z dne 5. novembra 2013

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Carne de Bravo do Ribatejo (ZOP)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1), zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 je začela veljati 3. januarja 2013. Razveljavila in nadomestila je Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 je začela veljati 3. januarja 2013. Razveljavila in nadomestila je Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2).

| (2) | V skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Portugalske za registracijo imena „Carne de Bravo do Ribatejo“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Portugalske za registracijo imena „Carne de Bravo do Ribatejo“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3).

| (3) | Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, bi bilo treba ime „Carne de Bravo do Ribatejo“ registrirati – |
| --- | --- |

(3)

Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, bi bilo treba ime „Carne de Bravo do Ribatejo“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. novembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

2

(3)  UL C 353, 17.11.2012, str. 18.

3

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.1   Sveže meso (in drobovina)

PORTUGALSKA

Carne de Bravo do Ribatejo (ZOP)

---

| 8.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/19

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1108/2013

z dne 5. novembra 2013

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Stromberger Pflaume (ZOP)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1), zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 je začela veljati 3. januarja 2013. Razveljavila in nadomestila je Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 je začela veljati 3. januarja 2013. Razveljavila in nadomestila je Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2).

| (2) | V skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Nemčije za registracijo imena „Stromberger Pflaume“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Nemčije za registracijo imena „Stromberger Pflaume“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3).

| (3) | Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, bi bilo treba ime „Stromberger Pflaume“ registrirati – |
| --- | --- |

(3)

Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, bi bilo treba ime „Stromberger Pflaume“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. novembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

2

(3)  UL C 367, 27.11.2012, str. 8.

3

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.6   Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

NEMČIJA

Stromberger Pflaume (ZOP)

---

| 8.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/21

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1109/2013

z dne 5. novembra 2013

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Melone Mantovano (ZGO)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1), zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s točko (a) člena 50(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Italije za registracijo imena „Melone Mantovano“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s točko (a) člena 50(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Italije za registracijo imena „Melone Mantovano“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. novembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL C 132, 9.5.2013, str. 17.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi iz Priloge I k Pogodbi:

Skupina 1.6.   Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ITALIJA

Melone Mantovano (ZGO)

---

| 8.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/23

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1110/2013

z dne 5. novembra 2013

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Queso Los Beyos (ZGO)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1), zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s točko a) člena 50(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Španije za registracijo imena „Queso Los Beyos“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s točko a) člena 50(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Španije za registracijo imena „Queso Los Beyos“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba ime „Queso Los Beyos“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba ime „Queso Los Beyos“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. novembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12 2012, str. 1.

1

(2)  UL C 60, 1.3.2013, str. 11.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.3.   Siri

ŠPANIJA

Queso Los Beyos (ZGO)

---

| 8.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/25

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1111/2013

z dne 5. novembra 2013

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Lietuviškas varškės sūris (ZGO)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1), zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s točko a) člena 50(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Litve za registracijo imena „Lietuviškas varškės sūris“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s točko a) člena 50(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Litve za registracijo imena „Lietuviškas varškės sūris“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, je treba ime „Lietuviškas varškės sūris“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, je treba ime „Lietuviškas varškės sūris“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. novembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL C 57, 27.2.2013, str. 24.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.3   Siri

LITVA

Lietuviškas varškės sūris (ZGO)

---

| 8.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/27

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1112/2013

z dne 5. novembra 2013

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Pan de Alfacar (ZGO)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1), zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s točko a) člena 50(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Španije za registracijo imena „Pan de Alfacar“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s točko a) člena 50(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Španije za registracijo imena „Pan de Alfacar“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba ime „Pan de Alfacar“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba ime „Pan de Alfacar“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. novembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL C 70, 9.3.2013, str. 31.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi in živila iz postavke I Priloge I k Uredbi (EU) št. 1151/2012:

Skupina 2.4.   Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

ŠPANIJA

Pan de Alfacar (ZGO)

---

| 8.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/29 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/29

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1113/2013

z dne 7. novembra 2013

o izdaji dovoljenja za pripravke iz Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 in Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 kot krmne dodatke za vse živalske vrste

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. V členu 10(7) Uredbe (ES) št. 1831/2003 v povezavi s členom 10(1) do (4) navedene uredbe so določene posebne določbe za oceno proizvodov, ki se na dan začetka uporabe navedene uredbe uporabljajo v Uniji kot silirni dodatki. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. V členu 10(7) Uredbe (ES) št. 1831/2003 v povezavi s členom 10(1) do (4) navedene uredbe so določene posebne določbe za oceno proizvodov, ki se na dan začetka uporabe navedene uredbe uporabljajo v Uniji kot silirni dodatki.

| (2) | V skladu s členom 10(1)(b) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili pripravki iz Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 in Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 vpisani v register krmnih dodatkov kot obstoječi proizvodi iz funkcionalne skupine silirnih dodatkov za vse živalske vrste. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 10(1)(b) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili pripravki iz Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 in Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 vpisani v register krmnih dodatkov kot obstoječi proizvodi iz funkcionalne skupine silirnih dodatkov za vse živalske vrste.

| (3) | V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 v povezavi s členom 7 navedene uredbe so bili vloženi zahtevki za izdajo dovoljenja za navedene pripravke kot krmne dodatke za vse živalske vrste ter za njihovo uvrstitev v kategorijo „tehnoloških dodatkov“ in funkcionalno skupino „silirnih dodatkov“. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenim zahtevkom priloženi zahtevani podatki in dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 v povezavi s členom 7 navedene uredbe so bili vloženi zahtevki za izdajo dovoljenja za navedene pripravke kot krmne dodatke za vse živalske vrste ter za njihovo uvrstitev v kategorijo „tehnoloških dodatkov“ in funkcionalno skupino „silirnih dodatkov“. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenim zahtevkom priloženi zahtevani podatki in dokumenti.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenjih z dne 12. marca 2013 (2) in 16. aprila 2013 (3) navedla, da zadevni pripravki pod predlaganimi pogoji uporabe nimajo škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ali na okolje. Agencija je ugotovila tudi, da pripravek iz Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 lahko izboljša proizvodnjo silaže s povečanjem vsebnosti mlečne kisline in poveča ohranjanje suhe snovi z znižanjem vrednosti pH in zmanjšanjem razgradnje beljakovin pri krmi, ki se preprosto ali srednje težko silira in vsebuje 1 × 108 CFU/kg sveže snovi, ter pri krmi, ki se težko silira in vsebuje 1 × 109 CFU/kg sveže snovi, za vse živalske vrste. Ugotovila je tudi, da pripravek iz Lactobacillus buchneri DSM 22501 lahko izboljša proizvodnjo silaže z znižanjem vrednosti pH in zmanjšanjem količine amonijevega dušika ter ohranjanjem suhe snovi pri krmi, ki se preprosto, srednje težko ali težko silira; da pripravek iz Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 lahko izboljša aerobno stabilnost krme, ki se preprosto, srednje težko ali težko silira, in da pripravka iz Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 in Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 lahko izboljšata aerobno stabilnost krme, ki se preprosto silira, za vse živalske vrste. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s spremljanjem po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analitskih metodah krmnih dodatkov, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenjih z dne 12. marca 2013 (2) in 16. aprila 2013 (3) navedla, da zadevni pripravki pod predlaganimi pogoji uporabe nimajo škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ali na okolje. Agencija je ugotovila tudi, da pripravek iz Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 lahko izboljša proizvodnjo silaže s povečanjem vsebnosti mlečne kisline in poveča ohranjanje suhe snovi z znižanjem vrednosti pH in zmanjšanjem razgradnje beljakovin pri krmi, ki se preprosto ali srednje težko silira in vsebuje 1 × 108 CFU/kg sveže snovi, ter pri krmi, ki se težko silira in vsebuje 1 × 109 CFU/kg sveže snovi, za vse živalske vrste. Ugotovila je tudi, da pripravek iz Lactobacillus buchneri DSM 22501 lahko izboljša proizvodnjo silaže z znižanjem vrednosti pH in zmanjšanjem količine amonijevega dušika ter ohranjanjem suhe snovi pri krmi, ki se preprosto, srednje težko ali težko silira; da pripravek iz Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 lahko izboljša aerobno stabilnost krme, ki se preprosto, srednje težko ali težko silira, in da pripravka iz Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 in Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 lahko izboljšata aerobno stabilnost krme, ki se preprosto silira, za vse živalske vrste. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s spremljanjem po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analitskih metodah krmnih dodatkov, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Ocena zadevnih pripravkov je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenih pripravkov, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Ocena zadevnih pripravkov je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenih pripravkov, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi.

| (6) | Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi morali takoj začeti veljati spremenjeni pogoji za izdajo dovoljenja, je primerno zagotoviti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev zaradi izdaje dovoljenja. |
| --- | --- |

(6)

Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi morali takoj začeti veljati spremenjeni pogoji za izdajo dovoljenja, je primerno zagotoviti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev zaradi izdaje dovoljenja.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izdaja dovoljenja

Pripravki iz Priloge, ki spadajo v kategorijo dodatkov „tehnološki dodatki“ in funkcionalno skupino „silirni dodatki“, se dovolijo kot dodatki v prehrani živali v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Prehodni ukrepi

Pripravki iz Priloge in krma, ki navedene pripravke vsebuje, proizvedeni in označeni pred 28. majem 2014 v skladu s pravili, ki se uporabljajo pred 28. novembrom 2013, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. novembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2013; 11(4): 3168.

