# Eiropas Savienības L 240/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.240.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 240 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 7. septembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.240.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 240

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 7. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 861/2013 (2013. gada 2. septembris), ar kuru nosaka galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 862/2013 (2013. gada 5. septembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Casatella Trevigiana (ACVN)) | 15 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 863/2013 (2013. gada 5. septembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 17 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 864/2013 (2013. gada 6. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 19 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums 2013/446/KĀDP (2013. gada 6. septembris), ar ko groza Lēmumu 2010/452/KĀDP par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia | 21 |
| | | 2013/447/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2013. gada 5. septembris) par standarta jaudas izmantojuma koeficientu saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 18. panta 2. punktu (
  1
  ) | 23 |
| | | 2013/448/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2013. gada 5. septembris) par valstu īstenošanas pasākumiem attiecībā uz bezmaksas siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu pagaidu piešķiršanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 11. panta 3. punktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5666)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | | 2013/449/ES |
| | * | ADĀ un ES Muitas sadarbības komitejas Lēmums Nr. 1/2013 (2013. gada 7. augusts) par atkāpi no izcelsmes noteikumiem, kas paredzēti 1. protokolā Pagaidu nolīgumā, ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Maurīcijas īpašo situāciju attiecībā uz konservētām svītrainajām tunzivīm | 36 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 861/2013 (2013. gada 2. septembris), ar kuru nosaka galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 862/2013 (2013. gada 5. septembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Casatella Trevigiana (ACVN))

Casatella Trevigiana

15

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 863/2013 (2013. gada 5. septembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

17

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 864/2013 (2013. gada 6. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

19

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums 2013/446/KĀDP (2013. gada 6. septembris), ar ko groza Lēmumu 2010/452/KĀDP par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia

EUMM Georgia

21

2013/447/ES

*

Komisijas Lēmums (2013. gada 5. septembris) par standarta jaudas izmantojuma koeficientu saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 18. panta 2. punktu (
  1
  )

1

23

2013/448/ES

*

Komisijas Lēmums (2013. gada 5. septembris) par valstu īstenošanas pasākumiem attiecībā uz bezmaksas siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu pagaidu piešķiršanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 11. panta 3. punktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5666)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5666)

1

27

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

2013/449/ES

*

ADĀ un ES Muitas sadarbības komitejas Lēmums Nr. 1/2013 (2013. gada 7. augusts) par atkāpi no izcelsmes noteikumiem, kas paredzēti 1. protokolā Pagaidu nolīgumā, ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Maurīcijas īpašo situāciju attiecībā uz konservētām svītrainajām tunzivīm

36

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |
| | * | Paziņojums lasītājiem – veids, kādā izdara atsauces uz tiesību aktiem (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

s3

*

Paziņojums lasītājiem – veids, kādā izdara atsauces uz tiesību aktiem (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Paziņojums lasītājiem – veids, kādā izdara atsauces uz tiesību aktiem

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 7.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 861/2013

(2013. gada 2. septembris),

ar kuru nosaka galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 15. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Pagaidu pasākumi

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 419/2013 (2) (“pagaidu regula”) Komisija noteica pagaidu kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 419/2013 (2) (“pagaidu regula”) Komisija noteica pagaidu kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam.

| (2) | Izmeklēšana tika sākta pēc tam, kad Eiropas Dzelzs un tērauda rūpniecības konfederācija (“Eurofer”) (“sūdzības iesniedzējs”) 2012. gada 28. jūnijā iesniedza sūdzību to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no konkrēto nerūsējošā tērauda stiepļu kopējās produkcijas Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Izmeklēšana tika sākta pēc tam, kad Eiropas Dzelzs un tērauda rūpniecības konfederācija (“Eurofer”) (“sūdzības iesniedzējs”) 2012. gada 28. jūnijā iesniedza sūdzību to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no konkrēto nerūsējošā tērauda stiepļu kopējās produkcijas Savienībā.

| (3) | Paralēlajā antidempinga izmeklēšanā Komisija ar Regulu (ES) Nr. 418/2013 (3) noteica pagaidu kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam. |
| --- | --- |

(3)

Paralēlajā antidempinga izmeklēšanā Komisija ar Regulu (ES) Nr. 418/2013 (3) noteica pagaidu kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam.

1.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (4) | Izmeklēšanas pagaidu posmā tika veikta Indijas ražotāju eksportētāju, Savienības ražotāju un nesaistīto importētāju atlase. Tomēr, tā kā divi no atlasē izraudzītajiem importētājiem nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, importētāju atlasi vairs nebija iespējams turpināt. Lai nonāktu pie galīgajiem konstatējumiem, tika izmantota visa pieejamā informācija saistība ar importētājiem, kas sadarbojās, jo īpaši attiecībā uz Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(4)

Izmeklēšanas pagaidu posmā tika veikta Indijas ražotāju eksportētāju, Savienības ražotāju un nesaistīto importētāju atlase. Tomēr, tā kā divi no atlasē izraudzītajiem importētājiem nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, importētāju atlasi vairs nebija iespējams turpināt. Lai nonāktu pie galīgajiem konstatējumiem, tika izmantota visa pieejamā informācija saistība ar importētājiem, kas sadarbojās, jo īpaši attiecībā uz Savienības interesēm.

| (5) | Septiņi atlasē neiekļautie Indijas ražotāji eksportētāji pieprasīja individuālu pārbaudi. Divi no viņiem sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Pieci nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. No tiem diviem ražotājiem, kuri atbildēja uz anketas jautājumiem, viens atsauca individuālās pārbaudes pieprasījumu. Tā rezultātā Komisija ir izskatījusi viena Indijas ražotāja eksportētāja, kurš nebija iekļauts izlasē, pieprasījumu:






  — | KEI Industries Limited, New Delhi (KEI Industries). |
| --- | --- | --- |

(5)

Septiņi atlasē neiekļautie Indijas ražotāji eksportētāji pieprasīja individuālu pārbaudi. Divi no viņiem sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Pieci nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. No tiem diviem ražotājiem, kuri atbildēja uz anketas jautājumiem, viens atsauca individuālās pārbaudes pieprasījumu. Tā rezultātā Komisija ir izskatījusi viena Indijas ražotāja eksportētāja, kurš nebija iekļauts izlasē, pieprasījumu:

—

KEI Industries Limited, New Delhi (KEI Industries).

| (6) | Izņemot iepriekšminēto, tiek apstiprināts pagaidu regulas 5., 6., 7., 8., 10., 11., 12. un 14. apsvērums. |
| --- | --- |

(6)

Izņemot iepriekšminēto, tiek apstiprināts pagaidu regulas 5., 6., 7., 8., 10., 11., 12. un 14. apsvērums.

1.3.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (7) | Kā minēts pagaidu regulas 20. apsvērumā, subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Pārbaude attiecībā uz tendencēm, kuras bija svarīgas kaitējuma novērtēšanai, aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. martam (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(7)

Kā minēts pagaidu regulas 20. apsvērumā, subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Pārbaude attiecībā uz tendencēm, kuras bija svarīgas kaitējuma novērtēšanai, aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. martam (“attiecīgais periods”).

1.4.   Turpmākā procedūra

| (8) | Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt pagaidu kompensācijas pasākumus (“provizorisko secinājumu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas, proti, divi ražotāji eksportētāji, prasības iesniedzējs un 11 lietotāji, iesniedza piezīmes. Tika uzklausītas tās ieinteresētās personas, kuras to vēlējās. Komisija turpināja vākt informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgiem konstatējumiem. Saņemtās piezīmes tika pienācīgi izskatītas un vajadzības gadījumā ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(8)

Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt pagaidu kompensācijas pasākumus (“provizorisko secinājumu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas, proti, divi ražotāji eksportētāji, prasības iesniedzējs un 11 lietotāji, iesniedza piezīmes. Tika uzklausītas tās ieinteresētās personas, kuras to vēlējās. Komisija turpināja vākt informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgiem konstatējumiem. Saņemtās piezīmes tika pienācīgi izskatītas un vajadzības gadījumā ņemtas vērā.

| (9) | Komisija informēja ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ierosināt noteikt galīgo kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam, un par to summu galīgu iekasēšanu, kuras nodrošina pagaidu maksājums (“informācijas galīgā izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par informācijas galīgo izpaušanu. Saņemtās piezīmes tika pienācīgi izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(9)

Komisija informēja ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ierosināt noteikt galīgo kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam, un par to summu galīgu iekasēšanu, kuras nodrošina pagaidu maksājums (“informācijas galīgā izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par informācijas galīgo izpaušanu. Saņemtās piezīmes tika pienācīgi izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (10) | Kā minēts pagaidu regulas 21. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir nerūsējošā tērauda stieple:






  i) | ar niķeļa saturu 2,5 vai vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28 līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %; |
| --- | --- | --- |

(10)

Kā minēts pagaidu regulas 21. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir nerūsējošā tērauda stieple:

i)

ar niķeļa saturu 2,5 vai vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28 līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %;

| ii) | ar niķeļa saturu, kas ir mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13 līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %, |
| --- | --- |

ii)

ar niķeļa saturu, kas ir mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13 līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %,

ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7223 00 19 un 7223 00 99 un kā izcelsme ir Indijā.

| (11) | Daži lietotāji izteica bažas par to, ka acīmredzami trūkst nošķīruma starp attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma dažādajiem veidiem, jo visos ražojuma veidos ir plašs ražojumu klāsts. Tika izteiktas īpašas bažas attiecībā uz to, kā izmeklēšanā varētu nodrošināt visu veidu taisnīgu salīdzinājumu. Tāpat kā vairumā izmeklēšanu, attiecīgā ražojuma definīcija attiecas uz dažādiem ražojuma veidiem, kam ir vienādas vai līdzīgas tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. Apstāklis, ka šīs īpašības var atšķirties atkarībā no ražojuma veida, nudien var izmeklēšanā novest pie tā, ka jāapskata daudzi dažādi veidi. Šajā izmeklēšanā tā arī ir. Komisija ņēma vērā atšķirības starp ražojuma veidiem un nodrošināja taisnīgu salīdzinājumu. Katram ražojuma veidam, ko ražoja un pārdeva Indijas ražotāji eksportētāji, un katram veidam, ko ražoja un pārdeva Savienības ražošanas nozare, tika piešķirts unikāls ražojuma kontroles numurs (“RKN”). Numurs bija atkarīgs no ražojuma galvenajām īpašībām, šajā gadījumā – no tērauda klases, stiepes izturības, pārklājuma, virsmas, diametra un formas. Tāpēc uz Savienību eksportēto stiepļu veidus, pamatojoties uz RKN, salīdzināja ar ražojumiem, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare un kam ir vienādas vai līdzīgas īpašības. Visi šie veidi atbilda attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīcijai paziņojumā par procedūras sākšanu (4) un pagaidu regulā. |
| --- | --- |

(11)

Daži lietotāji izteica bažas par to, ka acīmredzami trūkst nošķīruma starp attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma dažādajiem veidiem, jo visos ražojuma veidos ir plašs ražojumu klāsts. Tika izteiktas īpašas bažas attiecībā uz to, kā izmeklēšanā varētu nodrošināt visu veidu taisnīgu salīdzinājumu. Tāpat kā vairumā izmeklēšanu, attiecīgā ražojuma definīcija attiecas uz dažādiem ražojuma veidiem, kam ir vienādas vai līdzīgas tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. Apstāklis, ka šīs īpašības var atšķirties atkarībā no ražojuma veida, nudien var izmeklēšanā novest pie tā, ka jāapskata daudzi dažādi veidi. Šajā izmeklēšanā tā arī ir. Komisija ņēma vērā atšķirības starp ražojuma veidiem un nodrošināja taisnīgu salīdzinājumu. Katram ražojuma veidam, ko ražoja un pārdeva Indijas ražotāji eksportētāji, un katram veidam, ko ražoja un pārdeva Savienības ražošanas nozare, tika piešķirts unikāls ražojuma kontroles numurs (“RKN”). Numurs bija atkarīgs no ražojuma galvenajām īpašībām, šajā gadījumā – no tērauda klases, stiepes izturības, pārklājuma, virsmas, diametra un formas. Tāpēc uz Savienību eksportēto stiepļu veidus, pamatojoties uz RKN, salīdzināja ar ražojumiem, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare un kam ir vienādas vai līdzīgas īpašības. Visi šie veidi atbilda attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīcijai paziņojumā par procedūras sākšanu (4) un pagaidu regulā.

| (12) | Viena persona atkārtoti apgalvoja, ka tā sauktie “ļoti tehniskie” ražojuma veidi atšķiras un nav savstarpēji aizvietojami ar citiem attiecīgā ražojuma veidiem. Tādēļ tā apgalvo, ka tie būtu jāizslēdz no ražojuma definīcijas. Saskaņā ar judikatūru, nosakot, vai ražojumi ir tik līdzīgi, ka uzskatāmi par vienu ražojumu, ir jāizvērtē, vai tiem ir vienādas tehniskās un fizikālās īpašības, viens un tas pats galalietojums un vienāda cenas un kvalitātes attiecība. Šajā sakarā būtu jāizvērtē arī aizvietojamība un konkurence starp šiem ražojumiem (5). Izmeklēšanā tika konstatēts, ka “ļoti tehniskajiem” ražojuma veidiem, uz kuriem atsaucās attiecīgā persona, ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības kā citiem ražojumiem, uz ko attiecas izmeklēšana. Tie ir izgatavoti no nerūsējoša tērauda, un tās ir stieples. Tie ir nepabeigti tērauda ražojumi (kas lielākoties ir tālāk jāpārveido tā, lai ražotu plašu gatavo preču klāstu), un to ražošanas process ir līdzīgs, izmantojot līdzīgas iekārtas, – tādējādi ražotāji atkarībā no pieprasījuma var pārslēgties starp dažādiem ražojuma variantiem. Tādēļ, lai arī dažādi stiepļu veidi savstarpēji nav tieši aizstājami un tieši nekonkurē, ražotāji konkurē par līgumiem, kas attiecas uz plašu nerūsējošā tērauda stiepļu klāstu. Turklāt šiem ražojuma veidiem, ko ražo un pārdod gan Savienības ražošanas nozare, gan Indijas ražotāji eksportētāji, izmanto līdzīgu ražošanas metodi. Tādēļ šo apgalvojumu nevar pieņemt. |
| --- | --- |

(12)

Viena persona atkārtoti apgalvoja, ka tā sauktie “ļoti tehniskie” ražojuma veidi atšķiras un nav savstarpēji aizvietojami ar citiem attiecīgā ražojuma veidiem. Tādēļ tā apgalvo, ka tie būtu jāizslēdz no ražojuma definīcijas. Saskaņā ar judikatūru, nosakot, vai ražojumi ir tik līdzīgi, ka uzskatāmi par vienu ražojumu, ir jāizvērtē, vai tiem ir vienādas tehniskās un fizikālās īpašības, viens un tas pats galalietojums un vienāda cenas un kvalitātes attiecība. Šajā sakarā būtu jāizvērtē arī aizvietojamība un konkurence starp šiem ražojumiem (5). Izmeklēšanā tika konstatēts, ka “ļoti tehniskajiem” ražojuma veidiem, uz kuriem atsaucās attiecīgā persona, ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības kā citiem ražojumiem, uz ko attiecas izmeklēšana. Tie ir izgatavoti no nerūsējoša tērauda, un tās ir stieples. Tie ir nepabeigti tērauda ražojumi (kas lielākoties ir tālāk jāpārveido tā, lai ražotu plašu gatavo preču klāstu), un to ražošanas process ir līdzīgs, izmantojot līdzīgas iekārtas, – tādējādi ražotāji atkarībā no pieprasījuma var pārslēgties starp dažādiem ražojuma variantiem. Tādēļ, lai arī dažādi stiepļu veidi savstarpēji nav tieši aizstājami un tieši nekonkurē, ražotāji konkurē par līgumiem, kas attiecas uz plašu nerūsējošā tērauda stiepļu klāstu. Turklāt šiem ražojuma veidiem, ko ražo un pārdod gan Savienības ražošanas nozare, gan Indijas ražotāji eksportētāji, izmanto līdzīgu ražošanas metodi. Tādēļ šo apgalvojumu nevar pieņemt.

| (13) | Atbildot uz informācijas galīgo izpaušanu, viena persona apgalvoja, ka Komisijas veiktā analīze, lai noteiktu, vai tā saucamie ļoti tehniskie ražojumu veidi būtu jāiekļauj izmeklēšanā, bijusi nepietiekama. Šo argumentu noraidīja. Izmeklēšanā konstatēja, ka ļoti tehnisko ražojumu veids ietilpst ražojuma definīcijā, kā apliecināts 12. apsvērumā. Persona ir nepareizi pieņēmusi, ka vienlaicīgi ir jāizpilda visi Tiesas judikatūrā minētie kritēriji, – tā nav. Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru Komisijai ir plaša rīcības brīvība, nosakot ražojumu klāstu (6), un tai savam novērtējumam jāizmanto virkne Tiesas izstrādāto kritēriju. Bieži, kā tas ir arī šajā gadījumā, kritēriji var būt pretrunīgi, šādā situācijā Komisijai ir jāveic vispārējs novērtējums, ko tā šajā gadījumā ir izdarījusi. Tādēļ šī ieinteresētā persona ir nepareizi pieņēmusi, ka ražojuma veidiem ir jābūt kopīgām visām īpašībām, lai tie atbilstu viena un tā paša ražojuma definīcijai. |
| --- | --- |

(13)

Atbildot uz informācijas galīgo izpaušanu, viena persona apgalvoja, ka Komisijas veiktā analīze, lai noteiktu, vai tā saucamie ļoti tehniskie ražojumu veidi būtu jāiekļauj izmeklēšanā, bijusi nepietiekama. Šo argumentu noraidīja. Izmeklēšanā konstatēja, ka ļoti tehnisko ražojumu veids ietilpst ražojuma definīcijā, kā apliecināts 12. apsvērumā. Persona ir nepareizi pieņēmusi, ka vienlaicīgi ir jāizpilda visi Tiesas judikatūrā minētie kritēriji, – tā nav. Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru Komisijai ir plaša rīcības brīvība, nosakot ražojumu klāstu (6), un tai savam novērtējumam jāizmanto virkne Tiesas izstrādāto kritēriju. Bieži, kā tas ir arī šajā gadījumā, kritēriji var būt pretrunīgi, šādā situācijā Komisijai ir jāveic vispārējs novērtējums, ko tā šajā gadījumā ir izdarījusi. Tādēļ šī ieinteresētā persona ir nepareizi pieņēmusi, ka ražojuma veidiem ir jābūt kopīgām visām īpašībām, lai tie atbilstu viena un tā paša ražojuma definīcijai.

| (14) | Daži lietotāji apgalvoja, ka tā sauktās 200. sērijas nerūsējošā tērauda stieples būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Jo īpaši tie apgalvoja, ka šādu veidu Savienības ražošanas nozare faktiski neražo. Tomēr šis apgalvojums nebija pamatots. Pirmkārt, fakts, ka noteiktu ražojuma veidu Savienības ražošanas nozare neražo, nav pietiekams iemesls, lai ražojuma veidu izslēgtu no izmeklēšanas, ja ražošanas process ir tāds, ka Savienības ražotāji varētu sākt ražot attiecīgā ražojuma veidu. Otrkārt, attiecībā uz ļoti tehniskām stieplēm (sk. 12. apsvērumu) tika konstatēts, ka šiem attiecīgā ražojuma veidiem ir identiskas vai līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, salīdzinot ar citiem līdzīga ražojuma veidiem, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare. Tādēļ šo apgalvojumu nevar pieņemt. |
| --- | --- |

(14)

Daži lietotāji apgalvoja, ka tā sauktās 200. sērijas nerūsējošā tērauda stieples būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Jo īpaši tie apgalvoja, ka šādu veidu Savienības ražošanas nozare faktiski neražo. Tomēr šis apgalvojums nebija pamatots. Pirmkārt, fakts, ka noteiktu ražojuma veidu Savienības ražošanas nozare neražo, nav pietiekams iemesls, lai ražojuma veidu izslēgtu no izmeklēšanas, ja ražošanas process ir tāds, ka Savienības ražotāji varētu sākt ražot attiecīgā ražojuma veidu. Otrkārt, attiecībā uz ļoti tehniskām stieplēm (sk. 12. apsvērumu) tika konstatēts, ka šiem attiecīgā ražojuma veidiem ir identiskas vai līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, salīdzinot ar citiem līdzīga ražojuma veidiem, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare. Tādēļ šo apgalvojumu nevar pieņemt.

| (15) | Šie lietotāji arī apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma definīcijā būtu jāiekļauj stiepļu stieņi. Tomēr stiepļu stieņi ir izejviela, ko izmanto attiecīgā ražojuma izgatavošanā, bet tos var izmantot arī dažādu ražojumu, piemēram, savienotājelementu un naglu, ražošanā. Tāpēc pretēji izmeklētajam ražojumam stieņi nav uzskatāmi par gataviem tērauda ražojumiem. Aukstās formēšanas ražošanas procesā stiepļu stieņus, līdzīgi kā citus ražojumus, var pārvērst attiecīgajā ražojumā vai līdzīgajā ražojumā. Pamatojoties uz iepriekšminēto, stiepļu stieņus nevar iekļaut ražojuma klāstā pamatregulas nozīmē. |
| --- | --- |

(15)

Šie lietotāji arī apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma definīcijā būtu jāiekļauj stiepļu stieņi. Tomēr stiepļu stieņi ir izejviela, ko izmanto attiecīgā ražojuma izgatavošanā, bet tos var izmantot arī dažādu ražojumu, piemēram, savienotājelementu un naglu, ražošanā. Tāpēc pretēji izmeklētajam ražojumam stieņi nav uzskatāmi par gataviem tērauda ražojumiem. Aukstās formēšanas ražošanas procesā stiepļu stieņus, līdzīgi kā citus ražojumus, var pārvērst attiecīgajā ražojumā vai līdzīgajā ražojumā. Pamatojoties uz iepriekšminēto, stiepļu stieņus nevar iekļaut ražojuma klāstā pamatregulas nozīmē.

| (16) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, ar šo tiek apstiprināta attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīcija pagaidu regulas 21. līdz 24. apsvērumā. |
| --- | --- |

(16)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, ar šo tiek apstiprināta attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīcija pagaidu regulas 21. līdz 24. apsvērumā.