2

EFSA Journal 2013

(3)  EFSA Journal 2013; 11(5): 3205.

3

EFSA Journal 2013

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg sveže snovi |
| Kategorija tehnoloških dodatkov. Funkcionalna skupina: silirni dodatki |
| 1k20743 | — | Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 | | Sestava dodatka

  pripravek iz Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 z najmanjšo vsebnostjo 1 × 1011 CFU/g dodatka |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

CFU/kg sveže snovi

Kategorija tehnoloških dodatkov. Funkcionalna skupina: silirni dodatki

1k20743

—

Lactobacillus plantarum NCIMB 40027

Sestava dodatka

pripravek iz Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 z najmanjšo vsebnostjo 1 × 1011 CFU/g dodatka

| | Lastnosti aktivne snovi

  žive celice Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

žive celice Lactobacillus plantarum NCIMB 40027

| | Analitske metode
   (1)

  Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči (EN 15787).
  Identifikacija: gelska elektroforeza v pulzirajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

Analitske metode
   (1)

Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči (EN 15787).

Identifikacija: gelska elektroforeza v pulzirajočem polju (PFGE).

vse živalske vrste

—

—

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja.

| 2. | Najmanjša vsebnost dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki:






  — | 1 × 108 CFU/kg sveže snovi pri krmi, ki se preprosto ali srednje težko silira (2), |
| --- | --- | --- |

2.

Najmanjša vsebnost dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki:

—

1 × 108 CFU/kg sveže snovi pri krmi, ki se preprosto ali srednje težko silira (2),

| — | 1 × 109 CFU/kg sveže snovi pri krmi, ki se težko silira (3). |
| --- | --- |

—

1 × 109 CFU/kg sveže snovi pri krmi, ki se težko silira (3).

| 3. | Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic. |
| --- | --- |

3.

Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic.

28. november 2023

1k20738

Lactobacillus buchneri DSM 22501

| | Sestava dodatka

  pripravek iz Lactobacillus buchneri DSM 22501 z najmanjšo vsebnostjo 5 × 1010 CFU/g dodatka |
| --- | --- |

Sestava dodatka

pripravek iz Lactobacillus buchneri DSM 22501 z najmanjšo vsebnostjo 5 × 1010 CFU/g dodatka

| | Lastnosti aktivne snovi

  žive celice Lactobacillus buchneri DSM 22501 |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

žive celice Lactobacillus buchneri DSM 22501

| | Analitske metode
   (1)

  Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči (EN 15787).
  Identifikacija: gelska elektroforeza v pulzirajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

Analitske metode
   (1)

Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči (EN 15787).

Identifikacija: gelska elektroforeza v pulzirajočem polju (PFGE).

vse živalske vrste

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja.

| 2. | Najmanjša vsebnost dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 108 CFU/kg sveže snovi. |
| --- | --- |

2.

Najmanjša vsebnost dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 108 CFU/kg sveže snovi.

| 3. | Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic. |
| --- | --- |

3.

Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic.

1k20739

—

Lactobacillus buchneri

NCIMB 40788/CNCM I-4323

| | Sestava dodatka

  pripravek iz Lactobacillus buchneri NCIMB 40788 /CNCM I-4323 z najmanjšo vsebnostjo 3 × 109 CFU/g dodatka |
| --- | --- |

Sestava dodatka

pripravek iz Lactobacillus buchneri NCIMB 40788 /CNCM I-4323 z najmanjšo vsebnostjo 3 × 109 CFU/g dodatka

| | Lastnosti aktivne snovi

  žive celice Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

žive celice Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323

| | Analitske metode
   (1)

  Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči (EN 15787).
  Identifikacija: gelska elektroforeza v pulzirajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

Analitske metode
   (1)

Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči (EN 15787).

Identifikacija: gelska elektroforeza v pulzirajočem polju (PFGE).

vse živalske vrste

—

—

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja.

| 2. | Najmanjša vsebnost dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 108 CFU/kg sveže snovi. |
| --- | --- |

2.

Najmanjša vsebnost dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 108 CFU/kg sveže snovi.

| 3. | Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic. |
| --- | --- |

3.

Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic.

28. november 2023

1k20740

—

Lactobacillus buchneri

LN 40177/ATCC PTA-6138

| | Sestava dodatka

  pripravek iz Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 z najmanjšo vsebnostjo 1 × 1010 CFU/g dodatka |
| --- | --- |

Sestava dodatka

pripravek iz Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 z najmanjšo vsebnostjo 1 × 1010 CFU/g dodatka

| | Lastnosti aktivne snovi

  žive celice Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

žive celice Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138

| | Analitske metode
   (1)

  Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči (EN 15787).
  Identifikacija: gelska elektroforeza v pulzirajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

Analitske metode
   (1)

Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči (EN 15787).

Identifikacija: gelska elektroforeza v pulzirajočem polju (PFGE).

vse živalske vrste

—

—

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja.

| 2. | Najmanjša vsebnost dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 108 CFU/kg sveže snovi. |
| --- | --- |

2.

Najmanjša vsebnost dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 108 CFU/kg sveže snovi.

| 3. | Dodatek se uporablja v krmi, ki se preprosto silira (4). |
| --- | --- |

3.

Dodatek se uporablja v krmi, ki se preprosto silira (4).

| 4. | Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic. |
| --- | --- |

4.

Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic.

28. november 2023

1k20741

—

Lactobacillus buchneri

LN 4637/ATCC PTA-2494

| | Sestava dodatka

  pripravek iz Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 z najmanjšo vsebnostjo 1 × 1010 CFU/g dodatka |
| --- | --- |

Sestava dodatka

pripravek iz Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 z najmanjšo vsebnostjo 1 × 1010 CFU/g dodatka

| | Lastnosti aktivne snovi

  žive celice Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

žive celice Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494

| | Analitske metode
   (1)

  Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči (EN 15787).
  Identifikacija: gelska elektroforeza v pulzirajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

Analitske metode
   (1)

Metoda štetja pri krmnem dodatku: metoda razmaza na plošči (EN 15787).

Identifikacija: gelska elektroforeza v pulzirajočem polju (PFGE).

vse živalske vrste

—

—

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja in rok trajanja.

| 2. | Najmanjša vsebnost dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 108 CFU/kg sveže snovi. |
| --- | --- |

2.

Najmanjša vsebnost dodatka, kadar se ne uporablja v kombinaciji z drugimi mikroorganizmi kot silirnimi dodatki: 1 × 108 CFU/kg sveže snovi.

| 3. | Dodatek se uporablja v krmi, ki se preprosto silira (4). |
| --- | --- |

3.

Dodatek se uporablja v krmi, ki se preprosto silira (4).

| 4. | Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic. |
| --- | --- |

4.

Zaradi varnosti se pri ravnanju priporoča uporaba zaščite za dihala in rokavic.

28. november 2023

---

(1)  Podrobnosti o analitskih metodah so na voljo na naslovu referenčnega laboratorija: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

(2)  Krma, ki se preprosto silira: > 3 % topnih ogljikovih hidratov v sveži snovi. Krma, ki se srednje težko silira: 1,5–3,0 % topnih ogljikovih hidratov v sveži snovi. Uredba (ES) št. 429/2008 (UL L 133, 22.5.2008, str. 1).

(3)  Krma, ki se težko silira: < 1,5 % topnih ogljikovih hidratov v sveži snovi. Uredba (ES) št. 429/2008 (UL L 133, 22.5.2008, str. 1).

(4)  Krma, ki se preprosto silira: > 3 % topnih ogljikovih hidratov v sveži snovi. Uredba (ES) št. 429/2008 (UL L 133, 22.5.2008, str. 1).

---

| 8.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/34

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1114/2013

z dne 7. novembra 2013

o spremembi Uredbe (ES) št. 1857/2006 glede njenega obdobja uporabe

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 108(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči (1),

po objavi osnutka te uredbe (2),

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za državno pomoč,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1857/2006 (3) bo prenehala veljati 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1857/2006 (3) bo prenehala veljati 31. decembra 2013.

| (2) | Komisija je s sporočilom o posodobitvi področja državnih pomoči EU (4) z dne 8. maja 2012 začela obsežni pregled pravil o državni pomoči. V okviru tega pregleda je bila Uredba (ES) št. 994/98 že spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 733/2013. (5) V postopku revizije je še več drugih zakonodajnih instrumentov, pomembnih za ocenjevanje državne pomoči v kmetijstvu, zlasti pravila, ki se bodo v prihodnosti uporabljala za razvoj podeželja, nove smernice za državno pomoč v kmetijskem sektorju ter nova uredba o splošnih skupinskih izjemah, ki bo nadomestila Uredbo Komisije (ES) št. 800/2008 (6). Prilagoditve navedenih instrumentov ne bo mogoče dokončati pred potekom Uredbe (ES) št. 1857/2006 oziroma se 1. januarja 2014 ne bodo v celoti uporabljali. Za zagotovitev skladnega pristopa v okviru vseh instrumentov državne pomoči je torej ustrezno podaljšati obdobje veljavnosti Uredbe (ES) št. 1857/2006 do 30. junija 2014. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je s sporočilom o posodobitvi področja državnih pomoči EU (4) z dne 8. maja 2012 začela obsežni pregled pravil o državni pomoči. V okviru tega pregleda je bila Uredba (ES) št. 994/98 že spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 733/2013. (5) V postopku revizije je še več drugih zakonodajnih instrumentov, pomembnih za ocenjevanje državne pomoči v kmetijstvu, zlasti pravila, ki se bodo v prihodnosti uporabljala za razvoj podeželja, nove smernice za državno pomoč v kmetijskem sektorju ter nova uredba o splošnih skupinskih izjemah, ki bo nadomestila Uredbo Komisije (ES) št. 800/2008 (6). Prilagoditve navedenih instrumentov ne bo mogoče dokončati pred potekom Uredbe (ES) št. 1857/2006 oziroma se 1. januarja 2014 ne bodo v celoti uporabljali. Za zagotovitev skladnega pristopa v okviru vseh instrumentov državne pomoči je torej ustrezno podaljšati obdobje veljavnosti Uredbe (ES) št. 1857/2006 do 30. junija 2014.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1857/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1857/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Pomembno je, da se zagotovi kontinuiteta pri izvajanju politike razvoja podeželja in nemoten prehod iz enega v naslednje programsko obdobje. Obdobje prekrivanja uporabe programov razvoja podeželja in ustreznih pravnih določb za programsko obdobje 2007–2013 ter tistih v sledečem programskem obdobju je neizogibno. V tem smislu lahko države članice po koncu programskega obdobja 2007–2013 do 31. decembra 2015 pod določenimi pogoji še naprej prevzemajo obveznosti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005 (7). Zato je zaradi pravne varnosti primerno pojasniti, da bi se morala v primeru, kadar se Uredba (ES) št. 1857/2006 nanaša na merila iz Uredbe (ES) št. 1698/2005, navedena merila še naprej uporabljati za ocenjevanje državne pomoči na podlagi Uredbe (ES) št. 1857/2006 v času njenega podaljšanega obdobja uporabe, in sicer tudi po začetku veljavnosti nove uredbe, ki bo nadomestila Uredbo (ES) št. 1698/2005. |
| --- | --- |

(4)

Pomembno je, da se zagotovi kontinuiteta pri izvajanju politike razvoja podeželja in nemoten prehod iz enega v naslednje programsko obdobje. Obdobje prekrivanja uporabe programov razvoja podeželja in ustreznih pravnih določb za programsko obdobje 2007–2013 ter tistih v sledečem programskem obdobju je neizogibno. V tem smislu lahko države članice po koncu programskega obdobja 2007–2013 do 31. decembra 2015 pod določenimi pogoji še naprej prevzemajo obveznosti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005 (7). Zato je zaradi pravne varnosti primerno pojasniti, da bi se morala v primeru, kadar se Uredba (ES) št. 1857/2006 nanaša na merila iz Uredbe (ES) št. 1698/2005, navedena merila še naprej uporabljati za ocenjevanje državne pomoči na podlagi Uredbe (ES) št. 1857/2006 v času njenega podaljšanega obdobja uporabe, in sicer tudi po začetku veljavnosti nove uredbe, ki bo nadomestila Uredbo (ES) št. 1698/2005.

| (5) | Zaradi podaljšanja obdobja uporabe Uredbe (ES) št. 1857/2006 nekatere države članice morda želijo podaljšati ukrepe, za katere je bil v skladu s členom 20 navedene uredbe predložen povzetek podatkov. Da bi zmanjšali administrativno obremenitev, je ustrezno določiti, da se za povzetek podatkov v zvezi s podaljšanjem navedenih ukrepov šteje, kot da je sporočen Komisiji, pod pogojem, da zadevni ukrepi niso bistveno spremenjeni. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi podaljšanja obdobja uporabe Uredbe (ES) št. 1857/2006 nekatere države članice morda želijo podaljšati ukrepe, za katere je bil v skladu s členom 20 navedene uredbe predložen povzetek podatkov. Da bi zmanjšali administrativno obremenitev, je ustrezno določiti, da se za povzetek podatkov v zvezi s podaljšanjem navedenih ukrepov šteje, kot da je sporočen Komisiji, pod pogojem, da zadevni ukrepi niso bistveno spremenjeni.

| (6) | Ta uredba bi morala začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, da bi se omogočilo podaljšanje obdobja uporabe Uredbe (ES) št. 1857/2006 pred prenehanjem njene veljavnosti – |
| --- | --- |

(6)

Ta uredba bi morala začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, da bi se omogočilo podaljšanje obdobja uporabe Uredbe (ES) št. 1857/2006 pred prenehanjem njene veljavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 23(1) Uredbe (ES) št. 1857/2006 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Uporablja se od 1. januarja 2007 do 30. junija 2014.“

Člen 2

Kadar država članica na podlagi spremembe Uredbe (ES) št. 1857/2006 želi podaljšati ukrepe, za katere je bil Komisiji v skladu s členom 20 navedene uredbe predložen povzetek podatkov, se za povzetek podatkov v zvezi s podaljšanjem navedenih ukrepov šteje, da je bil sporočen Komisiji, pod pogojem, da zadevni ukrepi niso bistveno spremenjeni.

Člen 3

Kadar se Uredba (ES) št. 1857/2006 nanaša na merila iz Uredbe (ES) št. 1698/2005, se navedena merila še naprej uporabljajo za ocenjevanje državne pomoči na podlagi Uredbe (ES) št. 1857/2006 v času njenega podaljšanega obdobja uporabe, in sicer tudi po začetku veljavnosti nove uredbe, ki bo nadomestila Uredbo (ES) št. 1698/2005.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. novembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 142, 14.5.1998, str. 1.

1

(2)  UL C 227, 6.8.2013, str. 1.

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1857/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 (UL L 358, 16.12.2006, str. 3).

3

(4)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Posodobitev področja državnih pomoči EU“ z dne 8. maja 2012, COM(2012) 209 final.

4

(5)  Uredba Sveta (EU) št. 733/2013 z dne 22. julija 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 994/98 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči (UL L 204, 31.7.2013, str. 11).

5

(6)  Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (UL L 214, 9.8.2008, str. 3).

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 277, 21.10.2005, str. 1).

7

---

| 8.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/36

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1115/2013

z dne 7. novembra 2013

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. novembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 40,0 |
| MA | 42,5 |
| MK | 39,0 |
| ZZ | 40,5 |
| 0707 00 05 | AL | 57,9 |
| EG | 177,3 |
| MK | 61,5 |
| TR | 131,5 |
| ZZ | 107,1 |
| 0709 93 10 | AL | 48,7 |
| MA | 85,3 |
| TR | 155,0 |
| ZZ | 96,3 |
| 0805 20 10 | AU | 136,9 |
| MA | 75,8 |
| ZA | 148,9 |
| ZZ | 120,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PE | 125,0 |
| SZ | 56,1 |
| TR | 72,2 |
| UY | 92,8 |
| ZA | 131,6 |
| ZZ | 95,5 |
| 0805 50 10 | TR | 77,6 |
| ZA | 54,2 |
| ZZ | 65,9 |
| 0806 10 10 | BR | 245,4 |
| PE | 271,8 |
| TR | 165,7 |
| US | 362,2 |
| ZZ | 261,3 |
| 0808 10 80 | BA | 64,2 |
| CL | 210,3 |
| NZ | 143,5 |
| US | 135,0 |
| ZA | 152,2 |
| ZZ | 141,0 |
| 0808 30 90 | CN | 65,8 |
| TR | 114,2 |
| ZZ | 90,0 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

40,0

MA

42,5

MK

39,0

ZZ

40,5

0707 00 05

AL

57,9

EG

177,3

MK

61,5

TR

131,5

ZZ

107,1

0709 93 10

AL

48,7

MA

85,3

TR

155,0

ZZ

96,3

0805 20 10

AU

136,9

MA

75,8

ZA

148,9

ZZ

120,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PE

125,0

SZ

56,1

TR

72,2

UY

92,8

ZA

131,6

ZZ

95,5

0805 50 10

TR

77,6

ZA

54,2

ZZ

65,9

0806 10 10

BR

245,4

PE

271,8

TR

165,7

US

362,2

ZZ

261,3

0808 10 80

BA

64,2

CL

210,3

NZ

143,5

US

135,0

ZA

152,2

ZZ

141,0

0808 30 90

CN

65,8

TR

114,2

ZZ

90,0

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 8.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/38

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 7. novembra 2013

o ustanovitvi evropske napredne translacijske raziskovalne infrastrukture v medicini kot Konzorcija evropske raziskovalne infrastrukture (EATRIS ERIC)