3.   SUBSIDĒŠANA

3.1.   Ievads

| (17) | Pagaidu regulas 25. apsvērumā bija atsauce uz šādām shēmām, kurās, iespējams, notika subsīdiju piešķiršana:






  a) | piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”); |
| --- | --- | --- |

(17)

Pagaidu regulas 25. apsvērumā bija atsauce uz šādām shēmām, kurās, iespējams, notika subsīdiju piešķiršana:

a)

piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”);

| b) | nodokļu atmaksas shēma (“DDS”); |
| --- | --- |

b)

nodokļu atmaksas shēma (“DDS”);

| c) | iepriekšēju atļauju shēma (“AAS”); |
| --- | --- |

c)

iepriekšēju atļauju shēma (“AAS”);

| d) | ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”); |
| --- | --- |

d)

ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”);

| e) | eksporta kredītu shēma (“ECS”); |
| --- | --- |

e)

eksporta kredītu shēma (“ECS”);

| f) | mērķa tirgus shēma (“FMS”); |
| --- | --- |

f)

mērķa tirgus shēma (“FMS”);

| g) | speciālās ekonomiskās zonas / uz eksportu orientētas struktūras (“SEZ/EOU”). |
| --- | --- |

g)

speciālās ekonomiskās zonas / uz eksportu orientētas struktūras (“SEZ/EOU”).

| (18) | Savienības ražošanas nozare uzskatīja, ka Komisija nav ņēmusi vērā vairākas subsīdiju shēmas, īpaši reģionālās shēmas, un tādējādi Indijas ražotāju saņemtās subsīdijas nav pienācīgi novērtētas. Šāds apgalvojums ir nepamatots. Komisija izmeklēja visas valsts un vietējās subsīdiju shēmas, kas bija norādītas sūdzībā. Tomēr Komisija konstatēja, ka IP laikā atlasītie ražotāji eksportētāji bija saņēmuši subsīdijas tikai saistībā ar shēmām, kas minētas 14. apsvērumā. |
| --- | --- |

(18)

Savienības ražošanas nozare uzskatīja, ka Komisija nav ņēmusi vērā vairākas subsīdiju shēmas, īpaši reģionālās shēmas, un tādējādi Indijas ražotāju saņemtās subsīdijas nav pienācīgi novērtētas. Šāds apgalvojums ir nepamatots. Komisija izmeklēja visas valsts un vietējās subsīdiju shēmas, kas bija norādītas sūdzībā. Tomēr Komisija konstatēja, ka IP laikā atlasītie ražotāji eksportētāji bija saņēmuši subsīdijas tikai saistībā ar shēmām, kas minētas 14. apsvērumā.

| (19) | Savienības ražošanas nozare arī apgalvoja, ka, tā kā paralēli notiekošajā antidempinga izmeklēšanā dati, ko iesniedza atlasītie Indijas ražotāji, tika atzīti par neuzticamiem un tika piemērots Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (7) 18. pants, šajā izmeklēšanā attiecīgi būtu bijis jāpiemēro atbilstošais pamatregulas 28. pants. Tomēr pamatregulas 28. pantu piemēro tikai tad, ja ir izpildīti tā nosacījumi, kas šajā gadījumā nav noticis attiecībā uz informāciju, ko sniedza atlasītie Indijas ražotāji. Tādēļ šo apgalvojumu nevar pieņemt. |
| --- | --- |

(19)

Savienības ražošanas nozare arī apgalvoja, ka, tā kā paralēli notiekošajā antidempinga izmeklēšanā dati, ko iesniedza atlasītie Indijas ražotāji, tika atzīti par neuzticamiem un tika piemērots Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (7) 18. pants, šajā izmeklēšanā attiecīgi būtu bijis jāpiemēro atbilstošais pamatregulas 28. pants. Tomēr pamatregulas 28. pantu piemēro tikai tad, ja ir izpildīti tā nosacījumi, kas šajā gadījumā nav noticis attiecībā uz informāciju, ko sniedza atlasītie Indijas ražotāji. Tādēļ šo apgalvojumu nevar pieņemt.

| (20) | Izmeklēšana parādīja, ka DEPBS, DDS un AAS ir daļa no viena subsīdiju mehānisma, kas ir nodokļu atmaksāšanas mehānisms. Indija ilgstoši ir izmantojusi dažādus šā mehānisma veidus, bieži grozot atsevišķus apakšmehānismus. Izmeklēšana parādīja, ka ir lietderīgi šos apakšmehānismus analizēt kopā, jo parasti eksportētājiem ir jāizvēlas viens no tiem (jo tie ir savstarpēji izslēdzoši), un, ja viens apakšmehānisms tiek pārtraukts, jāpāriet uz citu. |
| --- | --- |

(20)

Izmeklēšana parādīja, ka DEPBS, DDS un AAS ir daļa no viena subsīdiju mehānisma, kas ir nodokļu atmaksāšanas mehānisms. Indija ilgstoši ir izmantojusi dažādus šā mehānisma veidus, bieži grozot atsevišķus apakšmehānismus. Izmeklēšana parādīja, ka ir lietderīgi šos apakšmehānismus analizēt kopā, jo parasti eksportētājiem ir jāizvēlas viens no tiem (jo tie ir savstarpēji izslēdzoši), un, ja viens apakšmehānisms tiek pārtraukts, jāpāriet uz citu.

| (21) | Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 25. līdz 28. apsvērums. |
| --- | --- |

(21)

Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 25. līdz 28. apsvērums.

3.2.   Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)

| (22) | Viens no atlasītajiem Indijas ražotajiem eksportētājiem apgalvoja, ka DEPBS nebūtu uzskatāma par kompensējamu subsīdiju, jo shēmas mērķis ir kompensēt ievedmuitas nodokļus. Turklāt tika apgalvots, ka ražojumam, uz kuru attiecas izmeklēšana, iekšzemē netiek ražoti izejmateriāli, tādēļ saprātīgs ir pieņēmums, ka visam importam piemērota nodokļu likme 5 % un Indijas valdības noteiktie griesti nodrošina pārmērīgas kompensācijas nepieļaušanu. Kā skaidrots pagaidu regulas 38. apsvērumā, šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļa atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem noteikumiem. Jo īpaši eksportētājam, kurš izmanto DEPBS, nav pienākuma ražošanas procesā faktiski patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar izmantoto izejmateriālu faktisko vērtību. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības izmantot DEPBS neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli.
  Indijas valdībai nav izdevies izveidot sistēmu, kas nodokļa atbrīvojuma summu attiecībā uz importētajiem izejmateriāliem saista ar to patēriņu eksportētās produkcijas ražošanā. Savukārt uzņēmumiem, kas izmanto šo shēmu, nav mehānisma, lai pierādītu, ka tie nav saņēmuši pārlieku [nodokļu] atmaksu. Turklāt šajā konkrētajā gadījumā uzņēmums nevarēja pierādīt, ka tas nav saņēmis pārmērīgu kompensāciju, piemēram, tas būtu varējis saņemt kompensāciju par citām importētām precēm vai kompensāciju par importētajiem izejmateriāliem, neizmantojot to attiecīgā ražojuma ražošanai. Tāpat jānorāda, ka nav pareizs apgalvojums par to, ka nenotiek izejmateriālu ražošana iekšzemē, jo vismaz viens no pārbaudītajiem uzņēmumiem tos ražoja vietējā tirgū, bet vēl divi pārbaudītie uzņēmumi iepirka tos no vietējā ražotāja, nevis no iekšzemes tirgotāja importētāja. Tādēļ šos argumentus nevar pieņemt. |
| --- | --- |

(22)

Viens no atlasītajiem Indijas ražotajiem eksportētājiem apgalvoja, ka DEPBS nebūtu uzskatāma par kompensējamu subsīdiju, jo shēmas mērķis ir kompensēt ievedmuitas nodokļus. Turklāt tika apgalvots, ka ražojumam, uz kuru attiecas izmeklēšana, iekšzemē netiek ražoti izejmateriāli, tādēļ saprātīgs ir pieņēmums, ka visam importam piemērota nodokļu likme 5 % un Indijas valdības noteiktie griesti nodrošina pārmērīgas kompensācijas nepieļaušanu. Kā skaidrots pagaidu regulas 38. apsvērumā, šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļa atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem noteikumiem. Jo īpaši eksportētājam, kurš izmanto DEPBS, nav pienākuma ražošanas procesā faktiski patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar izmantoto izejmateriālu faktisko vērtību. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības izmantot DEPBS neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli.

Indijas valdībai nav izdevies izveidot sistēmu, kas nodokļa atbrīvojuma summu attiecībā uz importētajiem izejmateriāliem saista ar to patēriņu eksportētās produkcijas ražošanā. Savukārt uzņēmumiem, kas izmanto šo shēmu, nav mehānisma, lai pierādītu, ka tie nav saņēmuši pārlieku [nodokļu] atmaksu. Turklāt šajā konkrētajā gadījumā uzņēmums nevarēja pierādīt, ka tas nav saņēmis pārmērīgu kompensāciju, piemēram, tas būtu varējis saņemt kompensāciju par citām importētām precēm vai kompensāciju par importētajiem izejmateriāliem, neizmantojot to attiecīgā ražojuma ražošanai. Tāpat jānorāda, ka nav pareizs apgalvojums par to, ka nenotiek izejmateriālu ražošana iekšzemē, jo vismaz viens no pārbaudītajiem uzņēmumiem tos ražoja vietējā tirgū, bet vēl divi pārbaudītie uzņēmumi iepirka tos no vietējā ražotāja, nevis no iekšzemes tirgotāja importētāja. Tādēļ šos argumentus nevar pieņemt.

| (23) | Viena ieinteresētā persona iebilda, ka DEPBS licences pārdošanas gadījumā faktiskā pārdošanas cena bija zemāka par licences vērtību un tādējādi kompensējamā ieguvuma vērtība bija zemāka par pagaidu kārtā noteikto. Tomēr ieguvums saskaņā ar šo shēmu tika aprēķināts, pamatojoties uz licences ietvaros piešķirto kredīta apjomu neatkarīgi no tā, vai licence tika izmantota ievedmuitas nodokļu kompensācijai vai arī licence faktiski tikusi pārdota. Licences pārdošana par cenu, kas ir zemāka par tās nominālvērtību, ir tīri komerciāls lēmums, kurš neietekmē saskaņā ar šo shēmu saņemto ieguvumu apjomu. Tādēļ šo argumentu nevar pieņemt. |
| --- | --- |

(23)

Viena ieinteresētā persona iebilda, ka DEPBS licences pārdošanas gadījumā faktiskā pārdošanas cena bija zemāka par licences vērtību un tādējādi kompensējamā ieguvuma vērtība bija zemāka par pagaidu kārtā noteikto. Tomēr ieguvums saskaņā ar šo shēmu tika aprēķināts, pamatojoties uz licences ietvaros piešķirto kredīta apjomu neatkarīgi no tā, vai licence tika izmantota ievedmuitas nodokļu kompensācijai vai arī licence faktiski tikusi pārdota. Licences pārdošana par cenu, kas ir zemāka par tās nominālvērtību, ir tīri komerciāls lēmums, kurš neietekmē saskaņā ar šo shēmu saņemto ieguvumu apjomu. Tādēļ šo argumentu nevar pieņemt.

| (24) | Indijas valdība apgalvoja, ka IP laikā DEPBS tika atsaukta un tāpēc tā nebūtu jākompensē. Tā turklāt apgalvoja, ka, tā kā nodokļu atmaksa nav programma, kas turpina DEPBS, DEPBS nav jākompensē. DEPBS patiešām beidza pastāvēt 2011. gada 30. septembrī, IP laikā. Tomēr subsidēšana turpinājās. Tika konstatēts, ka kā alternatīvu DEPBS eksportētāji gūst labumu, izmantojot AAS un jo īpaši DDS. Kā aprakstīts pagaidu regulas 42.–44. apsvērumā, AAS un DDS tika pielāgotas, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju no DEPBS. Turklāt ieguvumu būtība, t. i., ieņēmumi sakarā ar atbrīvojumu no muitas nodokļiem, visās trīs shēmās ir pilnīgi vienāda. Tādējādi uzņēmumiem ir izvēle, kuru shēmu izmantot, lai kompensētu muitas nodokļus. Tāpēc, neraugoties uz to, ka DEPBS beidza pastāvēt jau IP laikā, Indijas valdības piešķirtās subsīdijas IP laikā būtu jākompensē, jo visaptverošā ieguvumu sistēma turpināja pastāvēt – 20. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ visas nodokļu atmaksas shēmas veidoja vienu subsidēšanas mehānismu ar dažādiem, bieži mainīgiem apakšmehānismiem. Tādēļ šo argumentu nevar pieņemt. |
| --- | --- |

(24)

Indijas valdība apgalvoja, ka IP laikā DEPBS tika atsaukta un tāpēc tā nebūtu jākompensē. Tā turklāt apgalvoja, ka, tā kā nodokļu atmaksa nav programma, kas turpina DEPBS, DEPBS nav jākompensē. DEPBS patiešām beidza pastāvēt 2011. gada 30. septembrī, IP laikā. Tomēr subsidēšana turpinājās. Tika konstatēts, ka kā alternatīvu DEPBS eksportētāji gūst labumu, izmantojot AAS un jo īpaši DDS. Kā aprakstīts pagaidu regulas 42.–44. apsvērumā, AAS un DDS tika pielāgotas, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju no DEPBS. Turklāt ieguvumu būtība, t. i., ieņēmumi sakarā ar atbrīvojumu no muitas nodokļiem, visās trīs shēmās ir pilnīgi vienāda. Tādējādi uzņēmumiem ir izvēle, kuru shēmu izmantot, lai kompensētu muitas nodokļus. Tāpēc, neraugoties uz to, ka DEPBS beidza pastāvēt jau IP laikā, Indijas valdības piešķirtās subsīdijas IP laikā būtu jākompensē, jo visaptverošā ieguvumu sistēma turpināja pastāvēt – 20. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ visas nodokļu atmaksas shēmas veidoja vienu subsidēšanas mehānismu ar dažādiem, bieži mainīgiem apakšmehānismiem. Tādēļ šo argumentu nevar pieņemt.

| (25) | Atbildot uz informācijas galīgo izpaušanu, Indijas valdība vairākkārt atkārtoja savus argumentus attiecībā uz DEPBS pārtraukšanu pēc informācijas galīgās izpaušanas. Tomēr, tā kā netika iesniegti jauni argumenti, kas liktu mainīt secinājumu par subsidēšanas saskaņā ar pārtraukto DEPBS aizstāšanu ar pielāgoto DDS, šo argumentu nevar pieņemt. |
| --- | --- |

(25)

Atbildot uz informācijas galīgo izpaušanu, Indijas valdība vairākkārt atkārtoja savus argumentus attiecībā uz DEPBS pārtraukšanu pēc informācijas galīgās izpaušanas. Tomēr, tā kā netika iesniegti jauni argumenti, kas liktu mainīt secinājumu par subsidēšanas saskaņā ar pārtraukto DEPBS aizstāšanu ar pielāgoto DDS, šo argumentu nevar pieņemt.

| (26) | Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 29. līdz 47. apsvērums. |
| --- | --- |

(26)

Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 29. līdz 47. apsvērums.

| (27) | Turklāt tika konstatēts, ka Indijas ražotājs eksportētājs KEI Industries IP laikā izmantoja DEPBS. Subsīdijas likme bija 0,50 %. |
| --- | --- |

(27)

Turklāt tika konstatēts, ka Indijas ražotājs eksportētājs KEI Industries IP laikā izmantoja DEPBS. Subsīdijas likme bija 0,50 %.

3.3.   Nodokļu atmaksas shēma (“DDS”),

| (28) | Indijas valdība apgalvoja, ka DDS nebūtu uzskatāma par kompensējamu subsīdiju, jo shēmas mērķis ir kompensēt ievedmuitas nodokļus un akcīzes nodokli par izejmateriāliem. Kā paskaidrots pagaidu regulas 58. līdz 60. apsvērumā, šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā un III pielikumā paredzētajiem noteikumiem. Jo īpaši nav nekādas sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti importa nodokļu maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības izmantot DDS sniegtos ieguvumus neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Iepriekšminēto apstiprināja konstatējumi apmeklētajos uzņēmumos un attiecīgie tiesību akti, proti, Indijas valdības apkārtraksts Nr. 24/2001, kā paskaidrots pagaidu regulas 60. apsvērumā. Turklāt sava iesnieguma 32. punktā Indijas valdība pati atzina, ka DDS var izraisīt pārlieku nodokļu atmaksu. Tādēļ Indijas valdības argumentu nevar pieņemt. |
| --- | --- |

(28)

Indijas valdība apgalvoja, ka DDS nebūtu uzskatāma par kompensējamu subsīdiju, jo shēmas mērķis ir kompensēt ievedmuitas nodokļus un akcīzes nodokli par izejmateriāliem. Kā paskaidrots pagaidu regulas 58. līdz 60. apsvērumā, šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā un III pielikumā paredzētajiem noteikumiem. Jo īpaši nav nekādas sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti importa nodokļu maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības izmantot DDS sniegtos ieguvumus neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Iepriekšminēto apstiprināja konstatējumi apmeklētajos uzņēmumos un attiecīgie tiesību akti, proti, Indijas valdības apkārtraksts Nr. 24/2001, kā paskaidrots pagaidu regulas 60. apsvērumā. Turklāt sava iesnieguma 32. punktā Indijas valdība pati atzina, ka DDS var izraisīt pārlieku nodokļu atmaksu. Tādēļ Indijas valdības argumentu nevar pieņemt.

| (29) | Indijas valdība arī iebilda, ka, lai gan izejmateriālu patēriņa pārbaudes sistēma ir nepilnīga, jo īpaši saņēmēju lielā skaita un ar viņu kontrolēšanu saistītā administratīvā sloga dēļ, būtu jāatzīst pastāvošais pārbaudes mehānisms, kura pamatā ir atlase. Tomēr šo argumentu nevar pieņemt, jo tas nav paredzēts pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā, I pielikuma i) punktā, II pielikumā vai III pielikumā. |
| --- | --- |

(29)

Indijas valdība arī iebilda, ka, lai gan izejmateriālu patēriņa pārbaudes sistēma ir nepilnīga, jo īpaši saņēmēju lielā skaita un ar viņu kontrolēšanu saistītā administratīvā sloga dēļ, būtu jāatzīst pastāvošais pārbaudes mehānisms, kura pamatā ir atlase. Tomēr šo argumentu nevar pieņemt, jo tas nav paredzēts pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā, I pielikuma i) punktā, II pielikumā vai III pielikumā.

| (30) | Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 48. līdz 64. apsvērums. |
| --- | --- |

(30)

Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 48. līdz 64. apsvērums.

| (31) | Turklāt tika konstatēts, ka Indijas ražotājs eksportētājs KEI Industries IP laikā izmantoja DDS. Subsīdijas likme bija 0,29 %. |
| --- | --- |

(31)

Turklāt tika konstatēts, ka Indijas ražotājs eksportētājs KEI Industries IP laikā izmantoja DDS. Subsīdijas likme bija 0,29 %.