(2013/640/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 723/2009 z dne 25. junija 2009 o pravnem okviru Skupnosti za Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) (1) in zlasti točke (a) člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Češka republika, Kraljevina Danska, Republika Estonija, Italijanska republika, Kraljevina Nizozemska in Republika Finska so od Komisije zahtevale, da ustanovi evropsko napredno translacijsko raziskovalno infrastrukturo v medicini kot Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (EATRIS ERIC). Kraljevina Španija in Francoska republika bosta v EATRIS ERIC sprva sodelovali kot opazovalki. |
| --- | --- |

(1)

Češka republika, Kraljevina Danska, Republika Estonija, Italijanska republika, Kraljevina Nizozemska in Republika Finska so od Komisije zahtevale, da ustanovi evropsko napredno translacijsko raziskovalno infrastrukturo v medicini kot Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (EATRIS ERIC). Kraljevina Španija in Francoska republika bosta v EATRIS ERIC sprva sodelovali kot opazovalki.

| (2) | Češka republika, Kraljevina Danska, Republika Estonija, Kraljevina Španija, Francoska republika, Italijanska republika in Republika Finska so kot državo članico gostiteljico EATRIS ERIC izbrale Kraljevino Nizozemsko. |
| --- | --- |

(2)

Češka republika, Kraljevina Danska, Republika Estonija, Kraljevina Španija, Francoska republika, Italijanska republika in Republika Finska so kot državo članico gostiteljico EATRIS ERIC izbrale Kraljevino Nizozemsko.

| (3) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 20 Uredbe (ES) št. 723/2009 – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 20 Uredbe (ES) št. 723/2009 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Ustanovi se Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture za evropsko napredno translacijsko raziskovalno infrastrukturo v medicini, ki se imenuje EATRIS ERIC.

2.   Statut EATRIS ERIC je določen v Prilogi. Ta statut se posodablja ter je javno dostopen na spletišču in uradnem sedežu EATRIS ERIC.

3.   Bistveni elementi statuta EATRIS ERIC, katerega spremembe mora odobriti Komisija v skladu s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 723/2009, so določeni v členih 1, 2, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 28 in 29.

Člen 2

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 7. novembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 206, 8.8.2009, str. 1.

1

---

PRILOGA

STATUT EATRIS ERIC

ČLANICE SO SE –

ob upoštevanju pomembne vloge za nacionalne centre in njihove translacijske raziskovalne zmogljivosti, kot so organizirane z infrastrukturo EATRIS ERIC,

ob prizadevanju za izboljšanje translacijskih biomedicinskih raziskav z razvojem evropske napredne translacijske raziskovalne infrastrukture, sestavljene iz ključnih predkliničnih in kliničnih objektov ter translacijskega strokovnega znanja in izkušenj, potrebnih za podporo razvoja novih preventivnih, diagnostičnih in terapevtskih strategij na področju biomedicinskih raziskav ter razvoja za zagotavljanje boljšega zdravstvenega varstva ljudi,

ob prizadevanju za zagotavljanje dostopa do evropske napredne translacijske raziskovalne infrastrukture, ki bi znatno vplivala na zdravstveno varstvo ter znatno prispevala k razvoju orodij in tehnologij, ki spodbujajo translacijske raziskave,

ob priznavanju in pojasnjevanju rezultatov pripravljalne faze projekta EATRIS, ki ga je financirala Evropska komisija, in napredka, doseženega med njegovo prehodno fazo,

ob odločitvi, da se od Evropske komisije zahteva, da glede na prehodno fazo projekta EATRIS ustanovi evropsko napredno translacijsko raziskovalno infrastrukturo v medicini kot Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (EATRIS ERIC) –

DOGOVORILE O NASLEDNJIH DOLOČBAH:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Ime, sedež in delovni jezik

1.   Ustanovi se decentralizirana evropska raziskovalna infrastruktura, ki se imenuje „evropska napredna translacijska raziskovalna infrastruktura v medicini“ (v nadaljnjem besedilu: EATRIS).

2.   Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) za evropsko napredno translacijsko raziskovalno infrastrukturo v medicini se imenuje „EATRIS ERIC“.

3.   Uradni sedež EATRIS ERIC je v Amsterdamu na Nizozemskem.

4.   Delovni jezik EATRIS ERIC je angleščina.

Člen 2

Naloge in dejavnosti

1.   EATRIS ERIC spodbuja raziskave v translacijski medicini.

2.   EATRIS ERIC je zavezan k organizaciji in spodbujanju upravljanja in usklajevanja, potrebnega za ustanovitev in delovanje raziskovalne infrastrukture EATRIS.

3.   Raziskovalna infrastruktura EATRIS povezuje vodilne evropske raziskovalne inštitute, ki del svojih raziskovalnih in razvojnih zmogljivosti namenjajo EATRIS ERIC ter si izmenjujejo vsebino, orodja in znanje v zvezi z raziskavami v translacijski medicini, zlasti kar zadeva:

| (a) | biološka zdravila in napredne terapije, kot so genske in celične terapije ter regenerativna medicina; |
| --- | --- |

(a)

biološka zdravila in napredne terapije, kot so genske in celične terapije ter regenerativna medicina;

| (b) | biološke označevalce; |
| --- | --- |

(b)

biološke označevalce;

| (c) | majhne molekule; |
| --- | --- |

(c)

majhne molekule;

| (d) | molekularno slikanje in sledilne snovi; |
| --- | --- |

(d)

molekularno slikanje in sledilne snovi;

| (e) | cepiva. |
| --- | --- |

(e)

cepiva.

POGLAVJE II

ČLANICE

Člen 3

Članstvo in zastopstvo

1.   Članice EATRIS ERIC so vsaj tri države članice, pri čemer lahko postanejo članice in imajo volilno pravico samo države in medvladne organizacije.

2.   Vsaka članica imenuje enega ali dva zastopnika v svetu guvernerjev. Dva zastopnika imata skupaj en glas.

3.   Članice in njihovi zastopniki so navedeni v Dodatku 1. Države, ki so pri Evropski komisiji vložile zahtevek za ustanovitev EATRIS ERIC, se v nadaljnjem besedilu imenujejo ustanovne članice.

Člen 4

Sprejem novih članic

1.   Prosilke za članstvo predložijo predsedniku sveta guvernerjev pisno vlogo, v kateri opišejo svoj finančni prispevek in druge prispevke k nalogam in dejavnostim EATRIS ERIC ter način, kako bodo izpolnjevale svoje obveznosti.

2.   Nove članice pred sprejemom odobri svet guvernerjev.

Člen 5

Izstop iz članstva in prekinitev članstva

1.   V prvih petih letih od ustanovitve EATRIS ERIC ne sme izstopiti nobena članica, razen če je bilo njeno članstvo sprejeto za določeno krajše obdobje.

2.   Članica lahko izstopi v prvih petih letih od ustanovitve EATRIS ERIC, če v ta namen predloži zahtevek 12 mesecev vnaprej. Izstop začne veljati šele ob koncu proračunskega leta in po tem, ko članica, ki izstopa, izpolni svoje obveznosti.

3.   Ne glede na odstavek 1 tega člena lahko članica izstopi v prvih petih letih, če se svet guvernerjev odloči povišati pragova letnega finančnega prispevka, kot sta navedena v točkah (e) in (f) Dodatka 2. Članica, ki želi izstopiti, vloži zahtevek za izstop v šestih mesecih od sprejetja predloga o povišanju letnega finančnega prispevka. Izstop začne veljati ob koncu proračunskega leta in pod pogojem, da je članica, ki izstopa, izpolnila svoje obveznosti.

4.   Svet guvernerjev lahko prekine članstvo v naslednjih primerih:

| (a) | če članica resno krši eno ali več svojih obveznosti iz tega statuta; |
| --- | --- |

(a)

če članica resno krši eno ali več svojih obveznosti iz tega statuta;

| (b) | če članica ne odpravi tovrstne kršitve v šestih mesecih od datuma, ko je o njej obveščena. |
| --- | --- |

(b)

če članica ne odpravi tovrstne kršitve v šestih mesecih od datuma, ko je o njej obveščena.

Preden se lahko sprejme kakršna koli odločitev, svet guvernerjev povabi članico, da predstavi svoje stališče glede predlagane odločitve o prekinitvi.

5.   Članice, ki izstopijo ali katerih članstvo se prekine, nimajo pravice do povračila ali nadomestila prispevkov niti pravice zahtevati sredstva EATRIS ERIC.

Člen 6

Pravice in obveznosti članic

1.   Pravice članic vključujejo:

| (a) | pravico do udeležbe in glasovanja na seji sveta guvernerjev; |
| --- | --- |

(a)

pravico do udeležbe in glasovanja na seji sveta guvernerjev;

| (b) | pravico do sodelovanja pri razvoju strategij, politik in postopkov odločanja v zvezi z EATRIS ERIC; |
| --- | --- |

(b)

pravico do sodelovanja pri razvoju strategij, politik in postopkov odločanja v zvezi z EATRIS ERIC;

| (c) | pravico, da se njihova raziskovalna skupnost udeležuje dogodkov EATRIS ERIC; |
| --- | --- |

(c)

pravico, da se njihova raziskovalna skupnost udeležuje dogodkov EATRIS ERIC;

| (d) | pravico, da ima njihova raziskovalna skupnost dostop do EATRIS ERIC in prejema njegovo podporo. |
| --- | --- |

(d)

pravico, da ima njihova raziskovalna skupnost dostop do EATRIS ERIC in prejema njegovo podporo.

2.   Vsaka članica:

| (a) | plačuje letni finančni prispevek, kot ga določi svet guvernerjev; |
| --- | --- |

(a)

plačuje letni finančni prispevek, kot ga določi svet guvernerjev;

| (b) | svoja predstavnika v celoti pooblasti, da z enim glasom glasujeta o vseh vprašanjih, obravnavanih na seji sveta guvernerjev; |
| --- | --- |

(b)

svoja predstavnika v celoti pooblasti, da z enim glasom glasujeta o vseh vprašanjih, obravnavanih na seji sveta guvernerjev;

| (c) | ustanovi nacionalni center ali konzorcij infrastrukture zaradi izpolnjevanja obveznosti iz tega statuta; |
| --- | --- |

(c)

ustanovi nacionalni center ali konzorcij infrastrukture zaradi izpolnjevanja obveznosti iz tega statuta;

| (d) | imenuje nacionalnega direktorja, ki jo zastopa na seji sveta nacionalnih direktorjev; |
| --- | --- |

(d)

imenuje nacionalnega direktorja, ki jo zastopa na seji sveta nacionalnih direktorjev;

| (e) | zagotavlja potrebno tehnično infrastrukturo za omogočanje dostopa; |
| --- | --- |

(e)

zagotavlja potrebno tehnično infrastrukturo za omogočanje dostopa;

| (f) | spodbuja uporabo storitev EATRIS ERIC med raziskovalci v svoji državi ter zbira povratne informacije in zahteve uporabnikov; |
| --- | --- |

(f)

spodbuja uporabo storitev EATRIS ERIC med raziskovalci v svoji državi ter zbira povratne informacije in zahteve uporabnikov;

| (g) | podpira centre v svoji državi, ki se želijo pridružiti nacionalni infrastrukturi države članice, ki sodeluje v infrastrukturi EATRIS ERIC. |
| --- | --- |

(g)

podpira centre v svoji državi, ki se želijo pridružiti nacionalni infrastrukturi države članice, ki sodeluje v infrastrukturi EATRIS ERIC.

3.   Prispevke, ki niso letni finančni prispevki, lahko članice zagotovijo same ali skupaj z drugimi članicami, opazovalkami ali tretjimi osebami. Tovrstne prispevke, bodisi v denarju ali v naravi, odobri svet guvernerjev.

4.   EATRIS ERIC z nacionalnimi centri sklene sporazum o določitvi pogojev, pod katerimi se nacionalni centri lahko pridružijo infrastrukturi EATRIS ERIC ter se zavežejo k nalogam in dejavnostim iz člena 2. Nacionalni direktor si čim bolj prizadeva za usklajevanje vzajemnega delovanja med nacionalnimi centri in EATRIS ERIC.

POGLAVJE III

OPAZOVALKE

Člen 7

Status opazovalke

1.   Države in medvladne organizacije, ki želijo prispevati k EATRIS ERIC, vendar se še ne morejo pridružiti kot članice, lahko vložijo prošnjo za status opazovalke.

2.   Opazovalke se sprejmejo za največ tri leta, razen če svet guvernerjev določi drugače.

3.   Prošnje za status opazovalke se vložijo pri predsedniku sveta guvernerjev in vsebujejo opis načina, kako prosilka namerava prispevati k nalogam in dejavnostim EATRIS ERIC.

4.   Opazovalke pred sprejemom odobri svet guvernerjev.

Člen 8

Odstop s položaja opazovalke in prekinitev statusa opazovalke

1.   Opazovalke lahko odstopijo s svojega položaja ob koncu proračunskega leta, če v ta namen predložijo zahtevek šest mesecev vnaprej.

2.   Preden lahko odstop začne veljati, mora opazovalka izpolniti svoje finančne in druge obveznosti.

3.   Svet guvernerjev lahko prekine status opazovalke v naslednjih primerih:

| (a) | če opazovalka resno krši eno ali več svojih obveznosti iz tega statuta; |
| --- | --- |

(a)

če opazovalka resno krši eno ali več svojih obveznosti iz tega statuta;

| (b) | če opazovalka ne odpravi tovrstne kršitve v šestih mesecih od datuma, ko je o njej obveščena. |
| --- | --- |

(b)

če opazovalka ne odpravi tovrstne kršitve v šestih mesecih od datuma, ko je o njej obveščena.

Preden se lahko sprejme kakršna koli odločitev, svet guvernerjev povabi opazovalko, da predstavi svoje stališče glede predlagane odločitve o prekinitvi.

4.   Opazovalke, ki odstopijo ali katerih status opazovalke se prekine, nimajo pravice do povračila ali nadomestila prispevkov niti pravice zahtevati sredstva EATRIS ERIC.

Člen 9

Pravice in obveznosti opazovalke

1.   Pravice opazovalk vključujejo:

| (a) | pravico do udeležbe na seji sveta guvernerjev, vendar brez pravice do glasovanja; |
| --- | --- |

(a)

pravico do udeležbe na seji sveta guvernerjev, vendar brez pravice do glasovanja;

| (b) | pravico, da se njihova raziskovalna skupnost udeležuje dogodkov EATRIS ERIC; |
| --- | --- |

(b)

pravico, da se njihova raziskovalna skupnost udeležuje dogodkov EATRIS ERIC;

| (c) | pravico, da ima njihova raziskovalna skupnost dostop do infrastrukture EATRIS ERIC in prejema podporo EATRIS ERIC. |
| --- | --- |

(c)

pravico, da ima njihova raziskovalna skupnost dostop do infrastrukture EATRIS ERIC in prejema podporo EATRIS ERIC.

2.   Vsaka opazovalka:

| (a) | imenuje enega ali dva zastopnika v svet guvernerjev; |
| --- | --- |

(a)

imenuje enega ali dva zastopnika v svet guvernerjev;

| (b) | plačuje letni finančni prispevek, kot ga določi svet guvernerjev; |
| --- | --- |

(b)

plačuje letni finančni prispevek, kot ga določi svet guvernerjev;

| (c) | določi svoj prispevek k nalogam in dejavnostim EATRIS ERIC iz člena 2. |
| --- | --- |

(c)

določi svoj prispevek k nalogam in dejavnostim EATRIS ERIC iz člena 2.

3.   Prispevke, ki niso letni finančni prispevki EATRIS ERIC, lahko opazovalke zagotovijo same ali skupaj z drugimi članicami, opazovalkami ali tretjimi osebami. Tovrstne prispevke, bodisi v denarju bodisi v naravi, odobri svet guvernerjev.

4.   Opazovalka svoja zastopnika pooblasti, da izpolnjujeta obveznosti iz točk (b) in (c) člena 9(2).

5.   EATRIS ERIC z opazovalko sklene sporazum o določitvi pogojev glede izpolnjevanja obveznosti ali zagotavljanja prispevka.

POGLAVJE IV

UPRAVLJANJE EATRIS ERIC

Člen 10

Upravljanje in vodenje

Strukturo upravljanja EATRIS ERIC sestavljata naslednja organa:

| (a) | svet guvernerjev; |
| --- | --- |

(a)

svet guvernerjev;

| (b) | izvršilni odbor. |
| --- | --- |

(b)

izvršilni odbor.

Člen 11

Svet guvernerjev

1.   Svet guvernerjev je najvišji in končni organ upravljanja EATRIS ERIC ter je v celoti pooblaščen za sprejemanje odločitev. Svet guvernerjev se sestane vsaj enkrat na leto ter je odgovoren za splošno vodenje in nadzor EATRIS ERIC v skladu z določbami tega statuta.

2.   Države članice imajo skupaj večino glasov.

3.   Svet guvernerjev med svojimi člani izvoli predsednika in namestnika za mandat dveh let. Predsednik in namestnik sta lahko ponovno izvoljena. Če ni določeno drugače, predsednik predseduje vsem sejam sveta guvernerjev, pri tem pa mu pomaga namestnik.

4.   Svet guvernerjev si čim bolj prizadeva za soglasje pri vseh odločitvah. Če soglasja ni mogoče doseči, za sprejetje odločitve zadostuje navadna večina glasov, razen pri odločitvah iz odstavkov 5, 6 in 7.