3.4.   Iepriekšēju atļauju shēma (“AAS”)

| (32) | Viens no atlasītajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka AAS būtu jāuzskata par nodokļa atmaksāšanas sistēmu, jo importētie materiāli tiek izmantoti eksportējamo preču ražošanai. Kā paskaidrots pagaidu regulas 76. apsvērumā, šajā gadījumā izmantotā apakšshēma nav pieļaujama nodokļa atmaksāšanas sistēma vai šīs sistēmas aizvietotāja pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā vai III pielikumā. Indijas valdība faktiski nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai pārliecinātos, vai un kādā daudzumā eksportētā ražojuma ražošanā tikuši patērēti izejmateriāli (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un nodokļu atmaksas aizvietojuma shēmas gadījumā – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Turklāt ielaides/izlaides standartnormas (“SION”) attiecīgajam ražojumam nebija pietiekami precīzas un tās nevar kalpot par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu. Minēto standartnormu būtība neļauj Indijas valdībai ar pietiekamu precizitāti pārbaudīt, kādi izejmateriālu apjomi tika patērēti eksportējamo ražojumu izgatavošanā. Turklāt Indijas valdība nav veikusi papildu pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajiem izmantotajiem izejmateriāliem, kā paskaidrots pagaidu regulas 73. apsvērumā, lai gan šī pārbaude būtu jāveic, ja pārbaudes sistēma faktiski netiek piemērota (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). Tāpēc šī apakšshēma ir kompensējama, un arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(32)

Viens no atlasītajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka AAS būtu jāuzskata par nodokļa atmaksāšanas sistēmu, jo importētie materiāli tiek izmantoti eksportējamo preču ražošanai. Kā paskaidrots pagaidu regulas 76. apsvērumā, šajā gadījumā izmantotā apakšshēma nav pieļaujama nodokļa atmaksāšanas sistēma vai šīs sistēmas aizvietotāja pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā vai III pielikumā. Indijas valdība faktiski nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai pārliecinātos, vai un kādā daudzumā eksportētā ražojuma ražošanā tikuši patērēti izejmateriāli (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un nodokļu atmaksas aizvietojuma shēmas gadījumā – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Turklāt ielaides/izlaides standartnormas (“SION”) attiecīgajam ražojumam nebija pietiekami precīzas un tās nevar kalpot par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu. Minēto standartnormu būtība neļauj Indijas valdībai ar pietiekamu precizitāti pārbaudīt, kādi izejmateriālu apjomi tika patērēti eksportējamo ražojumu izgatavošanā. Turklāt Indijas valdība nav veikusi papildu pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajiem izmantotajiem izejmateriāliem, kā paskaidrots pagaidu regulas 73. apsvērumā, lai gan šī pārbaude būtu jāveic, ja pārbaudes sistēma faktiski netiek piemērota (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). Tāpēc šī apakšshēma ir kompensējama, un arguments tiek noraidīts.

| (33) | Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 65. līdz 80. apsvērums. |
| --- | --- |

(33)

Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 65. līdz 80. apsvērums.

| (34) | Tika konstatēts, ka Indijas ražotājs eksportētājs KEI Industries IP laikā nav izmantojis AAS. |
| --- | --- |

(34)

Tika konstatēts, ka Indijas ražotājs eksportētājs KEI Industries IP laikā nav izmantojis AAS.

3.5.   Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)

| (35) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas viens Indijas ražotājs eksportētājs iesniedza piezīmes par kļūdu aprēķinos. Šī piezīme bija daļēji pamatota un tika ievērota subsīdiju summas aprēķinā. Tā kā vispārējā subsīdijas starpība šim uzņēmumam pat pirms minētās korekcijas bija mazāka par de minimis līmeni, korekcija nedz maina galīgo kompensācijas maksājumu šim uzņēmumam, nedz ietekmē vidējo subsīdijas starpību, kas aprēķināta atlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, vai valsts mēroga subsīdijas starpību. |
| --- | --- |

(35)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas viens Indijas ražotājs eksportētājs iesniedza piezīmes par kļūdu aprēķinos. Šī piezīme bija daļēji pamatota un tika ievērota subsīdiju summas aprēķinā. Tā kā vispārējā subsīdijas starpība šim uzņēmumam pat pirms minētās korekcijas bija mazāka par de minimis līmeni, korekcija nedz maina galīgo kompensācijas maksājumu šim uzņēmumam, nedz ietekmē vidējo subsīdijas starpību, kas aprēķināta atlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, vai valsts mēroga subsīdijas starpību.

| (36) | Izņemot iepriekšminēto, tiek apstiprināts pagaidu regulas 81. līdz 91. apsvērums. |
| --- | --- |

(36)

Izņemot iepriekšminēto, tiek apstiprināts pagaidu regulas 81. līdz 91. apsvērums.

| (37) | Tika konstatēts, ka Indijas ražotājs eksportētājs KEI Industries IP laikā nav guvis labumu no EPCGS saistībā ar attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(37)

Tika konstatēts, ka Indijas ražotājs eksportētājs KEI Industries IP laikā nav guvis labumu no EPCGS saistībā ar attiecīgo ražojumu.

3.6.   Eksporta kredītu shēma (“ECS”)

| (38) | Indijas valdība apgalvoja, ka pagaidu regulas 92. apsvērumā Komisija kļūdaini norādījusi ECS juridisko pamatu. Indijas valdība norādīja, ka galvenais apkārtraksts DBOD Nr. DIR(Exp.) BC 01/04.02.02/2007-2008 (“MC 07-08”) un galvenais apkārtraksts DBOD Nr. DIR(Exp.) BC 09/04.02.02/2008-09 (“MC 08-09”) ir atjaunināts un ka IP laikā ECS juridiskais pamats bija galvenais apkārtraksts DBOD Nr. DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 (“MC 10-11”) un galvenais apkārtraksts DBOD Nr. DIR(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 (“MC 11-12”). Šajā jautājumā Indijas valdības apgalvojums tiešām ir pareizs. |
| --- | --- |

(38)

Indijas valdība apgalvoja, ka pagaidu regulas 92. apsvērumā Komisija kļūdaini norādījusi ECS juridisko pamatu. Indijas valdība norādīja, ka galvenais apkārtraksts DBOD Nr. DIR(Exp.) BC 01/04.02.02/2007-2008 (“MC 07-08”) un galvenais apkārtraksts DBOD Nr. DIR(Exp.) BC 09/04.02.02/2008-09 (“MC 08-09”) ir atjaunināts un ka IP laikā ECS juridiskais pamats bija galvenais apkārtraksts DBOD Nr. DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 (“MC 10-11”) un galvenais apkārtraksts DBOD Nr. DIR(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 (“MC 11-12”). Šajā jautājumā Indijas valdības apgalvojums tiešām ir pareizs.

| (39) | Indijas valdība arī apgalvoja, ka, ja būtu ņemts vērā atbilstošais atjauninātais juridiskais pamats, Komisija būtu ievērojusi faktu, ka eksporta kredītiem piemērojamā maksimālā procentu likme, ko Indijas Rezervju banka (“IRB”) iepriekš bija noteikusi par obligātu komercbankām, attiecībā uz eksporta kredītiem rūpijās beidza pastāvēt pirms IP. Tādēļ šī shēma attiecībā uz kredītiem rūpijās vairs nav uzskatāma par subsīdiju. Izmeklēšanā konstatēja, ka divi atlasītie uzņēmumi faktiski guva labumu no eksporta kredītiem, ko izsniegušas privātās bankas ar likmēm, kas bija zemākas par Indijas Bankas noteikto atsauces likmi. Izmeklēšanā nekonstatēja komerciālus apsvērumus, kādēļ šīs privātās bankas ir izsniegušas kredītus ar diskontētām un acīmredzami zaudējumus radošām likmēm. Šāda banku aizdevumu izsniegšanas prakse varētu liecināt par to, ka joprojām pastāv valdības iesaiste. Tomēr izmeklēšanā netika gūti tāda līmeņa pierādījumi, kas nepieciešami saskaņā ar PTO noteikumiem, lai pierādītu, ka pastāv pastāvīga pienākumu uzticēšana vai norādījumu došana komercbankām. Tādēļ Komisija nolēma ieguvumu no diskontētajām atlaidēm neuzskatīt par subsīdiju saskaņā ar šo apakšshēmu, jo nebija pietiekamu pierādījumu Indijas valdības dotiem norādījumiem un/vai finansiālai līdzdalībai. |
| --- | --- |

(39)

Indijas valdība arī apgalvoja, ka, ja būtu ņemts vērā atbilstošais atjauninātais juridiskais pamats, Komisija būtu ievērojusi faktu, ka eksporta kredītiem piemērojamā maksimālā procentu likme, ko Indijas Rezervju banka (“IRB”) iepriekš bija noteikusi par obligātu komercbankām, attiecībā uz eksporta kredītiem rūpijās beidza pastāvēt pirms IP. Tādēļ šī shēma attiecībā uz kredītiem rūpijās vairs nav uzskatāma par subsīdiju. Izmeklēšanā konstatēja, ka divi atlasītie uzņēmumi faktiski guva labumu no eksporta kredītiem, ko izsniegušas privātās bankas ar likmēm, kas bija zemākas par Indijas Bankas noteikto atsauces likmi. Izmeklēšanā nekonstatēja komerciālus apsvērumus, kādēļ šīs privātās bankas ir izsniegušas kredītus ar diskontētām un acīmredzami zaudējumus radošām likmēm. Šāda banku aizdevumu izsniegšanas prakse varētu liecināt par to, ka joprojām pastāv valdības iesaiste. Tomēr izmeklēšanā netika gūti tāda līmeņa pierādījumi, kas nepieciešami saskaņā ar PTO noteikumiem, lai pierādītu, ka pastāv pastāvīga pienākumu uzticēšana vai norādījumu došana komercbankām. Tādēļ Komisija nolēma ieguvumu no diskontētajām atlaidēm neuzskatīt par subsīdiju saskaņā ar šo apakšshēmu, jo nebija pietiekamu pierādījumu Indijas valdības dotiem norādījumiem un/vai finansiālai līdzdalībai.

| (40) | Visbeidzot, Indijas valdība iebilda, ka galvenā apkārtraksta pēdējā atjauninājumā DBOD Nr. DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2012-13 (“MC 12-13”), kas stājās spēkā divus mēnešus pēc IP beigām, ir atcelti eksporta kredītu procentu likmju griesti arī attiecībā uz eksporta kredītiem ārvalstu valūtās. Pamatojoties uz antisubsidēšanas pamatregulas 15. panta 1. punktu, Indijas valdība apgalvoja, ka šādā gadījumā arī šis eksporta kredītu shēmas elements nebūtu kompensējams, jo ir atcelti valdības norādījumi bankām. Lai gan iesniegtajā apkārtrakstā MC 12-13 ir noteikums, kas no 2012. gada maija ļauj komercbankām brīvi noteikt procentu likmes eksporta kredītiem ārvalstu valūtās, kā to apgalvoja Indijas valdība, šādas izmaiņas IRB norādījumos privātajām bankām izmeklēšanas laikā pašas par sevi nav pietiekamas, lai izslēgtu šo shēmu, jo valdība norādījumus var turpināt dot neoficiālā veidā, kam būtu nepieciešama turpmāka izmeklēšana. Tomēr, ņemot vērā iepriekšminēto secinājumu par apakšshēmu attiecībā uz eksporta kredītiem rūpijās, Komisija ir nolēmusi šajā posmā nenoteikt kompensēšanu par šo apakšshēmu attiecībā uz kredītiem ārvalstu valūtās. |
| --- | --- |

(40)

Visbeidzot, Indijas valdība iebilda, ka galvenā apkārtraksta pēdējā atjauninājumā DBOD Nr. DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2012-13 (“MC 12-13”), kas stājās spēkā divus mēnešus pēc IP beigām, ir atcelti eksporta kredītu procentu likmju griesti arī attiecībā uz eksporta kredītiem ārvalstu valūtās. Pamatojoties uz antisubsidēšanas pamatregulas 15. panta 1. punktu, Indijas valdība apgalvoja, ka šādā gadījumā arī šis eksporta kredītu shēmas elements nebūtu kompensējams, jo ir atcelti valdības norādījumi bankām. Lai gan iesniegtajā apkārtrakstā MC 12-13 ir noteikums, kas no 2012. gada maija ļauj komercbankām brīvi noteikt procentu likmes eksporta kredītiem ārvalstu valūtās, kā to apgalvoja Indijas valdība, šādas izmaiņas IRB norādījumos privātajām bankām izmeklēšanas laikā pašas par sevi nav pietiekamas, lai izslēgtu šo shēmu, jo valdība norādījumus var turpināt dot neoficiālā veidā, kam būtu nepieciešama turpmāka izmeklēšana. Tomēr, ņemot vērā iepriekšminēto secinājumu par apakšshēmu attiecībā uz eksporta kredītiem rūpijās, Komisija ir nolēmusi šajā posmā nenoteikt kompensēšanu par šo apakšshēmu attiecībā uz kredītiem ārvalstu valūtās.

| (41) | Ņemot vērā iepriekšminēto, ja nepieciešams, maksājuma likmes tiks koriģētas. |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vērā iepriekšminēto, ja nepieciešams, maksājuma likmes tiks koriģētas.

3.7.   Mērķa tirgus shēma (“FMS”)

| (42) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas Indijas valdība iesniedza piezīmes par FMS. Indijas valdība apgalvoja, ka shēma ir ģeogrāfiski saistīta ar valstīm, kas nav Savienības sastāvā, un tādējādi Savienība nevar noteikt par to kompensēšanu. Tomēr Indijas valdība nevarēja apstrīdēt nedz shēmas praktisko īstenošanu, nedz to, ka ieguvumus no FMS var izmantot attiecīgajam ražojumam, proti, ka nodokļu kredīti saskaņā ar FMS ir brīvi pārvedami un ka tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par jebkādu izejmateriālu vai preču, tostarp ražošanas līdzekļu, turpmāko importu. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja, jo izmeklēšanā noskaidrojās, ka attiecīgais ražojums, ja to eksportē uz Savienību, var gūt labumu no šīs shēmas un to arī gūst. |
| --- | --- |

(42)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas Indijas valdība iesniedza piezīmes par FMS. Indijas valdība apgalvoja, ka shēma ir ģeogrāfiski saistīta ar valstīm, kas nav Savienības sastāvā, un tādējādi Savienība nevar noteikt par to kompensēšanu. Tomēr Indijas valdība nevarēja apstrīdēt nedz shēmas praktisko īstenošanu, nedz to, ka ieguvumus no FMS var izmantot attiecīgajam ražojumam, proti, ka nodokļu kredīti saskaņā ar FMS ir brīvi pārvedami un ka tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par jebkādu izejmateriālu vai preču, tostarp ražošanas līdzekļu, turpmāko importu. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja, jo izmeklēšanā noskaidrojās, ka attiecīgais ražojums, ja to eksportē uz Savienību, var gūt labumu no šīs shēmas un to arī gūst.

| (43) | Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 101. līdz 111. apsvērums. |
| --- | --- |

(43)

Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 101. līdz 111. apsvērums.

| (44) | Tika konstatēts, ka Indijas ražotājs eksportētājs KEI Industries IP laikā nav izmantojis FMS. |
| --- | --- |

(44)

Tika konstatēts, ka Indijas ražotājs eksportētājs KEI Industries IP laikā nav izmantojis FMS.

3.8.   Uz eksportu orientētas struktūras shēma (“EOUS”)

| (45) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas vienīgais ražotājs eksportētājs, uz kuru attiecās izmeklēšana un kurš izmantoja EOUS, iesniedza piezīmes par šo shēmu. Uzņēmums apgalvoja, ka Komisijai vajadzētu izmantot atšķirīgu metodi, lai aprēķinātu ieguvumus no EOUS. Uzņēmums apgalvoja, ka konkrēti ieguvumi no EOUS būtu jāuzskata par pieļaujamu nodokļu atmaksas shēmu pamatregulas II un III pielikuma nozīmē un ka tādēļ tie nebūtu jākompensē. |
| --- | --- |

(45)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas vienīgais ražotājs eksportētājs, uz kuru attiecās izmeklēšana un kurš izmantoja EOUS, iesniedza piezīmes par šo shēmu. Uzņēmums apgalvoja, ka Komisijai vajadzētu izmantot atšķirīgu metodi, lai aprēķinātu ieguvumus no EOUS. Uzņēmums apgalvoja, ka konkrēti ieguvumi no EOUS būtu jāuzskata par pieļaujamu nodokļu atmaksas shēmu pamatregulas II un III pielikuma nozīmē un ka tādēļ tie nebūtu jākompensē.

| (46) | Tomēr tika konstatēts, ka neatkarīgi no aprēķiniem izmantotās metodes šīs shēmas subsīdiju likme nepārsniegtu 0,95 %, kas nozīmē, ka kopējā subsīdijas starpība šim uzņēmumam būtu mazāka par de minimis līmeni. Tādēļ tika uzskatīts, ka nav nepieciešams šīs izmeklēšanas sakarā turpināt šīs prasības analīzi. |
| --- | --- |

(46)

Tomēr tika konstatēts, ka neatkarīgi no aprēķiniem izmantotās metodes šīs shēmas subsīdiju likme nepārsniegtu 0,95 %, kas nozīmē, ka kopējā subsīdijas starpība šim uzņēmumam būtu mazāka par de minimis līmeni. Tādēļ tika uzskatīts, ka nav nepieciešams šīs izmeklēšanas sakarā turpināt šīs prasības analīzi.

| (47) | Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 112. apsvērums. |
| --- | --- |

(47)

Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 112. apsvērums.

| (48) | Tika konstatēts, ka Indijas ražotājs eksportētājs KEI Industries IP laikā nav guvis labumu no EOUS. |
| --- | --- |

(48)

Tika konstatēts, ka Indijas ražotājs eksportētājs KEI Industries IP laikā nav guvis labumu no EOUS.

3.9.   Kompensējamo subsīdiju apmērs

| (49) | Ņemot vērā lēmumu neņemt vērā ieguvumus saskaņā ar ESC kā subsīdiju, kā tas aprakstīts 38. līdz 41. apsvērumā, un korekciju EPCGS ieguvuma aprēķinā vienam uzņēmumam, kā aprakstīts 35. apsvērumā, maksājuma likmes tika koriģētas, ja nepieciešams. Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem kompensējamo subsīdiju galīgais apjoms, kas izteikts ad valorem, tagad ir diapazonā no 0,79 % līdz 3,72 %.










  Shēma | Uzņēmums | Raajratna | Venus group | Viraj | KEI Industries |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DEPBS
   (8) | 0,58 % | 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 % | — | 0,50 % |
| DDS
   (8) | 0,61 % | 1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 % | — | 0,29 % |
| AAS
   (8) | 2,43 % | 0,15 %, 0 %, 0 %, 0 % | — | — |
| EPCGS
   (8) | 0,09 % | 0,02 %, 0 %, 0 %, 0 % | 0,03 % | — |
| ECS
   (8) | — | — | — | — |
| FMS
   (8) | — | 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 % | — | — |
| EOU
   (8) | — | — | 0,95 % | — |
| KOPĀ | 3,72 % | 3,03 % (9) | 0,98 % (10) | 0,79 % (10) |

(49)

Ņemot vērā lēmumu neņemt vērā ieguvumus saskaņā ar ESC kā subsīdiju, kā tas aprakstīts 38. līdz 41. apsvērumā, un korekciju EPCGS ieguvuma aprēķinā vienam uzņēmumam, kā aprakstīts 35. apsvērumā, maksājuma likmes tika koriģētas, ja nepieciešams. Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem kompensējamo subsīdiju galīgais apjoms, kas izteikts ad valorem, tagad ir diapazonā no 0,79 % līdz 3,72 %.