5.   Svet guvernerjev z vsaj dvotretjinsko večino glasov članic sprejema odločitve o:

| (a) | prilagoditvi ali spremembi strategij za razvoj EATRIS ERIC; |
| --- | --- |

(a)

prilagoditvi ali spremembi strategij za razvoj EATRIS ERIC;

| (b) | imenovanju, začasni odstavitvi ali razrešitvi finančnega direktorja in znanstvenega direktorja po posvetovanju s svetom nacionalnih direktorjev; |
| --- | --- |

(b)

imenovanju, začasni odstavitvi ali razrešitvi finančnega direktorja in znanstvenega direktorja po posvetovanju s svetom nacionalnih direktorjev;

| (c) | ustanovitvi pomožnih organov poleg stalnih; |
| --- | --- |

(c)

ustanovitvi pomožnih organov poleg stalnih;

| (d) | prilagoditvi ali spremembi stalnih navodil, v katerih je opisan mandat ter so določene dejavnosti izvršilnega odbora in pomožnih organov; |
| --- | --- |

(d)

prilagoditvi ali spremembi stalnih navodil, v katerih je opisan mandat ter so določene dejavnosti izvršilnega odbora in pomožnih organov;

| (e) | prilagoditvi in spremembi letnega delovnega programa in letnega proračuna. |
| --- | --- |

(e)

prilagoditvi in spremembi letnega delovnega programa in letnega proračuna.

6.   Za odločitve sveta guvernerjev o prekinitvi članstva ali statusa opazovalke je potrebna vsaj tričetrtinska večina glasov članic.

7.   Članica, na katero se nanaša odločitev o prekinitvi članstva, ne glasuje o navedeni odločitvi.

8.   Svet guvernerjev s soglasjem članic, brez upoštevanja tistih, ki so se morebiti vzdržale glasu, sprejema odločitve o:

| (a) | spremembi statuta, razen Dodatka 1; |
| --- | --- |

(a)

spremembi statuta, razen Dodatka 1;

| (b) | likvidaciji EATRIS ERIC. |
| --- | --- |

(b)

likvidaciji EATRIS ERIC.

Če ni dogovorjeno drugače, se članice obvesti o točnem besedilu sprememb statuta in Dodatka 2 vsaj tri mesece pred glasovanjem o navedenih spremembah.

9.   Svet guvernerjev se sestane in sprejme veljavno odločitev samo ob dvotretjinski sklepčnosti vseh navzočih ali zastopanih članic EATRIS ERIC.

10.   Svet guvernerjev sprejme poslovnik za izvajanje določb statuta.

Člen 12

Izvršilni odbor

1.   Izvršilni odbor je odgovoren za izvajanje EATRIS ERIC in zagotavljanje podpore svetu guvernerjev. Izvršilni odbor odgovarja izključno svetu guvernerjev.

2.   Izvršilni odbor opravlja svoje dolžnosti, kot jih določi svet guvernerjev, ter v poslovniku, ki se predloži svetu guvernerjev v odobritev, določi svoje lastne notranje postopke organizacije, seje in način sodelovanja med finančnim in znanstvenim direktorjem.

3.   Izvršilni odbor sestavljata finančni direktor in znanstveni direktor.

4.   Finančni direktor je pravni zastopnik EATRIS ERIC, pri čemer zastopa EATRIS ERIC v morebitnih sporih in je odgovoren za (vsakdanje) operativno vodenje EATRIS ERIC.

5.   Znanstveni direktor EATRIS ERIC je odgovoren za strateški znanstveni razvoj in vse operativne znanstvene zadeve EATRIS ERIC.

6.   Mandat direktorjev izvršilnega odbora lahko traja do pet let, o čemer se odloči svet guvernerjev. Po začetnem mandatu se svet guvernerjev odloči o morebitnem podaljšanju. Postopki izbora in imenovanja direktorjev so določeni v poslovniku, ki ga sprejme svet guvernerjev.

Člen 13

Usklajevalni in podporni urad EATRIS ERIC

1.   Usklajevalni in podporni urad EATRIS ERIC je osrednji urad za vodenje in vsakdanje delovanje EATRIS ERIC ter pomaga svetu guvernerjev. Vodi ga finančni direktor, ki ob posvetovanju z znanstvenim direktorjem tudi zaposluje osebje urada.

2.   Usklajevalni in podporni urad EATRIS ERIC je nastanjen v prostorih uradnega sedeža EATRIS ERIC.

POGLAVJE V

POMOŽNI ORGANI

Člen 14

Pomožni organi

1.   EATRIS ERIC ima naslednja pomožna organa:

| (a) | svet nacionalnih direktorjev; |
| --- | --- |

(a)

svet nacionalnih direktorjev;

| (b) | znanstveno-svetovalni odbor. |
| --- | --- |

(b)

znanstveno-svetovalni odbor.

2.   Svet guvernerjev lahko ustanovi druge pomožne organe, če se to zdi potrebno za delovanje EATRIS ERIC.

Člen 15

Svet nacionalnih direktorjev

1.   Svet nacionalnih direktorjev nadzoruje usklajevanje izvajanja strategij, ki jih odobri svet guvernerjev. Svet nacionalnih direktorjev je odgovoren za vse nacionalne znanstvene dejavnosti v zvezi z EATRIS ERIC ter zagotavlja povezanost in usklajenost v EATRIS ERIC in sodelovanje med članicami.

2.   Svet nacionalnih direktorjev sestavljajo nacionalni direktorji, ki jih imenujejo članice.

3.   Svet nacionalnih direktorjev med svojimi člani izvoli predsednika in namestnika za mandat dveh let z možnostjo ponovne izvolitve v skladu s postopki iz poslovnika.

4.   Svet nacionalnih direktorjev predlaga poslovnik za svoje notranje operativne postopke in ga sprejme po odobritvi sveta guvernerjev.

5.   Svet nacionalnih direktorjev opravlja dejavnosti, kot jih svet guvernerjev določi v stalnih navodilih.

6.   Svet nacionalnih direktorjev izbere člane znanstvenega-svetovalnega odbora, ki jih odobri svet guvernerjev.

Člen 16

Znanstveno-svetovalni odbor

1.   Znanstveno-svetovalni odbor sestavljajo neodvisni in mednarodno priznani znanstveniki, ki sodelujejo v biomedicinskih translacijskih raziskavah ter delujejo v lastnem imenu in na podlagi svojih strateških izkušenj.

2.   Znanstveno-svetovalni odbor na zahtevo svetuje svetu guvernerjev, izvršilni odbor in svet nacionalnih direktorjev pa se lahko z njim posvetujeta glede vseh znanstveno in tehnološko pomembnih zadev, vključno z vprašanji v zvezi z raziskovalnim načrtom EATRIS ERIC, znanstvenimi strategijami, etičnimi vprašanji in letnim delovnim programom.

POGLAVJE VI

FINANCE IN POROČANJE

Člen 17

Proračunska načela in računovodski izkazi

1.   Proračunsko leto EATRIS ERIC se začne vsako leto 1. januarja in konča 31. decembra.

2.   Finančna sredstva EATRIS ERIC se lahko porabljajo izključno za namene iz tega statuta.

3.   Vse postavke prihodkov in odhodkov EATRIS ERIC se vključijo v ocene, ki jih je treba pripraviti za vsako proračunsko leto, in so evidentirane v letnem proračunu.

4.   Računovodskim izkazom EATRIS ERIC je priloženo revidirano poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju med proračunskim letom. EATRIS ERIC pripravi poročilo o letnih dejavnostih, v katerem so zlasti opisane znanstvene, operativne in finančne dejavnosti. Poročilo odobri svet guvernerjev ter se predloži Evropski komisiji in zadevnim javnim organom v šestih mesecih po zaključku ustreznega proračunskega leta. To poročilo je v celoti ali delno dostopno javnosti.

5.   EATRIS ERIC izpolnjuje zahteve veljavne zakonodaje in predpisov na področju priprave, evidentiranja, revizije in objave računovodskih izkazov.

6.   EATRIS ERIC zagotovi, da se odobrena proračunska sredstva porabljajo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja.

Člen 18

Odgovornost

1.   EATRIS ERIC je odgovoren za svoje dolgove.

2.   Finančna odgovornost članic za dolgove EATRIS ERIC je omejena na letni finančni prispevek vsake posamezne članice.

3.   EATRIS ERIC zagotovi ustrezna zavarovanja za tveganja, ki so značilna za izgradnjo in delovanje EATRIS ERIC.

POGLAVJE VII

POLITIKE

Člen 19

Sporazumi s tretjimi osebami

Če EATRIS ERIC meni, da je to koristno, lahko sklepa sporazume s tretjimi osebami.

Člen 20

Politika na področju pravic intelektualne lastnine

1.   Pojem intelektualna lastnina pomeni intelektualno lastnino, kot je opredeljena v členu 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, podpisane 14. julija 1967.

2.   Svet nacionalnih direktorjev zagotovi skupna načela in politike za intelektualno lastnino, kot je določeno v poslovniku. Navedena načela in politike odobri svet guvernerjev.

3.   Svet nacionalnih direktorjev lahko predlaga sporazume z nacionalnimi centri in konzorciji infrastrukture znotraj raziskovalne infrastrukture EATRIS za zagotovitev, da imajo ti subjekti in tretje osebe dostop do znanstvenega znanja raziskovalne infrastrukture EATRIS.

Člen 21

Politika dostopa

1.   EATRIS ERIC zagotavlja praviloma odprt dostop do storitev in infrastruktur, ki podpirajo in spodbujajo odličnost v translacijskih raziskavah ter kulturo „najboljših praks“ prek dejavnosti usposabljanja.

2.   EATRIS ERIC pripravi navodila za uporabnike infrastrukture EATRIS, da se čim bolj zagotovi, da raziskave, ki so bile opravljene s sredstvi infrastrukture EATRIS, priznavajo in spoštujejo skladnost z vsemi lastninskimi pravicami, pravicami do zasebnosti, etičnimi pravicami in pravicami lastnika do varstva njegovih podatkov ter obveznostmi tajnosti in zaupnosti, kot so opredeljene v poslovniku, ter da uporabniki upoštevajo pogoje dostopa in varnostne ureditve glede notranjega shranjevanja in obravnavanja (bio)materialov ter obravnavanja informacij raziskovalnih ustanov, ki sodelujejo v infrastrukturi EATRIS.

3.   Merila in postopki glede zagotavljanja ali omejitve dostopa do podatkov in orodij infrastrukture EATRIS ERIC so opredeljeni v poslovniku, določi pa jih svet guvernerjev po posvetovanju s svetom nacionalnih direktorjev in znanstveno-svetovalnim odborom.

Člen 22

Politika znanstvenega ocenjevanja

1.   EATRIS ERIC zagotavlja dostop do svoje translacijske infrastrukture za projekte, za katere je najbolj verjetno, da bodo znatno vplivali na zdravstveno varstvo ali znatno prispevali k razvoju orodij in tehnologij, ki spodbujajo translacijske raziskave.

2.   Postopek znanstvenega ocenjevanja projektov, pri katerih se zahteva dostop do infrastrukture EATRIS ERIC, upošteva znanstveno vrednost, neizpolnjene potrebe po zdravljenju, upravičenost in translacijski potencial ter temelji na preglednosti, pravičnosti in nepristranskosti. Navedeni postopek odobri svet guvernerjev in je določen v poslovniku.

3.   Znanstveno ocenjevanje projektov v okviru infrastrukture EATRIS ERIC upošteva znanstveno vrednost, neizpolnjene potrebe po zdravljenju, upravičenost in translacijski potencial na podlagi preglednosti, pravičnosti in nepristranskosti ter je podrobneje opisano s strani sveta guvernerjev in določeno v poslovniku.

Člen 23

Politika razširjanja

1.   EATRIS ERIS sprejme vse ustrezne ukrepe za promocijo infrastrukture in njene uporabe pri raziskavah in izobraževanju.

2.   EATRIS ERIC spodbuja razširjanje in izmenjavo rezultatov, pridobljenih z nacionalnimi in mednarodnimi raziskovalnimi dejavnostmi.

3.   Brez poseganja v kakršne koli lastninske pravice EATRIS ERIC od svojih uporabnikov zahteva, da zagotovijo, da so njihovi raziskovalni rezultati javno dostopni, in da objavljajo rezultate v okviru EATRIS ERIC.

4.   Politika razširjanja določa različne ciljne skupine, pri čemer EATRIS ERIC za doseganje ciljnih skupin uporablja več sredstev, kot so spletni portali, glasila, delavnice, udeležba na konferencah ter članki v revijah in dnevnem tisku.

Člen 24

Politika zaposlovanja

EATRIS ERIC si prizadeva za nediskriminatoren izbor najboljšega kandidata ne glede na ozadje, državljanstvo, vero ali spol ter ob upoštevanju prispevkov članic.

Člen 25

Politika javnih naročil

1.   EATRIS ERIC obravnava kandidate in ponudnike za javna naročila enako in nediskriminatorno ne glede na to, ali imajo sedež v Evropski uniji ali ne. Politika javnih naročil EATRIS ERIC upošteva načela preglednosti, nediskriminacije in konkurence. Svet guvernerjev sprejme poslovnik, v katerem so določena podrobna pravila o postopkih in merilih javnega naročanja.

2.   Izvršilni odbor je odgovoren za vsa javna naročila EATRIS ERIC. Vsi razpisi se objavijo na spletišču EATRIS ERIC ter na ozemljih članic in opazovalk. Za javna naročila, katerih zneski so višji od 200 000 EUR, EATRIS ERIC upošteva načela iz Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (1). Odločitev o dodelitvi javnega naročila se objavi in vsebuje celovito utemeljitev.

Člen 26

Davčna oprostitev

1.   Davčne oprostitve na podlagi člena 143(1)(g) in člena 151(1)(b) Direktive Sveta 2006/112/ES (2) ter v skladu s členoma 50 in 51 Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 282/2011 (3) so omejene na davke na dodano vrednost za blago in storitve, ki so namenjeni za uradno uporabo v EATRIS ERIC, presegajo vrednost 250 EUR ter jih v celoti plača in naroči EATRIS ERIC. Javna naročila posameznih članic do teh oprostitev niso upravičena. Brez poseganja v odstavka 2 in 3 se dodatne omejitve ne uporabljajo.

2.   Davčne omejitve se uporabljajo za negospodarske dejavnosti, ne pa za gospodarske.

3.   Davčne oprostitve se uporabljajo za blago in storitve, ki so namenjeni za znanstvene, tehnične in upravne dejavnosti, ki jih EATRIS ERIC opravlja v skladu s svojimi temeljnimi nalogami. To vključuje tudi stroške za konference, delavnice in seje, ki so neposredno povezane z uradnimi dejavnostmi EATRIS ERIC. Vendar se davčne oprostitve ne uporabljajo za potne stroške in stroške nastanitve.

Člen 27

Podatkovna politika

Izvršilni odbor predloži svetu guvernerjev v odobritev poslovnik za podatkovno politiko v zvezi z uporabniki infrastrukture EATRIS ERIC, nacionalnimi centri in tretjimi osebami, kot so univerze, raziskovalni inštituti in industrija, ob ustreznem upoštevanju obstoječih dovoljenj.

POGLAVJE VIII

TRAJANJE, LIKVIDACIJA, SPORI IN DOLOČBE O USTANOVITVI

Člen 28

Trajanje

EATRIS ERIC se ustanovi za nedoločen čas.

Člen 29

Likvidacija

1.   O likvidaciji EATRIS ERIC se odloči svet guvernerjev.

2.   Evropsko komisijo se v desetih koledarskih dneh obvesti o odločitvi o likvidaciji EATRIS ERIC.

3.   Sredstva, ki ostanejo po plačilu dolgov EATRIS ERIC, se porazdelijo med članice v sorazmerju s seštevkom njihovih letnih prispevkov za EATRIS ERIC.

4.   Evropsko komisijo se v desetih koledarskih dneh obvesti o zaključku postopka likvidacije.

Člen 30

Jezik in dostopnost statuta

1.   Statut se posodablja ter je javno dostopen na spletišču in uradnem sedežu EATRIS ERIC.

2.   Ta statut se šteje za verodostojnega v vseh uradnih jezikovnih različicah članic, ki so navedene v Dodatku 1. Prav tako se šteje za verodostojnega v uradnih jezikovnih različicah držav članic, ki niso navedene v Dodatku 1. Nobena jezikovna različica nima prednosti.

3.   Če v primeru sprememb tega statuta, za katere ni potreben sklep Komisije, jezikovne različice niso zagotovljene v Uradnem listu, jih zagotovi usklajevalni in podporni urad EATRIS ERIC.

Člen 31

Določbe o ustanovitvi

1.   Država gostiteljica skliče ustanovitveno sejo sveta guvernerjev čim prej, vendar najpozneje v petinštiridesetih koledarskih dneh po začetku veljavnosti sklepa Evropske komisije o ustanovitvi EATRIS ERIC. Brez poseganja v odstavek 2 svet guvernerjev ne sprejme nobenih odločitev, dokler se EATRIS ERIC ne pridruži vsaj pet članic.

2.   Država gostiteljica obvesti ustanovne članice o vsakem posebnem nujnem pravnem ukrepu, ki ga je treba sprejeti v imenu EATRIS ERIC pred ustanovitveno sejo. Če ustanovitvena članica temu ne ugovarja v petih delovnih dneh po obvestilu, pravni ukrep izvede oseba, ki jo ustrezno pooblasti država gostiteljica.

3.   Z ustanovitvijo EATRIS ERIC se njegovi organi ravnajo v skladu s stalnimi navodili in poslovnikom, kot jih svet guvernerjev EATRIS ERIC odobri med prehodno fazo projekta EATRIS.

---

(1)  UL L 134, 30.4.2004, str. 114.

(2)  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

(3)  UL L 77, 23.3.2011, str. 1.

Dodatek 1.