Shēma

Uzņēmums

Raajratna

Venus group

Viraj

KEI Industries

DEPBS
   (8)

0,58 %

0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %

—

0,50 %

DDS
   (8)

0,61 %

1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %

—

0,29 %

AAS
   (8)

2,43 %

0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %

—

—

EPCGS
   (8)

0,09 %

0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %

0,03 %

—

ECS
   (8)

—

—

—

—

FMS
   (8)

—

0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %

—

—

EOU
   (8)

—

—

0,95 %

—

KOPĀ

3,72 %

3,03 % (9)

0,98 % (10)

0,79 % (10)

| (50) | Pārrēķinātā subsīdijas starpība izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, ir 3,41 %. |
| --- | --- |

(50)

Pārrēķinātā subsīdijas starpība izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, ir 3,41 %.

| (51) | Pārrēķinātā valsts mēroga subsīdijas starpība ir 3,72 %. |
| --- | --- |

(51)

Pārrēķinātā valsts mēroga subsīdijas starpība ir 3,72 %.

4.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

4.1.   Savienības ražošanas nozare

| (52) | Daži lietotāji apšaubīja Savienības ražotāju skaitu, kas minēts pagaidu regulas 116. apsvērumā. Tie apgalvoja, ka ražotāju skaits ir nepareizi noteikts un ka faktiski ražotāju skaits Savienības tirgū ir mazāks. |
| --- | --- |

(52)

Daži lietotāji apšaubīja Savienības ražotāju skaitu, kas minēts pagaidu regulas 116. apsvērumā. Tie apgalvoja, ka ražotāju skaits ir nepareizi noteikts un ka faktiski ražotāju skaits Savienības tirgū ir mazāks.

| (53) | Komisija norāda, ka minētais apgalvojums netika pamatots, un pēc pārbaudes apstiprina pagaidu regulas 116. apsvērumā sniegto informāciju, proti, ka IP laikā Savienībā attiecīgo ražojumu ražoja 27 Savienības ražotāji. Tas ir skaits, kas noteikts, pamatojoties uz sūdzību, reprezentativitātes noteikšanas un izmeklēšanas laikā. Komisija sazinājās ar visiem zināmajiem Savienības ražotājiem un saņēma datus, kas tika izmantoti saistībā ar pašreizējo izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(53)

Komisija norāda, ka minētais apgalvojums netika pamatots, un pēc pārbaudes apstiprina pagaidu regulas 116. apsvērumā sniegto informāciju, proti, ka IP laikā Savienībā attiecīgo ražojumu ražoja 27 Savienības ražotāji. Tas ir skaits, kas noteikts, pamatojoties uz sūdzību, reprezentativitātes noteikšanas un izmeklēšanas laikā. Komisija sazinājās ar visiem zināmajiem Savienības ražotājiem un saņēma datus, kas tika izmantoti saistībā ar pašreizējo izmeklēšanu.

4.2.   Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražotāju atlase

| (54) | Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 117. līdz 119. apsvērums. |
| --- | --- |

(54)

Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 117. līdz 119. apsvērums.

5.   KAITĒJUMS

5.1.   Patēriņš Savienībā

| (55) | Daži lietotāji apgalvoja, ka kaitējuma analīzē nevajadzēja ņemt vērā datus par 2009. gadu, jo minētā gada finanšu krīzei bija kropļojoša ietekme jo īpaši uz Savienības patēriņu. Tomēr pat tad, ja 2009. gadu analīzē neņemtu vērā, joprojām būtu vērojama patēriņa tendence pieaugt (+ 5 %), kas liecina par situācijas uzlabojumu tirgū. Turklāt finanšu krīzes negatīvā ietekme ir atzīta pagaidu regulas 120. apsvērumā, bet tika secināts, ka situācija tirgū uzlabojas. Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 120. apsvērums. |
| --- | --- |

(55)

Daži lietotāji apgalvoja, ka kaitējuma analīzē nevajadzēja ņemt vērā datus par 2009. gadu, jo minētā gada finanšu krīzei bija kropļojoša ietekme jo īpaši uz Savienības patēriņu. Tomēr pat tad, ja 2009. gadu analīzē neņemtu vērā, joprojām būtu vērojama patēriņa tendence pieaugt (+ 5 %), kas liecina par situācijas uzlabojumu tirgū. Turklāt finanšu krīzes negatīvā ietekme ir atzīta pagaidu regulas 120. apsvērumā, bet tika secināts, ka situācija tirgū uzlabojas. Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 120. apsvērums.

5.2.   Imports Savienībā no attiecīgās valsts

| (56) | Subsīdijas starpība, kas noteikta uzņēmumam KEI Industries, ir mazāka par de minimis līmeni, kas paredzēts pamatregulas 14. panta 5. punktā (sk. 49. apsvērumu). Tādēļ tiek uzskatīts, ka šis ražotājs eksportētājs IP laikā nav guvis labumu no subsīdiju shēmām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Tā rezultātā viņa importa apjoms tika izslēgts no subsidētā importa apjoma no Indijas. Viens ražotājs eksportētājs, proti, Venus group, apgalvoja, ka daži darījumi kļūdaini ir uzskaitīti divreiz. Komisija piekrita ražotājam eksportētājam, tādēļ šie darījumi tika izņemti no kopējā subsidētā importa no Indijas apjoma. Tāpēc tika pārskatīti subsidētā importa apjomi, tirgus daļa un vidējā cena. |
| --- | --- |

(56)

Subsīdijas starpība, kas noteikta uzņēmumam KEI Industries, ir mazāka par de minimis līmeni, kas paredzēts pamatregulas 14. panta 5. punktā (sk. 49. apsvērumu). Tādēļ tiek uzskatīts, ka šis ražotājs eksportētājs IP laikā nav guvis labumu no subsīdiju shēmām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Tā rezultātā viņa importa apjoms tika izslēgts no subsidētā importa apjoma no Indijas. Viens ražotājs eksportētājs, proti, Venus group, apgalvoja, ka daži darījumi kļūdaini ir uzskaitīti divreiz. Komisija piekrita ražotājam eksportētājam, tādēļ šie darījumi tika izņemti no kopējā subsidētā importa no Indijas apjoma. Tāpēc tika pārskatīti subsidētā importa apjomi, tirgus daļa un vidējā cena.

| (57) | Subsidēto importu apjoms un tirgus daļa: | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (t) | 11 620 | 20 038 | 25 326 | 24 415 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Tirgus daļa | 8,8 % | 10,7 % | 12,9 % | 12,4 % |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 121 | 146 | 140 |
| Avots: | Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(57)

Subsidēto importu apjoms un tirgus daļa:

2009. gads

2010. gads

2011. gads

IP

Apjoms (t)

11 620

20 038

25 326

24 415

Indekss (2009 = 100)

100

172

218

210

Tirgus daļa

8,8 %

10,7 %

12,9 %

12,4 %

Indekss (2009 = 100)

100

121

146

140

Avots:

Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (58) | IP laikā KEI Industries eksportēja nelielus attiecīgā ražojuma apjomus un arī Venus group iepriekš minētie darījumi attiecās uz nelieliem apjomiem, tādēļ šo importa apjomu atskaitīšana no Indijas subsidētā importa kopējā apjoma nerada izmaiņas tendencēs, kā aprakstīts pagaidu regulas 123. un 124. apsvērumā. Tādējādi minētie pagaidu regulas apsvērumi tiek apstiprināti. |
| --- | --- |

(58)

IP laikā KEI Industries eksportēja nelielus attiecīgā ražojuma apjomus un arī Venus group iepriekš minētie darījumi attiecās uz nelieliem apjomiem, tādēļ šo importa apjomu atskaitīšana no Indijas subsidētā importa kopējā apjoma nerada izmaiņas tendencēs, kā aprakstīts pagaidu regulas 123. un 124. apsvērumā. Tādējādi minētie pagaidu regulas apsvērumi tiek apstiprināti.

| (59) | Subsidētā importa vidējā cena: | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā cena
  (EUR/t) | 2 419 | 2 856 | 3 311 | 3 259 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Avots: | Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(59)

Subsidētā importa vidējā cena:

2009. gads

2010. gads

2011. gads

IP

Vidējā cena

(EUR/t)

2 419

2 856

3 311

3 259

Indekss (2009 = 100)

100

118

137

135

Avots:

Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (60) | Kā paskaidrots iepriekš, IP laikā KEI Industries eksportēja nelielus apjomus un dažu Venus group darījumu izslēgšana apjomu ietekmēja tikai mazliet. KEI Industries importa apjomu un iepriekšminēto Venus group darījumu izslēgšana no Indijas subsidētā importa kopējā apjoma tādējādi nerada būtiskas izmaiņas Indijas subsidētā importa vidējā cenā vai cenu samazinājuma aprēķinos. Pārrēķinātā cenu samazinājuma starpība ir 11,7 %. Attiecībā uz pārējo tiek apstiprināti konstatējumi, kas aprakstīti pagaidu regulas 128. līdz 130. apsvērumā. |
| --- | --- |

(60)

Kā paskaidrots iepriekš, IP laikā KEI Industries eksportēja nelielus apjomus un dažu Venus group darījumu izslēgšana apjomu ietekmēja tikai mazliet. KEI Industries importa apjomu un iepriekšminēto Venus group darījumu izslēgšana no Indijas subsidētā importa kopējā apjoma tādējādi nerada būtiskas izmaiņas Indijas subsidētā importa vidējā cenā vai cenu samazinājuma aprēķinos. Pārrēķinātā cenu samazinājuma starpība ir 11,7 %. Attiecībā uz pārējo tiek apstiprināti konstatējumi, kas aprakstīti pagaidu regulas 128. līdz 130. apsvērumā.

| (61) | Atbildot uz informācijas galīgo izpaušanu, Indijas valdība apgalvoja, ka Komisija ir piemērojusi pro rata samazinājumu attiecībā uz subsidēto importu tikai ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, importa apjomam, lai ņemtu vērā de minimis konstatējumus attiecībā uz KEI Industries un atskaitītu kļūdaini divreiz uzskaitītos Venus group darījumus. Šis apgalvojums balstās uz pārpratumu. Komisija ir piemērojusi pro rata samazināšanu visam importa apjomam, tostarp attiecībā uz importētājiem, kuri nesadarbojās. Tāpēc šis apgalvojums ir jānoraida. |
| --- | --- |

(61)

Atbildot uz informācijas galīgo izpaušanu, Indijas valdība apgalvoja, ka Komisija ir piemērojusi pro rata samazinājumu attiecībā uz subsidēto importu tikai ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, importa apjomam, lai ņemtu vērā de minimis konstatējumus attiecībā uz KEI Industries un atskaitītu kļūdaini divreiz uzskaitītos Venus group darījumus. Šis apgalvojums balstās uz pārpratumu. Komisija ir piemērojusi pro rata samazināšanu visam importa apjomam, tostarp attiecībā uz importētājiem, kuri nesadarbojās. Tāpēc šis apgalvojums ir jānoraida.

5.3.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| (62) | Dažas personas apgalvoja, ka pasaules ekonomikas krīzes apstākļos Savienības ražošanas nozares gūtie rezultāti būtu jāuzskata par pietiekami pozitīviem un ka, izņemot vienu kaitējuma rādītāju, proti, tirgus daļu, neviens no pārējiem rādītājiem neliecina par kaitējuma esamību. |
| --- | --- |

(62)

Dažas personas apgalvoja, ka pasaules ekonomikas krīzes apstākļos Savienības ražošanas nozares gūtie rezultāti būtu jāuzskata par pietiekami pozitīviem un ka, izņemot vienu kaitējuma rādītāju, proti, tirgus daļu, neviens no pārējiem rādītājiem neliecina par kaitējuma esamību.

| (63) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena palielinājās par apmēram 34 %, kas ir ievērojami vairāk nekā tās ražošanas izmaksu palielinājums par 13 % tajā pašā laikposmā. Šajā sakarā ir jāatzīmē, ka attiecīgā laikposma sākumā, proti, 2009. gadā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena bija zemāka par ražošanas izmaksām un tikai no 2011. gada tā sāka pārdošanu par cenu, kas lielāka par ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(63)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena palielinājās par apmēram 34 %, kas ir ievērojami vairāk nekā tās ražošanas izmaksu palielinājums par 13 % tajā pašā laikposmā. Šajā sakarā ir jāatzīmē, ka attiecīgā laikposma sākumā, proti, 2009. gadā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena bija zemāka par ražošanas izmaksām un tikai no 2011. gada tā sāka pārdošanu par cenu, kas lielāka par ražošanas izmaksām.

| (64) | Izmeklēšanā atklājās, ka, lai gan daži kaitējuma rādītāji (piemēram, ražošanas apjomi un jaudas izmantojums) uzrādīja pozitīvu tendenci vai palika nemainīgi (piemēram, nodarbinātība), vairāki citi rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli, proti, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem, attiecīgajā laikposmā nebija apmierinoši. Lai arī ieguldījumu rādītājs uzlabojās 2010. gadā, 2011. gadā un IP tas samazinājās zem 2009. gada rādītāja. Lai gan ir taisnība, ka ienākums no ieguldījumiem laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam palielinājās, sasniedzot 6,7 %, IP laikā tas atkal samazinājās līdz 0,8 %. Tāpat arī rādītāji, kas attiecas uz rentabilitāti un naudas plūsmu, uzlabojās līdz 2011. gadam, lai arī IP laikā tie atkal sāka pasliktināties. Tāpēc var secināt, ka situācija Savienības ražošanas nozarē pēc 2009. gada sāka uzlaboties, bet tās atkopšanos attiecīgi palēnināja subsidētais imports no Indijas. |
| --- | --- |

(64)

Izmeklēšanā atklājās, ka, lai gan daži kaitējuma rādītāji (piemēram, ražošanas apjomi un jaudas izmantojums) uzrādīja pozitīvu tendenci vai palika nemainīgi (piemēram, nodarbinātība), vairāki citi rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli, proti, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem, attiecīgajā laikposmā nebija apmierinoši. Lai arī ieguldījumu rādītājs uzlabojās 2010. gadā, 2011. gadā un IP tas samazinājās zem 2009. gada rādītāja. Lai gan ir taisnība, ka ienākums no ieguldījumiem laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam palielinājās, sasniedzot 6,7 %, IP laikā tas atkal samazinājās līdz 0,8 %. Tāpat arī rādītāji, kas attiecas uz rentabilitāti un naudas plūsmu, uzlabojās līdz 2011. gadam, lai arī IP laikā tie atkal sāka pasliktināties. Tāpēc var secināt, ka situācija Savienības ražošanas nozarē pēc 2009. gada sāka uzlaboties, bet tās atkopšanos attiecīgi palēnināja subsidētais imports no Indijas.

| (65) | Pēc vienas ieinteresētās personas pieprasījuma tiek apstiprināts, ka pagaidu regulas 153. apsvērumā noteiktie krājumi attiecas uz atlasīto Savienības uzņēmumu darbību. |
| --- | --- |

(65)

Pēc vienas ieinteresētās personas pieprasījuma tiek apstiprināts, ka pagaidu regulas 153. apsvērumā noteiktie krājumi attiecas uz atlasīto Savienības uzņēmumu darbību.

| (66) | Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka mērķa peļņas norma 5 % apmērā, kas noteikta pagaidu posmā, ir pārāk maza. Ieinteresētā persona savu apgalvojumu nebija pietiekami pamatojusi. Pagaidu regulas 148. apsvērumā ir paskaidroti iemesli šāda mērķa peļņas normas izvēlei, un izmeklēšanā netika atklāti citi iemesli, lai to mainītu. Tāpēc mērķa peļņas norma 5 % apmērā paliek spēkā, lai izdarītu galīgos konstatējumus. |
| --- | --- |

(66)

Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka mērķa peļņas norma 5 % apmērā, kas noteikta pagaidu posmā, ir pārāk maza. Ieinteresētā persona savu apgalvojumu nebija pietiekami pamatojusi. Pagaidu regulas 148. apsvērumā ir paskaidroti iemesli šāda mērķa peļņas normas izvēlei, un izmeklēšanā netika atklāti citi iemesli, lai to mainītu. Tāpēc mērķa peļņas norma 5 % apmērā paliek spēkā, lai izdarītu galīgos konstatējumus.

| (67) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares grūtību cēlonis lielā mērā ir strukturālas problēmas. Tāpēc mērķa peļņas norma 5 % apmērā bija arī nereāla. |
| --- | --- |

(67)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares grūtību cēlonis lielā mērā ir strukturālas problēmas. Tāpēc mērķa peļņas norma 5 % apmērā bija arī nereāla.

| (68) | Jāatgādina, ka saskaņā ar judikatūru (11) iestādēm ir jānosaka peļņas norma, kādu Kopienas ražošanas nozare varētu pamatoti gūt normālas konkurences apstākļos, ja nebūtu subsidētā importa. Šajā gadījumā izrādījās, ka nav iespējams veikt šo analīzi par Savienības ražošanas nozares attiecīgo ražojumu turpmāk norādīto iemeslu dēļ. Pietiekama informācija, lai aprēķinātu attiecīgā ražojuma peļņas normu, ir pieejama tikai no 2007. gada. 2007. gadā peļņas norma bija 3,7 %; no 2008. gada finanšu un ekonomiskās krīzes dēļ tā kļuva negatīva. Sūdzībā apgalvots un izmeklēšanā tika konstatēts, ka subsidētais imports sāka nonākt Savienības tirgū no 2007. gada, kad importa apjoms palielinājās no 17 727 tonnām 2006. gadā līdz 24 811,3 tonnām. Tāpēc iestādes ir noteikušas mērķa peļņas normas, pamatojoties uz faktisko peļņu, kas gūta tērauda rūpniecības citās nozarēs, kuras nav cietušas no importa par dempinga cenām un subsidētā importa (12). |
| --- | --- |

(68)

Jāatgādina, ka saskaņā ar judikatūru (11) iestādēm ir jānosaka peļņas norma, kādu Kopienas ražošanas nozare varētu pamatoti gūt normālas konkurences apstākļos, ja nebūtu subsidētā importa. Šajā gadījumā izrādījās, ka nav iespējams veikt šo analīzi par Savienības ražošanas nozares attiecīgo ražojumu turpmāk norādīto iemeslu dēļ. Pietiekama informācija, lai aprēķinātu attiecīgā ražojuma peļņas normu, ir pieejama tikai no 2007. gada. 2007. gadā peļņas norma bija 3,7 %; no 2008. gada finanšu un ekonomiskās krīzes dēļ tā kļuva negatīva. Sūdzībā apgalvots un izmeklēšanā tika konstatēts, ka subsidētais imports sāka nonākt Savienības tirgū no 2007. gada, kad importa apjoms palielinājās no 17 727 tonnām 2006. gadā līdz 24 811,3 tonnām. Tāpēc iestādes ir noteikušas mērķa peļņas normas, pamatojoties uz faktisko peļņu, kas gūta tērauda rūpniecības citās nozarēs, kuras nav cietušas no importa par dempinga cenām un subsidētā importa (12).

5.4.   Secinājums par kaitējumu

| (69) | Tāpēc Komisija secina, ka Savienības ražošanas nozarei IP laikā ir nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(69)

Tāpēc Komisija secina, ka Savienības ražošanas nozarei IP laikā ir nodarīts būtisks kaitējums.