Seznam članic, opazovalk in subjektov, ki jih zastopajo

| Članice | Subjekt, ki jo zastopa |
| --- | --- |
| Kraljevina Danska | Danska agencija za znanost, tehnologijo in inovacije (DASTI) |
| Italijanska republika | Istituto Superiore di Sanità (ISS) |
| Kraljevina Nizozemska | ZonMW |
| Češka republika | Ministrstvo za izobraževanje, mladino in šport (MEYS) |
| Republika Estonija | Ministrstvo za izobraževanje in raziskave Republike Estonije (MER EE) |
| Republika Finska | Ministrstvo za izobraževanje in kulturo (OKM) |

Članice

Subjekt, ki jo zastopa

Kraljevina Danska

Danska agencija za znanost, tehnologijo in inovacije (DASTI)

Italijanska republika

Istituto Superiore di Sanità (ISS)

Kraljevina Nizozemska

ZonMW

Češka republika

Ministrstvo za izobraževanje, mladino in šport (MEYS)

Republika Estonija

Ministrstvo za izobraževanje in raziskave Republike Estonije (MER EE)

Republika Finska

Ministrstvo za izobraževanje in kulturo (OKM)

| Opazovalke | Subjekt, ki jo zastopa |
| --- | --- |
| Francoska republika | Commissariat à l’Energie Atomique et aux Energies Alternatives (CEA) |
| Kraljevina Španija | Instituto de Salud „Carlos III“ (ISCIII) |

Opazovalke

Subjekt, ki jo zastopa

Francoska republika

Commissariat à l’Energie Atomique et aux Energies Alternatives (CEA)

Kraljevina Španija

Instituto de Salud „Carlos III“ (ISCIII)

Dodatek 2.

Letni finančni prispevek

Finančne obveznosti za prvih pet let

V prvih petih letih po ustanovitvi EATRIS ERIS veljajo v zvezi s finančnimi obveznostmi naslednja načela:

| (a) | začetna obveznost za ustanovne članice je pet let (opazovalke nimajo začetne obveznosti); |
| --- | --- |

(a)

začetna obveznost za ustanovne članice je pet let (opazovalke nimajo začetne obveznosti);

| (b) | ustanovne članice se lahko obvežejo za manj kot pet let, vendar pod pogojem, da se njihov letni prispevek poviša za 25 %; presežek se povrne, če članica izpolni petletni mandat; |
| --- | --- |

(b)

ustanovne članice se lahko obvežejo za manj kot pet let, vendar pod pogojem, da se njihov letni prispevek poviša za 25 %; presežek se povrne, če članica izpolni petletni mandat;

| (c) | začetni finančni prispevek za EATRIS ERIC v prvem letu temelji na dogovorjenem petletnem proračunu, ki izključuje negotove vire prihodka (npr. prihodka od uporabnine) in predvideva, da je ustanovnih članic vsaj pet; |
| --- | --- |

(c)

začetni finančni prispevek za EATRIS ERIC v prvem letu temelji na dogovorjenem petletnem proračunu, ki izključuje negotove vire prihodka (npr. prihodka od uporabnine) in predvideva, da je ustanovnih članic vsaj pet;

| (d) | Nizozemska bo kot gostiteljica v letih 2013, 2014 in 2015 plačala dodaten prispevek v višini 500 000 EUR. Po letu 2015 bo navedeni prispevek znašal 50 000 EUR; |
| --- | --- |

(d)

Nizozemska bo kot gostiteljica v letih 2013, 2014 in 2015 plačala dodaten prispevek v višini 500 000 EUR. Po letu 2015 bo navedeni prispevek znašal 50 000 EUR;

| (e) | ustanovna članica, ki se obveže za pet let, ne plača več kot 140 000 EUR na leto (najvišji prag); |
| --- | --- |

(e)

ustanovna članica, ki se obveže za pet let, ne plača več kot 140 000 EUR na leto (najvišji prag);

| (f) | najnižji prispevek za članstvo ne bo nižji od 50 000 EUR na leto ne glede na število članic in ne glede na prihodek, ki ga ustvari EATRIS ERIC (najnižji prag); |
| --- | --- |

(f)

najnižji prispevek za članstvo ne bo nižji od 50 000 EUR na leto ne glede na število članic in ne glede na prihodek, ki ga ustvari EATRIS ERIC (najnižji prag);

| (g) | finančni prispevek za EATRIS ERIC v drugem letu temelji na dogovorjenem petletnem proračunu, od katerega se odšteje neto prihodek EATRIS ERIC v prvem letu. Finančni prispevek za EATRIS ERIC v tretjem letu temelji na dogovorjenem petletnem proračunu, od katerega se odšteje neto prihodek EATRIS ERIC v drugem letu, itn.; |
| --- | --- |

(g)

finančni prispevek za EATRIS ERIC v drugem letu temelji na dogovorjenem petletnem proračunu, od katerega se odšteje neto prihodek EATRIS ERIC v prvem letu. Finančni prispevek za EATRIS ERIC v tretjem letu temelji na dogovorjenem petletnem proračunu, od katerega se odšteje neto prihodek EATRIS ERIC v drugem letu, itn.;

| (h) | začetni finančni prispevek nove članice je enak finančnemu prispevku, ki bi ga plačala kot ustanovna članica EATRIS ERIC v prvem letu, povišanemu za 25 %. Po prvem letu od pristopa plača finančni prispevek, ki je določen za EATRIS ERIC v drugem letu, povišan za 25 %, itn. Presežek se povrne, če nova članica izpolni petletni mandat; |
| --- | --- |

(h)

začetni finančni prispevek nove članice je enak finančnemu prispevku, ki bi ga plačala kot ustanovna članica EATRIS ERIC v prvem letu, povišanemu za 25 %. Po prvem letu od pristopa plača finančni prispevek, ki je določen za EATRIS ERIC v drugem letu, povišan za 25 %, itn. Presežek se povrne, če nova članica izpolni petletni mandat;

| (i) | ustanovne opazovalke, katerih inštituti ne sodelujejo v vseh dejavnostih EATRIS in ne opravljajo storitev, plačajo 25 % letnega finančnega prispevka, ki bi ga plačale kot ustanovne članice; |
| --- | --- |

(i)

ustanovne opazovalke, katerih inštituti ne sodelujejo v vseh dejavnostih EATRIS in ne opravljajo storitev, plačajo 25 % letnega finančnega prispevka, ki bi ga plačale kot ustanovne članice;

| (j) | začetni finančni prispevek ustanovne opazovalke, ki plačuje 25 % letnega finančnega prispevka in postane članica, je enak finančnemu prispevku, ki bi ga plačala kot ustanovna članica EATRIS ERIC v prvem letu. Po prvem letu od pristopa plača finančni prispevek, ki je določen za EATRIS ERIC v drugem letu, itn. Finančni prispevek se povrne, če opazovalka izpolni petletni mandat; |
| --- | --- |

(j)

začetni finančni prispevek ustanovne opazovalke, ki plačuje 25 % letnega finančnega prispevka in postane članica, je enak finančnemu prispevku, ki bi ga plačala kot ustanovna članica EATRIS ERIC v prvem letu. Po prvem letu od pristopa plača finančni prispevek, ki je določen za EATRIS ERIC v drugem letu, itn. Finančni prispevek se povrne, če opazovalka izpolni petletni mandat;

| (k) | začetni finančni prispevek nove opazovalke je enak 25 % finančnega prispevka, ki bi ga plačala kot ustanovna članica EATRIS ERIC v prvem letu. Po prvem letu od pristopa plača 25 % finančnega prispevka, ki bi ga plačala za EATRIS ERIC v drugem letu, itn.; |
| --- | --- |

(k)

začetni finančni prispevek nove opazovalke je enak 25 % finančnega prispevka, ki bi ga plačala kot ustanovna članica EATRIS ERIC v prvem letu. Po prvem letu od pristopa plača 25 % finančnega prispevka, ki bi ga plačala za EATRIS ERIC v drugem letu, itn.;

| (l) | če nova opazovalka postane članica, plača finančni prispevek, ki bi ga plačala kot ustanovna članica EATRIS ERIC v prvem letu; po prvem letu od pristopa plača finančni prispevek, ki je določen za EATRIS ERIC v drugem letu, itn.; finančni prispevek se povrne, če opazovalka, ki postane nova članica, dopolni petletni mandat; |
| --- | --- |

(l)

če nova opazovalka postane članica, plača finančni prispevek, ki bi ga plačala kot ustanovna članica EATRIS ERIC v prvem letu; po prvem letu od pristopa plača finančni prispevek, ki je določen za EATRIS ERIC v drugem letu, itn.; finančni prispevek se povrne, če opazovalka, ki postane nova članica, dopolni petletni mandat;

| (m) | če se pridružijo nove članice ali opazovalke ali če opazovalka postane članica, se finančni prispevek za zadevno leto ponovno izračuna za vse članice in opazovalke; |
| --- | --- |

(m)

če se pridružijo nove članice ali opazovalke ali če opazovalka postane članica, se finančni prispevek za zadevno leto ponovno izračuna za vse članice in opazovalke;

| (n) | v vseh primerih iz točk (a) do (m) je dodatnih 25 % finančnega prispevka rezerviranih. |
| --- | --- |

(n)

v vseh primerih iz točk (a) do (m) je dodatnih 25 % finančnega prispevka rezerviranih.

---