6.   CĒLOŅSAKARĪBA

6.1.   Subsidētā importa ietekme

| (70) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pagaidu regulā ir ignorēts fakts, ka Savienības ražošanas nozare varēja gūt labumu no patēriņa pieauguma kopš 2009. gada, un ka Komisija nevar pieņemt, ka Savienības ražošanas nozare spēs saglabāt savu tirgus daļu uz nenoteiktu laiku. |
| --- | --- |

(70)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pagaidu regulā ir ignorēts fakts, ka Savienības ražošanas nozare varēja gūt labumu no patēriņa pieauguma kopš 2009. gada, un ka Komisija nevar pieņemt, ka Savienības ražošanas nozare spēs saglabāt savu tirgus daļu uz nenoteiktu laiku.

| (71) | Atbildot uz šiem argumentiem, jānorāda izmeklēšanā atklātais fakts, ka Indijas subsidētā importa tirgus daļa pieauga ātrāk nekā patēriņš Savienības tirgū. Indijas subsidētā importa apjoms pieauga par 110 %, bet patēriņš tajā pašā laikposmā palielinājās par 50 %. Turklāt izmeklēšanā arī atklājās, ka Indijas importa vidējā cena pastāvīgi bija zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo cenu tajā pašā laikposmā un ka IP laikā tā bija par 11,7 % zemāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena. Tādējādi, lai gan Savienības ražošanas nozare zināmā mērā ir guvusi labumu no pieaugošā patēriņa un varētu arī palielināt pārdošanas apjomu par 40 %, tā nevarēja saglabāt savu tirgus daļu, kā tas būtu gaidāms, ņemot vērā tirgus apstākļu uzlabošanos un Savienības ražošanas nozares brīvo ražošanas jaudu. |
| --- | --- |

(71)

Atbildot uz šiem argumentiem, jānorāda izmeklēšanā atklātais fakts, ka Indijas subsidētā importa tirgus daļa pieauga ātrāk nekā patēriņš Savienības tirgū. Indijas subsidētā importa apjoms pieauga par 110 %, bet patēriņš tajā pašā laikposmā palielinājās par 50 %. Turklāt izmeklēšanā arī atklājās, ka Indijas importa vidējā cena pastāvīgi bija zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo cenu tajā pašā laikposmā un ka IP laikā tā bija par 11,7 % zemāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena. Tādējādi, lai gan Savienības ražošanas nozare zināmā mērā ir guvusi labumu no pieaugošā patēriņa un varētu arī palielināt pārdošanas apjomu par 40 %, tā nevarēja saglabāt savu tirgus daļu, kā tas būtu gaidāms, ņemot vērā tirgus apstākļu uzlabošanos un Savienības ražošanas nozares brīvo ražošanas jaudu.

6.2.   Citu faktoru ietekme

6.2.1.   Nesubsidētais imports

| (72) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nesubsidētā importa ietekme ir jāizvērtē atkārtoti, ņemot vērā to, ka KEI Industries tika noteikta de minimis subsīdijas starpība, un to, ka sakarā ar kļūdām, Venus group dažus darījumus uzskaitot divreiz, tie attiecīgi tika izslēgti no analīzes. Tās arī apgalvoja, ka nesubsidētā importa cenas bija zemākas nekā subsidētā importa cenas. |
| --- | --- |

(72)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nesubsidētā importa ietekme ir jāizvērtē atkārtoti, ņemot vērā to, ka KEI Industries tika noteikta de minimis subsīdijas starpība, un to, ka sakarā ar kļūdām, Venus group dažus darījumus uzskaitot divreiz, tie attiecīgi tika izslēgti no analīzes. Tās arī apgalvoja, ka nesubsidētā importa cenas bija zemākas nekā subsidētā importa cenas.

| (73) | Nākamajā tabulā parādītas nesubsidēta eksporta apjoma un cenu tendences attiecīgajā periodā. Tā apjoms bija aptuveni trešā daļa no Indijas eksporta IP laikā, un tendence bija tāda pati kā subsidētajam importam. | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (t) | 5 227 | 9 015 | 11 394 | 10 938 |
| Apjoms (Indekss) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 2 268 | 2 678 | 3 105 | 3 056 |
| Vidējā cena (Indekss) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Avots: | atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati. |

(73)

Nākamajā tabulā parādītas nesubsidēta eksporta apjoma un cenu tendences attiecīgajā periodā. Tā apjoms bija aptuveni trešā daļa no Indijas eksporta IP laikā, un tendence bija tāda pati kā subsidētajam importam.

2009. gads

2010. gads

2011. gads

IP

Apjoms (t)

5 227

9 015

11 394

10 938

Apjoms (Indekss)

100

172

218

210

Vidējā cena (EUR/t)

2 268

2 678

3 105

3 056

Vidējā cena (Indekss)

100

118

137

135

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

| (74) | Tādēļ ir pareizi, ka nesubsidētā importa cenas bija zemākas nekā subsidētā importa cenas. Tomēr nesubsidētā importa apjoms ir tikai trešā daļa no subsidētā importa apjoma. Tāpēc kaitējums, ko radījis nesubsidētais imports, neizjauc cēloņsakarību starp subsidēto importu no Indijas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu IP. |
| --- | --- |

(74)

Tādēļ ir pareizi, ka nesubsidētā importa cenas bija zemākas nekā subsidētā importa cenas. Tomēr nesubsidētā importa apjoms ir tikai trešā daļa no subsidētā importa apjoma. Tāpēc kaitējums, ko radījis nesubsidētais imports, neizjauc cēloņsakarību starp subsidēto importu no Indijas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu IP.

6.2.2.   Imports no trešām valstīm

| (75) | Viens Indijas ražotājs eksportētājs un Indijas valdība atkārtoti apgalvoja, ka izmeklēšanā būtu jāiekļauj Ķīnas Tautas Republika un ka importa apjoma no Ķīnas Tautas Republikas ietekme uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari ir novērtēta par zemu. |
| --- | --- |

(75)

Viens Indijas ražotājs eksportētājs un Indijas valdība atkārtoti apgalvoja, ka izmeklēšanā būtu jāiekļauj Ķīnas Tautas Republika un ka importa apjoma no Ķīnas Tautas Republikas ietekme uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari ir novērtēta par zemu.

| (76) | Kā minēts pagaidu regulas 170. apsvērumā, nedz izmeklēšanas sākumposmā, nedz tās noslēdzošajā posmā nav nekādu pierādījumu par subsidēšanu, kas varētu pamatot antisubsidēšanas izmeklēšanas sākšanu saistībā ar importu, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. Tāpēc apgalvojums, ka Ķīnas Tautas Republiku būtu vajadzējis iekļaut izmeklēšanas jomā, nav pamatots un tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(76)

Kā minēts pagaidu regulas 170. apsvērumā, nedz izmeklēšanas sākumposmā, nedz tās noslēdzošajā posmā nav nekādu pierādījumu par subsidēšanu, kas varētu pamatot antisubsidēšanas izmeklēšanas sākšanu saistībā ar importu, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. Tāpēc apgalvojums, ka Ķīnas Tautas Republiku būtu vajadzējis iekļaut izmeklēšanas jomā, nav pamatots un tiek noraidīts.

| (77) | Tomēr importam no Ķīnas Tautas Republikas attiecīgajā laikposmā bija tendence pieaugt, un IP laikā tā tirgus daļa palielinājās līdz 8,3 %, kā apstiprināts pagaidu regulas 168. apsvērumā. Turklāt Ķīnas importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un Indijas ražotāju eksportētāju cenām Savienības tirgū. Tāpēc tika veikta papildu pārbaude, vai imports no Ķīnas Tautas Republikas varētu būt palielinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un izjaucis cēloņsakarību starp kaitējumu un Indijas subsidēto importu. |
| --- | --- |

(77)

Tomēr importam no Ķīnas Tautas Republikas attiecīgajā laikposmā bija tendence pieaugt, un IP laikā tā tirgus daļa palielinājās līdz 8,3 %, kā apstiprināts pagaidu regulas 168. apsvērumā. Turklāt Ķīnas importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un Indijas ražotāju eksportētāju cenām Savienības tirgū. Tāpēc tika veikta papildu pārbaude, vai imports no Ķīnas Tautas Republikas varētu būt palielinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un izjaucis cēloņsakarību starp kaitējumu un Indijas subsidēto importu.

| (78) | Pagaidu posmā pieejamā informācija liecināja, ka Ķīnas izcelsmes importa ražojumu klāsts ir atšķirīgs un ka Ķīnas ražojumu veidi atšķiras no ražojumiem, kurus pārdod Savienības ražošanas nozare, un pat no Indijas izcelsmes ražojumu veidiem, ko pārdod Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(78)

Pagaidu posmā pieejamā informācija liecināja, ka Ķīnas izcelsmes importa ražojumu klāsts ir atšķirīgs un ka Ķīnas ražojumu veidi atšķiras no ražojumiem, kurus pārdod Savienības ražošanas nozare, un pat no Indijas izcelsmes ražojumu veidiem, ko pārdod Savienības tirgū.

| (79) | Pēc pagaidu pasākuma publicēšanas Komisija saņēma vairākas sūdzības, kurās tika norādīts uz iespēju, ka Ķīnas ražojumu imports par zemām cenām IP laikā izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Indijas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(79)

Pēc pagaidu pasākuma publicēšanas Komisija saņēma vairākas sūdzības, kurās tika norādīts uz iespēju, ka Ķīnas ražojumu imports par zemām cenām IP laikā izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Indijas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

| (80) | Analīze, kas veikta, pamatojoties uz importa statistiku par diviem KN kodiem, izmeklēšanā parādīja, ka 29 % no Ķīnas izcelsmes importa veikti lētāko ražojumu tirgus segmentā (ar KN kodu 7223 00 99). Tas daļēji izskaidro to, kāpēc Ķīnas cenas vidēji ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un Indijas ražotāju eksportētāju cenas. Statistika attiecībā uz KN kodu 7223 00 99 arī atklāja, ka Ķīnas ražotāju klienti bija koncentrēti Apvienotajā Karalistē, kur Savienības ražošanas nozare faktiski nebija pārstāvēta.









  Vidējā cena
  (EUR/t) | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 72 230 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 |
| 72 230 099 | 765 | 1 458 | 1 472 | 1 320 |
| Avots: | Eurostat. |

(80)

Analīze, kas veikta, pamatojoties uz importa statistiku par diviem KN kodiem, izmeklēšanā parādīja, ka 29 % no Ķīnas izcelsmes importa veikti lētāko ražojumu tirgus segmentā (ar KN kodu 7223 00 99). Tas daļēji izskaidro to, kāpēc Ķīnas cenas vidēji ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un Indijas ražotāju eksportētāju cenas. Statistika attiecībā uz KN kodu 7223 00 99 arī atklāja, ka Ķīnas ražotāju klienti bija koncentrēti Apvienotajā Karalistē, kur Savienības ražošanas nozare faktiski nebija pārstāvēta.

Vidējā cena

(EUR/t)

2009. gads

2010. gads

2011. gads

IP

72 230 019

2 974

3 286

3 436

2 995

72 230 099

765

1 458

1 472

1 320

Avots:

Eurostat.

| (81) | Attiecībā uz KN kodu 7223 00 19, pamatojoties uz RKN veiktā analīze parādīja, ka gan Savienības ražošanas nozare, gan Indijas ražotāji galvenokārt konkurēja dārgāko ražojumu tirgus segmentā, kur ražojumu ar tādu pašu KN kodu cenas var būt līdz četras reizes augstākas nekā lētāko ražojumu tirgus segmentā (13). Izmeklēšana arī parādīja, ka kopumā cenu izmaiņas ir saistītas ar ražojuma veidu un niķeļa saturu. Turklāt izmeklēšana parādīja, ka Ķīnas eksportētāji pārsvarā pārdod zemākas kvalitātes ražojumu veidus, uz kuriem Savienības tirgū attiecas iepriekš minētais KN kods. Tāpēc ražojumu klāsts kļūst par dominējošo faktoru, izvērtējot Ķīnas importu. |
| --- | --- |

(81)

Attiecībā uz KN kodu 7223 00 19, pamatojoties uz RKN veiktā analīze parādīja, ka gan Savienības ražošanas nozare, gan Indijas ražotāji galvenokārt konkurēja dārgāko ražojumu tirgus segmentā, kur ražojumu ar tādu pašu KN kodu cenas var būt līdz četras reizes augstākas nekā lētāko ražojumu tirgus segmentā (13). Izmeklēšana arī parādīja, ka kopumā cenu izmaiņas ir saistītas ar ražojuma veidu un niķeļa saturu. Turklāt izmeklēšana parādīja, ka Ķīnas eksportētāji pārsvarā pārdod zemākas kvalitātes ražojumu veidus, uz kuriem Savienības tirgū attiecas iepriekš minētais KN kods. Tāpēc ražojumu klāsts kļūst par dominējošo faktoru, izvērtējot Ķīnas importu.

| (82) | Attiecībā uz importa no Ķīnas Tautas Republikas cenu līmeni jāuzsver, ka no 2009. gada līdz IP Ķīnas izcelsmes importa vidējā cena bija augstāka par subsidēto Indijas ražotāju eksportētāju cenām, kā tas redzams turpmākajā tabulā, kurā parādīta vidējā cena subsidētajam Indijas eksportam, uz ko attiecas KN kods 7223 00 19.










  Vidējā cena
  (EUR/t) | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | IP | IP + 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 73 320 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 | 3 093 |
| Avots: | Eurostat. |

(82)

Attiecībā uz importa no Ķīnas Tautas Republikas cenu līmeni jāuzsver, ka no 2009. gada līdz IP Ķīnas izcelsmes importa vidējā cena bija augstāka par subsidēto Indijas ražotāju eksportētāju cenām, kā tas redzams turpmākajā tabulā, kurā parādīta vidējā cena subsidētajam Indijas eksportam, uz ko attiecas KN kods 7223 00 19.

Vidējā cena

(EUR/t)

2009. gads

2010. gads

2011. gads

IP

IP + 1

73 320 019

2 974

3 286

3 436

2 995

3 093

Avots:

Eurostat.

| (83) | IP laikā pirmo reizi Ķīnas izcelsmes importa vidējā cena samazinājās tiktāl, ka bija zemāka par Indijas izcelsmes subsidētā importa cenu. Tomēr tika atzīts, ka tas ir pagaidu novērojums, jo tajā pašā gadā pēc IP Ķīnas izcelsmes importa cenu līmenis pieauga un atkal bija augstāks nekā Indijas izcelsmes importa cenas. |
| --- | --- |

(83)

IP laikā pirmo reizi Ķīnas izcelsmes importa vidējā cena samazinājās tiktāl, ka bija zemāka par Indijas izcelsmes subsidētā importa cenu. Tomēr tika atzīts, ka tas ir pagaidu novērojums, jo tajā pašā gadā pēc IP Ķīnas izcelsmes importa cenu līmenis pieauga un atkal bija augstāks nekā Indijas izcelsmes importa cenas.

| (84) | Turklāt salīdzinājums starp importa apjomiem no Indijas un Ķīnas Tautas Republikas parādīja, ka jebkurā attiecīgā laikposma brīdī un jo īpaši IP laikā importa no Ķīnas Tautas Republikas apjoms bija daudz mazāks nekā imports no Indijas. Importa apjomi no Ķīnas Tautas Republikas kopumā pat nesasniedza pusi no kopējā Indijas izcelsmes importa apjoma. |
| --- | --- |

(84)

Turklāt salīdzinājums starp importa apjomiem no Indijas un Ķīnas Tautas Republikas parādīja, ka jebkurā attiecīgā laikposma brīdī un jo īpaši IP laikā importa no Ķīnas Tautas Republikas apjoms bija daudz mazāks nekā imports no Indijas. Importa apjomi no Ķīnas Tautas Republikas kopumā pat nesasniedza pusi no kopējā Indijas izcelsmes importa apjoma.

| (85) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek apstiprināts, ka Ķīnas izcelsmes importa ievērojama daļa IP laikā atšķiras no Savienības ražošanas nozares ražojumu klāsta un ka tieša konkurence ar ražojumiem, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, ir ierobežota. |
| --- | --- |

(85)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek apstiprināts, ka Ķīnas izcelsmes importa ievērojama daļa IP laikā atšķiras no Savienības ražošanas nozares ražojumu klāsta un ka tieša konkurence ar ražojumiem, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, ir ierobežota.

| (86) | Tādēļ imports no Ķīnas Tautas Republikas nebūtu varējis ietekmēt situāciju Savienības ražošanas nozarē tādā mērā, lai izjauktu cēloņsakarību starp Indijas subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tādēļ ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 168. apsvērums. |
| --- | --- |

(86)

Tādēļ imports no Ķīnas Tautas Republikas nebūtu varējis ietekmēt situāciju Savienības ražošanas nozarē tādā mērā, lai izjauktu cēloņsakarību starp Indijas subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tādēļ ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 168. apsvērums.

6.2.3.   Pārējo Savienības ražotāju konkurence

| (87) | Viena persona apgalvoja, ka Savienības ražotāju slikto finansiālo stāvokli varēja izraisīt citu Savienības ražotāju konkurence, kas nebija sūdzības iesniedzēji vai neizteica atbalstu izmeklēšanai procedūras uzsākšanas brīdī. |
| --- | --- |

(87)

Viena persona apgalvoja, ka Savienības ražotāju slikto finansiālo stāvokli varēja izraisīt citu Savienības ražotāju konkurence, kas nebija sūdzības iesniedzēji vai neizteica atbalstu izmeklēšanai procedūras uzsākšanas brīdī.

| (88) | Pārējo ražotāju tirgus daļa Savienībā bija šāda: | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (t) | 34 926 | 55 740 | 55 124 | 55 124 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 160 | 158 | 158 |
| Pārējo Savienības ražotāju tirgus daļa | 26,6 % | 29,8 % | 28,1 % | 27,9 % |
| Avots: | sūdzība. |

(88)

Pārējo ražotāju tirgus daļa Savienībā bija šāda:

2009. gads

2010. gads

2011. gads

IP

Apjoms (t)

34 926

55 740

55 124

55 124

Indekss (2009 = 100)

100

160

158

158

Pārējo Savienības ražotāju tirgus daļa

26,6 %

29,8 %

28,1 %

27,9 %

Avots:

sūdzība.

| (89) | Savienības ražotāji, kuri nebija sūdzības iesniedzēji un nebija izteikuši atbalstu izmeklēšanai, veido 44 % no Savienības kopējā pārdošanas apjoma, kas minēts pagaidu regulas 139. apsvērumā. To pārdošanas apjoms pieauga par 58 % no aplēstām 34 926 tonnām 2009. gadā līdz 55 124 tonnām attiecīgajā laikposmā. Tomēr šāds pieaugums ir samērā neliels, salīdzinot ar subsidētā importa no Indijas pieaugumu tajā pašā laikposmā (+ 110 %). Turklāt minēto Savienības ražotāju tirgus daļa attiecīgajā laikposmā saglabājās relatīvi stabila un nekas neliecināja par to, ka viņu cenas ir zemākas par atlasīto Savienības ražotāju cenām. Tādēļ tiek secināts, ka viņu pārdošanas apjoms Savienības tirgū nepalielināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(89)

Savienības ražotāji, kuri nebija sūdzības iesniedzēji un nebija izteikuši atbalstu izmeklēšanai, veido 44 % no Savienības kopējā pārdošanas apjoma, kas minēts pagaidu regulas 139. apsvērumā. To pārdošanas apjoms pieauga par 58 % no aplēstām 34 926 tonnām 2009. gadā līdz 55 124 tonnām attiecīgajā laikposmā. Tomēr šāds pieaugums ir samērā neliels, salīdzinot ar subsidētā importa no Indijas pieaugumu tajā pašā laikposmā (+ 110 %). Turklāt minēto Savienības ražotāju tirgus daļa attiecīgajā laikposmā saglabājās relatīvi stabila un nekas neliecināja par to, ka viņu cenas ir zemākas par atlasīto Savienības ražotāju cenām. Tādēļ tiek secināts, ka viņu pārdošanas apjoms Savienības tirgū nepalielināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

6.3.   Secinājums par cēloņsakarību

| (90) | Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 176. līdz 179. apsvērums. |
| --- | --- |

(90)

Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 176. līdz 179. apsvērums.

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

7.1.   Vispārīgi apsvērumi

| (91) | Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 180. apsvērums. |
| --- | --- |

(91)

Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 180. apsvērums.

7.2.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (92) | Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 181. līdz 188. apsvērums. |
| --- | --- |

(92)

Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 181. līdz 188. apsvērums.

7.3.   Lietotāju intereses

| (93) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas septiņi lietotāji un viena lietotāju apvienība sazinājās ar Komisiju un izrādīja interesi par sadarbību izmeklēšanā. Pēc viņu pieprasījuma 2013. gada aprīlī viņiem tika nosūtītas anketas. Tomēr tikai divi lietotāji iesniedza pilnībā aizpildītu anketu, un kopumā lietotāji, kas sadarbojās, pārstāvēja 12 % no kopējā Indijas izcelsmes importa apjoma IP laikā un 2,5 % no kopējā patēriņa Savienībā. Pasākumu ekonomiskā ietekme uz lietotājiem tika izvērtēta atkārtoti, pamatojoties uz jaunajiem datiem, kas bija pieejami no atbildēm uz anketas jautājumiem, un divi lietotāji tika apmeklēti, lai pārbaudītu sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(93)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas septiņi lietotāji un viena lietotāju apvienība sazinājās ar Komisiju un izrādīja interesi par sadarbību izmeklēšanā. Pēc viņu pieprasījuma 2013. gada aprīlī viņiem tika nosūtītas anketas. Tomēr tikai divi lietotāji iesniedza pilnībā aizpildītu anketu, un kopumā lietotāji, kas sadarbojās, pārstāvēja 12 % no kopējā Indijas izcelsmes importa apjoma IP laikā un 2,5 % no kopējā patēriņa Savienībā. Pasākumu ekonomiskā ietekme uz lietotājiem tika izvērtēta atkārtoti, pamatojoties uz jaunajiem datiem, kas bija pieejami no atbildēm uz anketas jautājumiem, un divi lietotāji tika apmeklēti, lai pārbaudītu sniegto informāciju.

| (94) | Lietotāji apgalvoja, ka pagaidu regulas 191. apsvērumā noteiktais rentabilitātes rādītājs 9 % ir pārāk augsts un neatspoguļo stāvokli lietotāju nozarē. Pamatojoties uz saņemtajām papildu atbildēm uz anketas jautājumiem, visiem lietotājiem, kas sadarbojās, vidējā rentabilitāte tika pārrēķināta un noteikta 2 % apmērā no apgrozījuma. |
| --- | --- |

(94)

Lietotāji apgalvoja, ka pagaidu regulas 191. apsvērumā noteiktais rentabilitātes rādītājs 9 % ir pārāk augsts un neatspoguļo stāvokli lietotāju nozarē. Pamatojoties uz saņemtajām papildu atbildēm uz anketas jautājumiem, visiem lietotājiem, kas sadarbojās, vidējā rentabilitāte tika pārrēķināta un noteikta 2 % apmērā no apgrozījuma.

| (95) | Tika arī konstatēts, ka lietotāju, kas sadarbojās, iepirkumi no Indijas veidoja vidēji 44 % no kopējiem attiecīgā ražojuma pirkumiem un ka diviem lietotājiem Indija bija vienīgais piegādes avots. IP laikā ražojuma (ietverot attiecīgo ražojumu) apgrozījums vidēji veidoja 14 % no to lietotāju apgrozījuma, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(95)

Tika arī konstatēts, ka lietotāju, kas sadarbojās, iepirkumi no Indijas veidoja vidēji 44 % no kopējiem attiecīgā ražojuma pirkumiem un ka diviem lietotājiem Indija bija vienīgais piegādes avots. IP laikā ražojuma (ietverot attiecīgo ražojumu) apgrozījums vidēji veidoja 14 % no to lietotāju apgrozījuma, kas sadarbojās.

| (96) | Izskatot sliktāko scenāriju Savienības tirgum, t. i., ka potenciālu cenas pieaugumu nebūtu iespējams nodot tālāk izplatīšanas ķēdē un ka lietotāji turpinātu pirkt no Indijas iepriekšējā apjomā, nodokļa ietekme uz lietotāju rentabilitāti attiecīgā ražojuma izmantošanas vai iekļaušanas darbībās nozīmētu tās samazināšanos par vidēji 0,25 procentu punktiem līdz 1,75 %. |
| --- | --- |

(96)

Izskatot sliktāko scenāriju Savienības tirgum, t. i., ka potenciālu cenas pieaugumu nebūtu iespējams nodot tālāk izplatīšanas ķēdē un ka lietotāji turpinātu pirkt no Indijas iepriekšējā apjomā, nodokļa ietekme uz lietotāju rentabilitāti attiecīgā ražojuma izmantošanas vai iekļaušanas darbībās nozīmētu tās samazināšanos par vidēji 0,25 procentu punktiem līdz 1,75 %.

| (97) | Komisija atzīst, ka ietekme individuālā līmenī būs nozīmīgāka attiecībā uz tiem lietotājiem, kuri saņēma visu importu no Indijas. Tomēr tādu nav daudz – divi no lietotājiem, kas sadarbojās. Turklāt viņiem ir iespēja – ar noteikumu, ka viņu Indijas ražotāji sadarbojas, – pieprasīt maksājumu kompensāciju saskaņā ar pamatregulas 21. pantu, ja visi nosacījumi šādai atmaksāšanai ir izpildīti. |
| --- | --- |

(97)

Komisija atzīst, ka ietekme individuālā līmenī būs nozīmīgāka attiecībā uz tiem lietotājiem, kuri saņēma visu importu no Indijas. Tomēr tādu nav daudz – divi no lietotājiem, kas sadarbojās. Turklāt viņiem ir iespēja – ar noteikumu, ka viņu Indijas ražotāji sadarbojas, – pieprasīt maksājumu kompensāciju saskaņā ar pamatregulas 21. pantu, ja visi nosacījumi šādai atmaksāšanai ir izpildīti.

| (98) | Daži lietotāji atkārtoti pauda bažas, ka pasākumi ietekmēs noteiktus stiepļu veidus, ko neražo Eiropā, proti, tā saukto 200. sērijas ražojumu, kā minēts pagaidu regulas 194. apsvērumā. Saskaņā ar lietotāju teikto tas, ka Savienībā šādus ražojuma veidus neražo, ir saistīts ar zemo pieprasījumu un īpašo ražošanas procesu. |
| --- | --- |

(98)

Daži lietotāji atkārtoti pauda bažas, ka pasākumi ietekmēs noteiktus stiepļu veidus, ko neražo Eiropā, proti, tā saukto 200. sērijas ražojumu, kā minēts pagaidu regulas 194. apsvērumā. Saskaņā ar lietotāju teikto tas, ka Savienībā šādus ražojuma veidus neražo, ir saistīts ar zemo pieprasījumu un īpašo ražošanas procesu.

| (99) | Tomēr izmeklēšana parādīja, ka šādu veidu nerūsējošā tērauda stieples Savienības ražošanas nozare izgatavo un ka tās veido Savienības tirgus nelielu daļu. Tāpat lietotājiem ir pieejami alternatīvi piegādes avoti no valstīm, uz kurām neattiecas antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumi. Turklāt diviem Indijas ražotājiem eksportētājiem noteica 0 % kompensācijas maksājuma likmi, tāpēc pasākumu noteikšanai nebūs nozīmīga ietekme uz viņu piegādēm. Turklāt tiem pašiem mērķiem var izmantot citus nerūsējošā tērauda stiepļu ražojumu veidus. Tādēļ pasākumu piemērošana nevar būtiski ietekmēt Savienības tirgu vai šos lietotājus. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(99)

Tomēr izmeklēšana parādīja, ka šādu veidu nerūsējošā tērauda stieples Savienības ražošanas nozare izgatavo un ka tās veido Savienības tirgus nelielu daļu. Tāpat lietotājiem ir pieejami alternatīvi piegādes avoti no valstīm, uz kurām neattiecas antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumi. Turklāt diviem Indijas ražotājiem eksportētājiem noteica 0 % kompensācijas maksājuma likmi, tāpēc pasākumu noteikšanai nebūs nozīmīga ietekme uz viņu piegādēm. Turklāt tiem pašiem mērķiem var izmantot citus nerūsējošā tērauda stiepļu ražojumu veidus. Tādēļ pasākumu piemērošana nevar būtiski ietekmēt Savienības tirgu vai šos lietotājus. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja.

| (100) | Daži lietotāji norādīja, ka līdzīga ražojuma piegādes laiks no Savienības ražotājiem ir garāks, salīdzinot ar attiecīgā ražojuma piegādes laiku no Indijas. Tomēr iespēja tirgotājiem veidot ražojuma uzkrājumus un nodrošināt to tūlītēju pieejamību neskar faktiskos pierādījumus attiecībā uz subsidētā importa negatīvo ietekmi. Tādēļ minētais apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(100)

Daži lietotāji norādīja, ka līdzīga ražojuma piegādes laiks no Savienības ražotājiem ir garāks, salīdzinot ar attiecīgā ražojuma piegādes laiku no Indijas. Tomēr iespēja tirgotājiem veidot ražojuma uzkrājumus un nodrošināt to tūlītēju pieejamību neskar faktiskos pierādījumus attiecībā uz subsidētā importa negatīvo ietekmi. Tādēļ minētais apgalvojums bija jānoraida.

| (101) | Ņemot vērā iepriekšminēto, pat tad, ja pasākumu attiecībā uz importu no Indijas ietekme uz dažiem lietotājiem būtu negatīvāka nekā uz citiem, tiek uzskatīts, ka Savienības tirgus savukārt būs ieguvējs no pasākumu ieviešanas. Jo īpaši tiek uzskatīts, ka godīgu tirdzniecības apstākļu Savienības tirgū atjaunošana ļaus Savienības ražošanas nozarei pielāgot savas cenas ražošanas izmaksām, saglabāt ražošanu un nodarbinātību, atgūt iepriekš zaudēto tirgus daļu un gūt labumu no lielākiem apjomradītiem ietaupījumiem. Tam vajadzētu dot iespēju ražošanas nozarei sasniegt samērīgu peļņas normu, kas ļautu tai efektīvi darboties vidējā termiņā un ilgtermiņā. Vienlaikus nozare uzlabos savu vispārējo finansiālo stāvokli. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumiem kopumā būs ierobežota ietekme uz lietotājiem un nesaistītiem importētājiem. Tāpēc tiek secināts, ka pasākumu sniegtās priekšrocības kopumā atsver ietekmi uz attiecīgā ražojuma lietotājiem Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(101)

Ņemot vērā iepriekšminēto, pat tad, ja pasākumu attiecībā uz importu no Indijas ietekme uz dažiem lietotājiem būtu negatīvāka nekā uz citiem, tiek uzskatīts, ka Savienības tirgus savukārt būs ieguvējs no pasākumu ieviešanas. Jo īpaši tiek uzskatīts, ka godīgu tirdzniecības apstākļu Savienības tirgū atjaunošana ļaus Savienības ražošanas nozarei pielāgot savas cenas ražošanas izmaksām, saglabāt ražošanu un nodarbinātību, atgūt iepriekš zaudēto tirgus daļu un gūt labumu no lielākiem apjomradītiem ietaupījumiem. Tam vajadzētu dot iespēju ražošanas nozarei sasniegt samērīgu peļņas normu, kas ļautu tai efektīvi darboties vidējā termiņā un ilgtermiņā. Vienlaikus nozare uzlabos savu vispārējo finansiālo stāvokli. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumiem kopumā būs ierobežota ietekme uz lietotājiem un nesaistītiem importētājiem. Tāpēc tiek secināts, ka pasākumu sniegtās priekšrocības kopumā atsver ietekmi uz attiecīgā ražojuma lietotājiem Savienības tirgū.

7.4.   Nesaistītu importētāju intereses

| (102) | Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 197. līdz 199. apsvērums. |
| --- | --- |

(102)

Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 197. līdz 199. apsvērums.

7.5.   Secinājums par Savienības interesēm

| (103) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek apstiprināts pagaidu regulas 200. līdz 201. apsvērums. |
| --- | --- |

(103)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek apstiprināts pagaidu regulas 200. līdz 201. apsvērums.

8.   GALĪGIE KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

8.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (104) | Tā kā netika saņemtas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 203. līdz 206. apsvērums. |
| --- | --- |

(104)

Tā kā netika saņemtas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 203. līdz 206. apsvērums.

8.2.   Secinājums par kaitējuma novēršanas līmeni

| (105) | KEI Industries tika aprēķināta individuālā kaitējuma starpība, jo šā uzņēmuma galīgā subsīdijas starpība bija de minimis līmenī, kā minēts iepriekš 49. apsvērumā. |
| --- | --- |

(105)

KEI Industries tika aprēķināta individuālā kaitējuma starpība, jo šā uzņēmuma galīgā subsīdijas starpība bija de minimis līmenī, kā minēts iepriekš 49. apsvērumā.

| (106) | Ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulā izmantotā metodika. |
| --- | --- |

(106)

Ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulā izmantotā metodika.

8.3.   Galīgie pasākumi

| (107) | Atbilstīgi iepriekš minētajam un saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu galīgais kompensācijas maksājums jānosaka tādā līmenī, kas būtu pietiekams, lai novērstu subsidēta importa radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto subsīdijas starpību. |
| --- | --- |

(107)

Atbilstīgi iepriekš minētajam un saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu galīgais kompensācijas maksājums jānosaka tādā līmenī, kas būtu pietiekams, lai novērstu subsidēta importa radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto subsīdijas starpību.

| (108) | Tādējādi kompensācijas maksājuma likmes tika noteiktas, salīdzinot kaitējuma starpību un subsīdijas starpību. Tāpēc ierosināto kompensācijas maksājumu likmes ir šādas:








  Uzņēmums | Subsīdijas starpība | Kaitējuma starpība | Kompensācijas maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Raajratna Metal Industries | 3,7 % | 17,2 % | 3,7 % |
| Venus group | 3,0 % | 23,4 % | 3,0 % |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd | 0,9 % | n. p. | 0,0 % |
| KEI Industries Limited | 0,7 % | n. p. | 0,0 % |
| Atlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās | 3,4 % | 19,3 % | 3,4 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 3,7 % | 23,4 % | 3,7 % |

(108)

Tādējādi kompensācijas maksājuma likmes tika noteiktas, salīdzinot kaitējuma starpību un subsīdijas starpību. Tāpēc ierosināto kompensācijas maksājumu likmes ir šādas:

Uzņēmums

Subsīdijas starpība

Kaitējuma starpība

Kompensācijas maksājuma likme

Raajratna Metal Industries

3,7 %

17,2 %

3,7 %

Venus group

3,0 %

23,4 %

3,0 %

Viraj Profiles Vpl. Ltd

0,9 %

n. p.

0,0 %

KEI Industries Limited

0,7 %

n. p.

0,0 %

Atlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās

3,4 %

19,3 %

3,4 %

Visi pārējie uzņēmumi

3,7 %

23,4 %

3,7 %

| (109) | Individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas noteiktas šajā darba dokumentā, pamatojas uz pašreizējā izmeklēšanā iegūtajiem atzinumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto situāciju šajos uzņēmumos. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro vienīgi tādu Indijas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo konkrētās minētās juridiskās personas. Uz importētajiem ražojumiem, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šā darba dokumenta rezolutīvajā daļā, ieskaitot ražošanas vienības, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šīs likmes, un tiem piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi. |
| --- | --- |

(109)

Individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas noteiktas šajā darba dokumentā, pamatojas uz pašreizējā izmeklēšanā iegūtajiem atzinumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto situāciju šajos uzņēmumos. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro vienīgi tādu Indijas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo konkrētās minētās juridiskās personas. Uz importētajiem ražojumiem, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šā darba dokumenta rezolutīvajā daļā, ieskaitot ražošanas vienības, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šīs likmes, un tiem piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

| (110) | Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties būtu jānosūta Komisijai (14), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū vai eksportu, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu pārmaiņām. Attiecīgā gadījumā regula, ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus, tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(110)

Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties būtu jānosūta Komisijai (14), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū vai eksportu, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu pārmaiņām. Attiecīgā gadījumā regula, ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus, tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.

8.4.   Pagaidu kompensācijas maksājumu galīgā iekasēšana

| (111) | Ņemot vērā konstatēto subsīdijas starpību un Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma apjomu, uzskata, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu kompensācijas maksājumu, galīgi jāiekasē tādā apjomā, ciktāl tās vienādas ar noteiktā galīgā maksājuma lielumu, |
| --- | --- |

(111)

Ņemot vērā konstatēto subsīdijas starpību un Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma apjomu, uzskata, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu kompensācijas maksājumu, galīgi jāiekasē tādā apjomā, ciktāl tās vienādas ar noteiktā galīgā maksājuma lielumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts galīgais kompensācijas maksājums šādu nerūsējošā tērauda stiepļu importam:

| i) | ar niķeļa saturu 2,5 vai vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28 līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %; |
| --- | --- |

i)

ar niķeļa saturu 2,5 vai vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28 līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %;

| ii) | ar niķeļa saturu, kas ir mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13 līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %, |
| --- | --- |

ii)

ar niķeļa saturu, kas ir mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13 līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %,

ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7223 00 19 un 7223 00 99 un kā izcelsme ir Indijā.

2.   Galīgā kompensācijas maksājuma likme, kas piemērojama Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa nomaksas, par 1. punktā aprakstīto ražojumu, kuru ražojuši turpmāk norādītie uzņēmumi, ir šāda:

| Uzņēmums | Muitas nodoklis (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat | 3,7 | B775 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 3,0 | B776 |
| Precision Metals, Mumbai, Maharashtra | 3,0 | B777 |
| Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra | 3,0 | B778 |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 3,0 | B779 |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra | 0,0 | B780 |
| KEI Industries Limited, New Delhi | 0,0 | B925 |
| Pielikumā minētie uzņēmumi | 3,4 | |
| Visi pārējie uzņēmumi | 3,7 | B999 |

Uzņēmums

Muitas nodoklis (%)

Taric papildu kods

Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

3,7

B775

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

3,0

B776

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

3,0

B777

Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra

3,0

B778

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

3,0

B779

Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra

0,0

B780

KEI Industries Limited, New Delhi

0,0

B925

Pielikumā minētie uzņēmumi

3,4

Visi pārējie uzņēmumi

3,7

B999

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Summas, kas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 419/2013 nodrošinātas ar pagaidu kompensācijas maksājumiem par nerūsējošā tērauda stiepļu importu:

| i) | ar niķeļa saturu 2,5 vai vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28 līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %; |
| --- | --- |

i)

ar niķeļa saturu 2,5 vai vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28 līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %;

| ii) | ar niķeļa saturu, kas ir mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13 līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %, |
| --- | --- |

ii)

ar niķeļa saturu, kas ir mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13 līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %,

ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7223 00 19 un 7223 00 99 un kā izcelsme ir Indijā,

iekasē galīgi. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgās kompensācijas maksājuma likmes, atbrīvo.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 2. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (ES) Nr. 419/2013 (2013. gada 3. maijs), ar ko nosaka pagaidu kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam

2

(OV L 126, 8.5.2013., 19. lpp.).

(3)  Komisijas Regula (ES) Nr. 418/2013 (2013. gada 3. maijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam

3

(OV L 126, 8.5.2013., 1. lpp.).

(4)  OV C 240, 10.8.2012., 6. lpp.

4

(5)  Lieta C-595/11 Steinel (2013), vēl nav publicēta, 44. punkts.

5

Steinel

(6)  Lieta T-170/94 Shanghai Bicycle, Krājums1997 II-1383. lpp., 64. punkts.

6

Shanghai Bicycle

(7)  Padomes Regula (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.).

7

(8)  Subsīdijas, kas apzīmētas ar zvaigznīti, ir eksporta subsīdijas.

8

(9)  Kopējā subsīdijas starpība, pamatojoties uz konsolidētiem aprēķiniem visai grupai.

9

(10)  De minimis.

10

De minimis.

(11)  Lieta T-210/95, Eiropas Minerālmēslu ražotāju asociācija (EFMA) / Padome, Krājums 1999, II-3291. lpp., 60. punkts.

11

EFMA

(12)  Padomes Regula (EK) Nr. 383/2009 (2009. gada 5. maijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes iepriekš un vēlāk stiegrotu dzelzs vai neleģētā tērauda stiepļu un dzīslu (PSC stieples un dzīslas) importam (OV L 118, 13.5.2009., 1. lpp.); Komisijas Regula (ES) Nr. 1071/2012 (2012. gada 14. novembris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu (OV L 318, 15.11.2012., 10. lpp.); Komisijas Regula (ES) Nr. 845/2012 (2012. gada 18. septembris), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda ražojumu importam (OV L 252, 19.9.2012., 33. lpp.).

12

(13)  Tomēr jāatzīmē, ka gan Savienības ražošanas nozare, gan Indijas ražotāji ir pārstāvēti arī lētāko ražojumu tirgus segmentā, tikai mazākā mērā.

13

(14)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

14

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België

---

PIELIKUMS

ATLASĒ NEIEKĻAUTIE INDIJAS RAŽOTĀJI EKSPORTĒTĀJI, KAS SADARBOJĀS

| Uzņēmuma nosaukums | Pilsēta | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Bekaert Mukand Wire Industries | Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra | B781 |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd | Mumbai, Maharashtra | B781 |
| Bhansali Stainless Wire | Mumbai, Maharashtra | B781 |
| Chandan Steel | Mumbai, Maharashtra | B781 |
| Drawmet Wires | Bhiwadi, Rajastan | B781 |
| Garg Inox Ltd | Bahadurgarh, Haryana | B931 |
| Jyoti Steel Industries Ltd | Mumbai, Maharashtra | B781 |
| Macro Bars and Wires | Mumbai, Maharashtra | B932 |
| Mukand Ltd | Thane | B781 |
| Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd | Mumbai, Maharashtra | B933 |
| Panchmahal Steel Ltd | Dist. Panchmahals, Gujarat | B781 |

Uzņēmuma nosaukums

Pilsēta

Taric papildu kods

Bekaert Mukand Wire Industries

Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra

B781

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd

Mumbai, Maharashtra

B781

Bhansali Stainless Wire

Mumbai, Maharashtra

B781

Chandan Steel

Mumbai, Maharashtra

B781

Drawmet Wires

Bhiwadi, Rajastan

B781

Garg Inox Ltd

Bahadurgarh, Haryana

B931

Jyoti Steel Industries Ltd

Mumbai, Maharashtra

B781

Macro Bars and Wires

Mumbai, Maharashtra

B932

Mukand Ltd

Thane

B781

Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd

Mumbai, Maharashtra

B933

Panchmahal Steel Ltd

Dist. Panchmahals, Gujarat

B781

---

| 7.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 862/2013

(2013. gada 5. septembris),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Casatella Trevigiana (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2). |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Casatella Trevigiana, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 487/2008 (3). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Casatella Trevigiana, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 487/2008 (3).

| (3) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs, tādēļ Komisija, piemērojot Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar minētās regulas 7. pantu, tāpēc šis grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs, tādēļ Komisija, piemērojot Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar minētās regulas 7. pantu, tāpēc šis grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo apstiprina Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto specifikācijas grozījumu attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 5. septembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

2

(3)  OV L 143, 3.6.2008., 12. lpp.

3

(4)  OV C 322, 24.10.2012., 4. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.3. grupa.   Siers

ITĀLIJA

Casatella Trevigiana (ACVN)

---

| 7.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/17

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 863/2013

(2013. gada 5. septembris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 5. septembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Izstrādājums (tā sauktais "reāllaika pulksteņa modulis"), kurš sastāv no monolītas integrālās shēmas un kvarca kristāla, kas samontēti kopā uz metāla karkasa un iestiprināti plastmasas korpusā, kura izmēri ir aptuveni 10 × 7 × 3 mm.
  Izstrādājums darbojas 32,768 kHz svārstību frekvencē ar barošanas spriegumu no 2,7 līdz 3,6 V. Tam ir digitāls izejas signāls.
  Izstrādājumu izmanto dažādās ierīcēs kā pulksteņa signāla avotu laika intervālu noteikšanai.

   (1) Sk. attēlu. | 9114 90 00 | Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, XVI sadaļas 1.n) piezīmi un KN kodu 9114 un 9114 90 00 formulējumu.
  Tā kā izstrādājumā ir gan monolītiskā integrālā shēma, gan kvarca kristāls, tas neatbilst 85. nodaļas 8.b) piezīmē paredzētajiem nosacījumiem. Līdz ar to klasificēšana pozīcijā 8542 nav iespējama.
  Izstrādājums raida pulksteņa signālu laika intervālu noteikšanai, un šāda funkcija ir iekļauta 91. nodaļā.
  Klasificēšana pozīcijā 9110 arī nav iespējama, jo izstrādājumam nav visu nepieciešamo komponentu, lai to uzskatītu par nenokomplektētu pulksteņa mehānismu, un tas nav samontēts (sk. arī harmonizētās sistēmas skaidrojumus par pozīciju 9110, trešo rindkopu).
  Tāpēc izstrādājums ir klasificējams ar KN kodu 9114 90 00 kā citādas pulksteņu detaļas (sk. arī harmonizētās sistēmas skaidrojumus par pozīciju 9114, A daļas 8. punktu). |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Izstrādājums (tā sauktais "reāllaika pulksteņa modulis"), kurš sastāv no monolītas integrālās shēmas un kvarca kristāla, kas samontēti kopā uz metāla karkasa un iestiprināti plastmasas korpusā, kura izmēri ir aptuveni 10 × 7 × 3 mm.

Izstrādājums darbojas 32,768 kHz svārstību frekvencē ar barošanas spriegumu no 2,7 līdz 3,6 V. Tam ir digitāls izejas signāls.

Izstrādājumu izmanto dažādās ierīcēs kā pulksteņa signāla avotu laika intervālu noteikšanai.

(1) Sk. attēlu.

9114 90 00

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, XVI sadaļas 1.n) piezīmi un KN kodu 9114 un 9114 90 00 formulējumu.

Tā kā izstrādājumā ir gan monolītiskā integrālā shēma, gan kvarca kristāls, tas neatbilst 85. nodaļas 8.b) piezīmē paredzētajiem nosacījumiem. Līdz ar to klasificēšana pozīcijā 8542 nav iespējama.

Izstrādājums raida pulksteņa signālu laika intervālu noteikšanai, un šāda funkcija ir iekļauta 91. nodaļā.

Klasificēšana pozīcijā 9110 arī nav iespējama, jo izstrādājumam nav visu nepieciešamo komponentu, lai to uzskatītu par nenokomplektētu pulksteņa mehānismu, un tas nav samontēts (sk. arī harmonizētās sistēmas skaidrojumus par pozīciju 9110, trešo rindkopu).

Tāpēc izstrādājums ir klasificējams ar KN kodu 9114 90 00 kā citādas pulksteņu detaļas (sk. arī harmonizētās sistēmas skaidrojumus par pozīciju 9114, A daļas 8. punktu).

Image

---

(1)  Attēls pievienots tikai informācijai.

---

| 7.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/19

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 864/2013

(2013. gada 6. septembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 6. septembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 29,8 |
| ZZ | 29,8 |
| 0707 00 05 | TR | 95,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0709 93 10 | TR | 124,0 |
| ZZ | 124,0 |
| 0805 50 10 | AR | 109,7 |
| CL | 126,2 |
| TR | 74,0 |
| UY | 120,7 |
| ZA | 124,0 |
| ZZ | 110,9 |
| 0806 10 10 | BR | 183,4 |
| EG | 184,2 |
| IL | 162,2 |
| TR | 143,0 |
| ZA | 168,3 |
| ZZ | 168,2 |
| 0808 10 80 | AR | 155,4 |
| BR | 103,3 |
| CL | 135,2 |
| CN | 67,2 |
| NZ | 133,1 |
| US | 147,8 |
| ZA | 115,0 |
| ZZ | 122,4 |
| 0808 30 90 | AR | 160,7 |
| CN | 84,1 |
| TR | 137,4 |
| ZA | 138,4 |
| ZZ | 130,2 |
| 0809 30 | TR | 129,9 |
| ZZ | 129,9 |
| 0809 40 05 | BA | 50,7 |
| MK | 50,9 |
| XS | 55,5 |
| ZZ | 52,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MK

29,8

ZZ

29,8

0707 00 05

TR

95,4

ZZ

95,4

0709 93 10

TR

124,0

ZZ

124,0

0805 50 10

AR

109,7

CL

126,2

TR

74,0

UY

120,7

ZA

124,0

ZZ

110,9

0806 10 10

BR

183,4

EG

184,2

IL

162,2

TR

143,0

ZA

168,3

ZZ

168,2

0808 10 80

AR

155,4

BR

103,3

CL

135,2

CN

67,2

NZ

133,1

US

147,8

ZA

115,0

ZZ

122,4

0808 30 90

AR

160,7

CN

84,1

TR

137,4

ZA

138,4

ZZ

130,2

0809 30

TR

129,9

ZZ

129,9

0809 40 05

BA

50,7

MK

50,9

XS

55,5

ZZ

52,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 7.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/21

---

PADOMES LĒMUMS 2013/446/KĀDP

(2013. gada 6. septembris),

ar ko groza Lēmumu 2010/452/KĀDP par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 12. augustā pieņēma Lēmumu 2010/452/KĀDP (1), ar ko tika pagarināta Eiropas Savienības Pārraudzības misija Gruzijā, EUMM Georgia (turpmāk “EUMM Georgia” jeb “misija”), kura izveidota ar 2008. gada 15. septembra Vienoto rīcību 2008/736/KĀDP (2). Lēmums 2010/452/KĀDP zaudē spēku 2013. gada 14. septembrī. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 12. augustā pieņēma Lēmumu 2010/452/KĀDP (1), ar ko tika pagarināta Eiropas Savienības Pārraudzības misija Gruzijā, EUMM Georgia (turpmāk “EUMM Georgia” jeb “misija”), kura izveidota ar 2008. gada 15. septembra Vienoto rīcību 2008/736/KĀDP (2). Lēmums 2010/452/KĀDP zaudē spēku 2013. gada 14. septembrī.

| (2) | EUMM Georgia būtu jāpagarina vēl par 15 mēnešiem, saglabājot tās līdzšinējās pilnvaras. |
| --- | --- |

(2)

EUMM Georgia būtu jāpagarina vēl par 15 mēnešiem, saglabājot tās līdzšinējās pilnvaras.

| (3) | Misija tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu, |
| --- | --- |

(3)

Misija tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2010/452/KĀDP groza šādi:

| 1) | lēmuma 6. pantu groza šādi:






  a) | pievieno šādu punktu:
  “1.a   Misijas vadītājs ir misijas pārstāvis. Misijas vadītājs, uzņemoties vispārēju atbildību, misijas personāla locekļiem var deleģēt pārvaldības uzdevumus personāla un finanšu lietās.”; |
| --- | --- | --- |

1)

lēmuma 6. pantu groza šādi:

a)

pievieno šādu punktu:

“1.a   Misijas vadītājs ir misijas pārstāvis. Misijas vadītājs, uzņemoties vispārēju atbildību, misijas personāla locekļiem var deleģēt pārvaldības uzdevumus personāla un finanšu lietās.”;

| b) | svītro 4. punktu; |
| --- | --- |

b)

svītro 4. punktu;

| 2) | lēmuma 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Starptautiskā un vietējā personāla nodarbināšanas kārtību un tiesības un pienākumus nosaka līgumos, ko noslēdz EUMM Georgia un attiecīgais personāla loceklis.”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Starptautiskā un vietējā personāla nodarbināšanas kārtību un tiesības un pienākumus nosaka līgumos, ko noslēdz EUMM Georgia un attiecīgais personāla loceklis.”;

| 3) | pievieno šādu pantu:
  “13.a pants
  Juridiski pasākumi

  EUMM Georgia ir tiesībspēja un rīcībspēja veikt pakalpojumu un piegāžu iepirkumus, slēgt līgumus un administratīvas vienošanās, nodarbināt personālu, turēt bankas kontus, iegādāties un pārdot aktīvus un izpildīt saistības, kā arī būt par pusi tiesas procesos, ja tas vajadzīgs, lai īstenotu šo lēmumu.”; |
| --- | --- |

3)

pievieno šādu pantu:

“13.a pants

Juridiski pasākumi

EUMM Georgia ir tiesībspēja un rīcībspēja veikt pakalpojumu un piegāžu iepirkumus, slēgt līgumus un administratīvas vienošanās, nodarbināt personālu, turēt bankas kontus, iegādāties un pārdot aktīvus un izpildīt saistības, kā arī būt par pusi tiesas procesos, ja tas vajadzīgs, lai īstenotu šo lēmumu.”;

| 4) | lēmuma 14. pantu aizstāj ar šādu:
  “14. pants
  Finanšu noteikumi
  1.   Ar misijas īstenošanu saistīto izdevumu segšanai paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2010. gada 15. septembra līdz 2011. gada 14. septembrim ir EUR 26 600 000.
  Ar misijas īstenošanu saistīto izdevumu segšanai paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2011. gada 15. septembra līdz 2012. gada 14. septembrim ir EUR 23 900 000.
  Ar misijas īstenošanu saistīto izdevumu segšanai paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2012. gada 15. septembra līdz 2013. gada 14. septembrim ir EUR 20 900 000.
  Ar misijas īstenošanu saistīto izdevumu segšanai paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2013. gada 15. septembra līdz 2014. gada 14. decembrim ir EUR 26 650 000.
  2.   Visus izdevumus pārvalda saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam.
  3.   Trešo valstu, uzņēmējas valsts un kaimiņvalstu valstspiederīgie var piedalīties piedāvājumu konkursos. Pēc tam, kad Komisija to apstiprina, misija var noslēgt tehniskus nolīgumus ar dalībvalstīm, iesaistītajām trešām valstīm un citiem iesaistītiem starptautiskiem dalībniekiem par iekārtu, pakalpojumu un telpu nodrošināšanu EUMM Georgia vajadzībām.
  4.   EUMM Georgia ir atbildīga par misijas budžeta izpildi. Šajā nolūkā misija paraksta vienošanos ar Komisiju.
  5.   EUMM Georgia atbild par visām prasībām un saistībām, kas rodas, īstenojot pilnvaras no 2013. gada 15. septembra, izņemot prasības, kas saistītas ar smagiem misijas vadītāja pārkāpumiem, par kuriem viņš ir atbildīgs.
  6.   Finanšu pasākumos ņem vērā 5., 6. un 9. pantā paredzēto komandķēdi un prasības attiecībā uz EUMM Georgia darbību, tostarp aprīkojuma savietojamību un tās grupu sadarbspēju.
  7.   Izdevumi ir attiecināmi no dienas, kad šis lēmums stājas spēkā.”; |
| --- | --- |

4)

lēmuma 14. pantu aizstāj ar šādu:

“14. pants

Finanšu noteikumi

1.   Ar misijas īstenošanu saistīto izdevumu segšanai paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2010. gada 15. septembra līdz 2011. gada 14. septembrim ir EUR 26 600 000.

Ar misijas īstenošanu saistīto izdevumu segšanai paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2011. gada 15. septembra līdz 2012. gada 14. septembrim ir EUR 23 900 000.

Ar misijas īstenošanu saistīto izdevumu segšanai paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2012. gada 15. septembra līdz 2013. gada 14. septembrim ir EUR 20 900 000.

Ar misijas īstenošanu saistīto izdevumu segšanai paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2013. gada 15. septembra līdz 2014. gada 14. decembrim ir EUR 26 650 000.

2.   Visus izdevumus pārvalda saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam.

3.   Trešo valstu, uzņēmējas valsts un kaimiņvalstu valstspiederīgie var piedalīties piedāvājumu konkursos. Pēc tam, kad Komisija to apstiprina, misija var noslēgt tehniskus nolīgumus ar dalībvalstīm, iesaistītajām trešām valstīm un citiem iesaistītiem starptautiskiem dalībniekiem par iekārtu, pakalpojumu un telpu nodrošināšanu EUMM Georgia vajadzībām.

4.   EUMM Georgia ir atbildīga par misijas budžeta izpildi. Šajā nolūkā misija paraksta vienošanos ar Komisiju.

5.   EUMM Georgia atbild par visām prasībām un saistībām, kas rodas, īstenojot pilnvaras no 2013. gada 15. septembra, izņemot prasības, kas saistītas ar smagiem misijas vadītāja pārkāpumiem, par kuriem viņš ir atbildīgs.

6.   Finanšu pasākumos ņem vērā 5., 6. un 9. pantā paredzēto komandķēdi un prasības attiecībā uz EUMM Georgia darbību, tostarp aprīkojuma savietojamību un tās grupu sadarbspēju.

7.   Izdevumi ir attiecināmi no dienas, kad šis lēmums stājas spēkā.”;

| 5) | lēmuma 18. panta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Tas zaudē spēku 2014. gada 14. decembrī.” |
| --- | --- |

5)

lēmuma 18. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Tas zaudē spēku 2014. gada 14. decembrī.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. To piemēro no 2013. gada 15. septembra.

Briselē, 2013. gada 6. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OV L 213, 13.8.2010., 43. lpp.

1

(2)  OV L 248, 17.9.2008., 26. lpp.

2

---

| 7.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/23

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 5. septembris)

par standarta jaudas izmantojuma koeficientu saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 18. panta 2. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/447/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (1), un jo īpaši tās 10.a pantu,

tā kā:

| (1) | Lai dalībvalstis saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2011/278/ES (2) 18. panta 1. un 3. punktu varētu noteikt Direktīvas 2003/87/EK 3. panta h) punktā definētu jaunu iekārtu darbības līmeņus, Komisijai ir jānosaka un jāpublicē standarta jaudas izmantojuma koeficienti. |
| --- | --- |

(1)

Lai dalībvalstis saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2011/278/ES (2) 18. panta 1. un 3. punktu varētu noteikt Direktīvas 2003/87/EK 3. panta h) punktā definētu jaunu iekārtu darbības līmeņus, Komisijai ir jānosaka un jāpublicē standarta jaudas izmantojuma koeficienti.

| (2) | Lai aprēķinātu bezmaksas emisijas kvotu skaitu, kas piešķiramas jaunām iekārtām, kuras ir tiesīgas 2013.–2020. gada periodā šādas kvotas saņemt, dalībvalstīm ir jānosaka šādu iekārtu darbības līmeņi. Šajā sakarā ir vajadzīgs standarta jaudas izmantojuma koeficients, lai noteiktu ar produktu saistīto darbības līmeni tādiem produktiem, kam produkta līmeņatzīme ir noteikta Lēmuma 2011/278/ES I pielikumā. Jaunām iekārtām (izņemot jaunas iekārtas, ko par tādām uzskata ievērojamas jaudas palielināšanas dēļ) šo darbības līmeni nosaka šādi: šā produkta ražošanas sākotnējo uzstādīto jaudu, ko nosaka saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 17. panta 4. punktu, reizina ar standarta jaudas izmantojuma koeficientu. Attiecībā uz iekārtām, kuru jauda ir ievērojami palielinājusies vai samazinājusies, dalībvalstis izmanto standarta jaudas izmantojuma koeficientu, lai noteiktu attiecīgās apakšiekārtas papildu jaudas vai samazinātās jaudas ar produktu saistīto darbības līmeni. |
| --- | --- |

(2)

Lai aprēķinātu bezmaksas emisijas kvotu skaitu, kas piešķiramas jaunām iekārtām, kuras ir tiesīgas 2013.–2020. gada periodā šādas kvotas saņemt, dalībvalstīm ir jānosaka šādu iekārtu darbības līmeņi. Šajā sakarā ir vajadzīgs standarta jaudas izmantojuma koeficients, lai noteiktu ar produktu saistīto darbības līmeni tādiem produktiem, kam produkta līmeņatzīme ir noteikta Lēmuma 2011/278/ES I pielikumā. Jaunām iekārtām (izņemot jaunas iekārtas, ko par tādām uzskata ievērojamas jaudas palielināšanas dēļ) šo darbības līmeni nosaka šādi: šā produkta ražošanas sākotnējo uzstādīto jaudu, ko nosaka saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 17. panta 4. punktu, reizina ar standarta jaudas izmantojuma koeficientu. Attiecībā uz iekārtām, kuru jauda ir ievērojami palielinājusies vai samazinājusies, dalībvalstis izmanto standarta jaudas izmantojuma koeficientu, lai noteiktu attiecīgās apakšiekārtas papildu jaudas vai samazinātās jaudas ar produktu saistīto darbības līmeni.

| (3) | Standarta jaudas izmantojuma koeficients ir 80. procentīle no visu iekārtu, kas ražo attiecīgo produktu, vidējiem ikgadējiem jaudas izmantojuma koeficientiem. Lai izveidotu valsts īstenošanas pasākumus (VĪP), dalībvalstis vāca atsauces datus par esošajām iekārtām, vākšanas gaitā apkopojot datus par attiecīgā produkta gada vidējiem ražošanas apjomiem 2005.–2008. gadā. Šos ražošanas apjomus dalot ar sākotnējo uzstādīto jaudu, kā minēts Lēmuma 2011/278/ES 7. panta 3. punktā, dalībvalstis noteica attiecīgo to teritorijā esošo iekārtu jaudas izmantojuma koeficientus. Šo informāciju iekļāva VĪP un līdz ar to paziņoja Komisijai. |
| --- | --- |

(3)

Standarta jaudas izmantojuma koeficients ir 80. procentīle no visu iekārtu, kas ražo attiecīgo produktu, vidējiem ikgadējiem jaudas izmantojuma koeficientiem. Lai izveidotu valsts īstenošanas pasākumus (VĪP), dalībvalstis vāca atsauces datus par esošajām iekārtām, vākšanas gaitā apkopojot datus par attiecīgā produkta gada vidējiem ražošanas apjomiem 2005.–2008. gadā. Šos ražošanas apjomus dalot ar sākotnējo uzstādīto jaudu, kā minēts Lēmuma 2011/278/ES 7. panta 3. punktā, dalībvalstis noteica attiecīgo to teritorijā esošo iekārtu jaudas izmantojuma koeficientus. Šo informāciju iekļāva VĪP un līdz ar to paziņoja Komisijai.

| (4) | Kad Komisija bija saņēmusi visu dalībvalstu VĪP, tā, ņemot vērā arī EEZ un EBTA valstu VĪP, noteica 80. procentīli no iekārtu, kas ražo produktu, kuram ir noteikta līmeņatzīme, gada vidējiem jaudas izmantojuma koeficientiem, ņemot vērā, ka jānodrošina neitrāli konkurences apstākļi gan rūpnieciskajām darbībām viena operatora ekspluatētās iekārtās, gan ražošanai ārpakalpojumu sniedzēja iekārtās. Aprēķina pamatā ir informācija, kas Komisijai bija pieejama līdz 2012. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(4)

Kad Komisija bija saņēmusi visu dalībvalstu VĪP, tā, ņemot vērā arī EEZ un EBTA valstu VĪP, noteica 80. procentīli no iekārtu, kas ražo produktu, kuram ir noteikta līmeņatzīme, gada vidējiem jaudas izmantojuma koeficientiem, ņemot vērā, ka jānodrošina neitrāli konkurences apstākļi gan rūpnieciskajām darbībām viena operatora ekspluatētās iekārtās, gan ražošanai ārpakalpojumu sniedzēja iekārtās. Aprēķina pamatā ir informācija, kas Komisijai bija pieejama līdz 2012. gada 31. decembrim.

| (5) | Standarta jaudas izmantojuma koeficienti katrai produkta līmeņatzīmei ir izklāstīti šā lēmuma pielikumā. Šos koeficientus piemēro no 2013. līdz 2020. gadam, |
| --- | --- |

(5)

Standarta jaudas izmantojuma koeficienti katrai produkta līmeņatzīmei ir izklāstīti šā lēmuma pielikumā. Šos koeficientus piemēro no 2013. līdz 2020. gadam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Dalībvalstis izmanto pielikumā uzskaitītos standarta jaudas izmantojuma koeficientus, lai noteiktu Direktīvas 2003/87/EK 3. panta h) punktā minēto iekārtu ar produktu saistīto darbības līmeni saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 18. pantu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā pirmajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2013. gada 5. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 27. aprīļa Lēmums 2011/278/ES, ar kuru visā Savienībā nosaka pagaidu noteikumus saskaņotai bezmaksas emisiju kvotu sadalei atbilstoši 10.a pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK (OV L 130, 17.5.2011., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Lēmuma 2011/278/ES I pielikumā uzskaitītās produkta līmeņatzīmes | Standarta jaudas izmantojuma koeficients (SCUF) |
| --- | --- |
| Kokss | 0,960 |
| Kausētā rūda | 0,886 |
| Karstais metāls | 0,894 |
| Pirmsdedzināšanas anods | 0,928 |
| Alumīnijs | 0,964 |
| Pelēkā cementa klinkers | 0,831 |
| Baltā cementa klinkers | 0,787 |
| Kaļķi | 0,813 |
| Dolomītkaļķis | 0,748 |
| Dolomītkaļķa kausēšana | 0,784 |
| Lokšņu stikls | 0,946 |
| Bezkrāsaina stikla pudeles un burkas | 0,883 |
| Krāsaina stikla pudeles un burkas | 0,912 |
| Nepārtrauktā pavediena stikla šķiedras produkti | 0,892 |
| Fasādes ķieģeļi | 0,809 |
| Ceļa seguma plātnes | 0,731 |
| Jumta kārniņi | 0,836 |
| Izsmidzinot izžāvēts pulveris | 0,802 |
| Apmetums | 0,801 |
| Žāvēts sekundārais ģipsis | 0,812 |
| Īsšķiedras sulfātceluloze | 0,808 |
| Garšķiedras sulfātceluloze | 0,823 |
| Sulfīta celuloze, termomehāniskā un mehāniskā celuloze | 0,862 |
| Pārstrādāta papīra celuloze | 0,887 |
| Avīžpapīrs | 0,919 |
| Nekrītots augstvērtīgs papīrs | 0,872 |
| Augstvērtīgais krītpapīrs | 0,883 |
| Salvešpapīrs | 0,900 |
| Testlainers un gofrētais slāņpapīrs | 0,889 |
| Nekrītots kartons | 0,863 |
| Krītots kartons | 0,868 |
| Slāpekļskābe | 0,876 |
| Adipīnskābe | 0,849 |
| Vinilhlorīda monomērs (VCM) | 0,842 |
| Fenols/acetons | 0,870 |
| S-PVC | 0,873 |
| E-PVC | 0,834 |
| Sodas pelni | 0,926 |
| Naftas pārstrādes iekārtu produkti | 0,902 |
| EAF oglekļa tērauds | 0,798 |
| EAF augsta piemaisījumu līmeņa tērauds | 0,802 |
| Dzelzs liešana | 0,772 |
| Minerālvate | 0,851 |
| Apmetuma plāksne | 0,843 |
| Kvēpi | 0,865 |
| Amonjaks | 0,888 |
| Tvaika krekings | 0,872 |
| Aromātvielas | 0,902 |
| Stirols (stirēns) | 0,879 |
| Ūdeņradis | 0,902 |
| Sintēzes gāze | 0,902 |
| Etilēna oksīds / etilēna glikoli | 0,840 |

Lēmuma 2011/278/ES I pielikumā uzskaitītās produkta līmeņatzīmes

Standarta jaudas izmantojuma koeficients (SCUF)

Kokss

0,960

Kausētā rūda

0,886

Karstais metāls

0,894

Pirmsdedzināšanas anods

0,928

Alumīnijs

0,964

Pelēkā cementa klinkers

0,831

Baltā cementa klinkers

0,787

Kaļķi

0,813

Dolomītkaļķis

0,748

Dolomītkaļķa kausēšana

0,784

Lokšņu stikls

0,946

Bezkrāsaina stikla pudeles un burkas

0,883

Krāsaina stikla pudeles un burkas

0,912

Nepārtrauktā pavediena stikla šķiedras produkti

0,892

Fasādes ķieģeļi

0,809

Ceļa seguma plātnes

0,731

Jumta kārniņi

0,836

Izsmidzinot izžāvēts pulveris

0,802

Apmetums

0,801

Žāvēts sekundārais ģipsis

0,812

Īsšķiedras sulfātceluloze

0,808

Garšķiedras sulfātceluloze

0,823

Sulfīta celuloze, termomehāniskā un mehāniskā celuloze

0,862

Pārstrādāta papīra celuloze

0,887

Avīžpapīrs

0,919

Nekrītots augstvērtīgs papīrs

0,872

Augstvērtīgais krītpapīrs

0,883

Salvešpapīrs

0,900

Testlainers un gofrētais slāņpapīrs

0,889

Nekrītots kartons

0,863

Krītots kartons

0,868

Slāpekļskābe

0,876

Adipīnskābe

0,849

Vinilhlorīda monomērs (VCM)

0,842

Fenols/acetons

0,870

S-PVC

0,873

E-PVC

0,834

Sodas pelni

0,926

Naftas pārstrādes iekārtu produkti

0,902

EAF oglekļa tērauds

0,798

EAF augsta piemaisījumu līmeņa tērauds

0,802

Dzelzs liešana

0,772

Minerālvate

0,851

Apmetuma plāksne

0,843

Kvēpi

0,865

Amonjaks

0,888

Tvaika krekings

0,872

Aromātvielas

0,902

Stirols (stirēns)

0,879

Ūdeņradis

0,902

Sintēzes gāze

0,902

Etilēna oksīds / etilēna glikoli

0,840

---

| 7.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/27

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 5. septembris)

par valstu īstenošanas pasākumiem attiecībā uz bezmaksas siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu pagaidu piešķiršanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 11. panta 3. punktu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5666)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/448/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (1), un jo īpaši tās 10.a un 11. pantu,

tā kā:

| (1) | No 2013. gada to iekārtu operatoriem, kuras ietilpst Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ES ETS), emisijas kvotas piešķir tikai izsolēs. Tomēr tiesīgie operatori no 2013. līdz 2020. gadam turpinās saņemt bezmaksas kvotas. Kvotu apjomu, ko katrs šāds operators saņem, nosaka, pamatojoties uz Savienības mērogā saskaņotiem noteikumiem, kas izklāstīti Direktīvā 2003/87/EK un Komisijas Lēmumā 2011/278/ES (2). |
| --- | --- |

(1)

No 2013. gada to iekārtu operatoriem, kuras ietilpst Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ES ETS), emisijas kvotas piešķir tikai izsolēs. Tomēr tiesīgie operatori no 2013. līdz 2020. gadam turpinās saņemt bezmaksas kvotas. Kvotu apjomu, ko katrs šāds operators saņem, nosaka, pamatojoties uz Savienības mērogā saskaņotiem noteikumiem, kas izklāstīti Direktīvā 2003/87/EK un Komisijas Lēmumā 2011/278/ES (2).

| (2) | Dalībvalstīm līdz 2011. gada 30. septembrim bija jāsniedz Komisijai informācija par valsts īstenošanas pasākumiem (VĪP) – līdztekus pārējai obligāti sniedzamajai informācijai bija jāiesniedz to teritorijā esošo iekārtu saraksts, uz kurām attiecas Direktīva 2003/87/EK, un provizoriskais bezmaksas kvotu apjoms, kas piešķirams no 2013. līdz 2020. gadam un aprēķināts, pamatojoties uz visā Savienībā saskaņotiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Dalībvalstīm līdz 2011. gada 30. septembrim bija jāsniedz Komisijai informācija par valsts īstenošanas pasākumiem (VĪP) – līdztekus pārējai obligāti sniedzamajai informācijai bija jāiesniedz to teritorijā esošo iekārtu saraksts, uz kurām attiecas Direktīva 2003/87/EK, un provizoriskais bezmaksas kvotu apjoms, kas piešķirams no 2013. līdz 2020. gadam un aprēķināts, pamatojoties uz visā Savienībā saskaņotiem noteikumiem.

| (3) | Akta par Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumā par Eiropas Savienību, Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā (3) 18. pants paredz pārejas posma pasākumus attiecībā uz Horvātiju, kas izklāstīti minētā akta V pielikumā. Saskaņā ar minētā V pielikuma 10. punktu Horvātijai ir jānodrošina, ka operatori ievēro Direktīvu 2003/87/EK visu 2013. gadu. Tāpat atbilstīgo iekārtu operatori saņem bezmaksas kvotas par visu 2013. gadu, lai varētu pilnībā ievērot ES ETS noteikumus un principu, kas paredz ikgadēju emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un emisijas kvotu nodošanu. Horvātija savus VĪP iesniedza Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 11. panta 1. punktu un Lēmuma 2011/278/ES 15. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Akta par Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumā par Eiropas Savienību, Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā (3) 18. pants paredz pārejas posma pasākumus attiecībā uz Horvātiju, kas izklāstīti minētā akta V pielikumā. Saskaņā ar minētā V pielikuma 10. punktu Horvātijai ir jānodrošina, ka operatori ievēro Direktīvu 2003/87/EK visu 2013. gadu. Tāpat atbilstīgo iekārtu operatori saņem bezmaksas kvotas par visu 2013. gadu, lai varētu pilnībā ievērot ES ETS noteikumus un principu, kas paredz ikgadēju emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un emisijas kvotu nodošanu. Horvātija savus VĪP iesniedza Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 11. panta 1. punktu un Lēmuma 2011/278/ES 15. panta 1. punktu.

| (4) | Lai panāktu datu kvalitāti un salīdzināmību, Komisija nodrošināja elektronisku veidlapu VĪP iesniegšanai. Visas dalībvalstis šādā vai līdzīgā formātā iesniedza iekārtu sarakstu, tabulu ar visiem attiecīgajiem datiem par katru iekārtu un ziņojumu par metodoloģiju, kurā izklāstīts dalībvalsts iestāžu veiktais datu vākšanas process. |
| --- | --- |

(4)

Lai panāktu datu kvalitāti un salīdzināmību, Komisija nodrošināja elektronisku veidlapu VĪP iesniegšanai. Visas dalībvalstis šādā vai līdzīgā formātā iesniedza iekārtu sarakstu, tabulu ar visiem attiecīgajiem datiem par katru iekārtu un ziņojumu par metodoloģiju, kurā izklāstīts dalībvalsts iestāžu veiktais datu vākšanas process.

| (5) | Iesniegtās informācijas un datu apjoms ir ļoti liels, tāpēc Komisija vispirms analizēja visu VĪP pilnību. Ja Komisija konstatēja, ka iesniegtā informācija ir nepilnīga, tā no attiecīgās dalībvalsts pieprasīja papildu informāciju. Atbildēdamas uz šiem pieprasījumiem, attiecīgās iestādes iesniedza papildu būtisku informāciju, lai papildinātu iesniegtos VĪP. |
| --- | --- |

(5)

Iesniegtās informācijas un datu apjoms ir ļoti liels, tāpēc Komisija vispirms analizēja visu VĪP pilnību. Ja Komisija konstatēja, ka iesniegtā informācija ir nepilnīga, tā no attiecīgās dalībvalsts pieprasīja papildu informāciju. Atbildēdamas uz šiem pieprasījumiem, attiecīgās iestādes iesniedza papildu būtisku informāciju, lai papildinātu iesniegtos VĪP.

| (6) | VĪP, tostarp provizoriskie bezmaksas kvotu kopapjomi, kas piešķirami no 2013. līdz 2020. gadam, ir izvērtēti pēc kritērijiem, kuri izklāstīti Direktīvā 2003/87/EK, konkrētāk, tās 10.a pantā, un Lēmumā 2011/278/ES, ņemot vērā Komisijas vadlīnijas dalībvalstīm, ko Klimata pārmaiņu komiteja apstiprināja 2011. gada 14. aprīlī. Atbilstošos gadījumos ir ņemti vērā norādījumi par Direktīvas 2003/87/EK I pielikuma interpretāciju. |
| --- | --- |

(6)

VĪP, tostarp provizoriskie bezmaksas kvotu kopapjomi, kas piešķirami no 2013. līdz 2020. gadam, ir izvērtēti pēc kritērijiem, kuri izklāstīti Direktīvā 2003/87/EK, konkrētāk, tās 10.a pantā, un Lēmumā 2011/278/ES, ņemot vērā Komisijas vadlīnijas dalībvalstīm, ko Klimata pārmaiņu komiteja apstiprināja 2011. gada 14. aprīlī. Atbilstošos gadījumos ir ņemti vērā norādījumi par Direktīvas 2003/87/EK I pielikuma interpretāciju.

| (7) | Komisija padziļināti izvērtēja katras dalībvalsts VĪP atbilstību. Šī visaptverošā izvērtējuma ietvaros Komisija analizēja gan pašu datu konsekvenci, gan datu saskanību ar saskaņotajiem kvotu sadales noteikumiem. Vispirms Komisija izvērtēja, vai iekārtas ir tiesīgas saņemt bezmaksas kvotas, kā arī iekārtu sadalījumu apakšiekārtās un to robežas. Tad Komisija analizēja, vai attiecīgajām apakšiekārtām ir piemērotas pareizas līmeņatzīmes vērtības. Tā kā produkta līmeņatzīmes apakšiekārtām Lēmums 2011/278/ES principā nosaka vienu līmeņatzīmi katram produktam, Komisija īpašu uzmanību veltīja tam, kā līmeņatzīmes vērtība piemērota izgatavotajam galaproduktam saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES I pielikumā noteikto produkta definīciju un sistēmas robežām. Bez tam, ņemot vērā tā lielo ietekmi uz kvotu sadali, Komisija sīki analizēja iekārtu vēsturiskā darbības līmeņa aprēķinus, jaudas ievērojamu izmaiņu gadījumus atsauces periodā, iekārtu darbības uzsākšanas gadījumus atsauces periodā, aprēķinu par provizorisko ikgadējo bez maksas piešķiramo emisijas kvotu skaitu, ņemot vērā kurināmā un elektroenerģijas apmaināmību, oglekļa emisiju pārvirzes statusu, kā arī siltuma eksportu uz privātām mājsaimniecībām. Atklāt vēl citas iespējamās nepilnības saskaņoto kvotu sadales noteikumu piemērošanā palīdzēja sīkāka statistiskā analīze un ticamības pārbaudes, izmantojot tādus rādītājus kā, piemēram, ierosinātais piešķiramo kvotu apjoms pēc vēsturiskā darbības līmeņa salīdzinājumā ar līmeņatzīmju vērtībām vai vēsturiskais darbības līmenis salīdzinājumā ar ražošanas jaudām. |
| --- | --- |

(7)

Komisija padziļināti izvērtēja katras dalībvalsts VĪP atbilstību. Šī visaptverošā izvērtējuma ietvaros Komisija analizēja gan pašu datu konsekvenci, gan datu saskanību ar saskaņotajiem kvotu sadales noteikumiem. Vispirms Komisija izvērtēja, vai iekārtas ir tiesīgas saņemt bezmaksas kvotas, kā arī iekārtu sadalījumu apakšiekārtās un to robežas. Tad Komisija analizēja, vai attiecīgajām apakšiekārtām ir piemērotas pareizas līmeņatzīmes vērtības. Tā kā produkta līmeņatzīmes apakšiekārtām Lēmums 2011/278/ES principā nosaka vienu līmeņatzīmi katram produktam, Komisija īpašu uzmanību veltīja tam, kā līmeņatzīmes vērtība piemērota izgatavotajam galaproduktam saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES I pielikumā noteikto produkta definīciju un sistēmas robežām. Bez tam, ņemot vērā tā lielo ietekmi uz kvotu sadali, Komisija sīki analizēja iekārtu vēsturiskā darbības līmeņa aprēķinus, jaudas ievērojamu izmaiņu gadījumus atsauces periodā, iekārtu darbības uzsākšanas gadījumus atsauces periodā, aprēķinu par provizorisko ikgadējo bez maksas piešķiramo emisijas kvotu skaitu, ņemot vērā kurināmā un elektroenerģijas apmaināmību, oglekļa emisiju pārvirzes statusu, kā arī siltuma eksportu uz privātām mājsaimniecībām. Atklāt vēl citas iespējamās nepilnības saskaņoto kvotu sadales noteikumu piemērošanā palīdzēja sīkāka statistiskā analīze un ticamības pārbaudes, izmantojot tādus rādītājus kā, piemēram, ierosinātais piešķiramo kvotu apjoms pēc vēsturiskā darbības līmeņa salīdzinājumā ar līmeņatzīmju vērtībām vai vēsturiskais darbības līmenis salīdzinājumā ar ražošanas jaudām.

| (8) | Pamatojoties uz šī novērtējuma rezultātiem, Komisija veica detalizētu to iekārtu novērtējumu, kurās tika konstatētas iespējamās nepilnības saskaņoto kvotu sadales noteikumu piemērošanā, un pieprasīja sīkākus skaidrojumus no attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz šī novērtējuma rezultātiem, Komisija veica detalizētu to iekārtu novērtējumu, kurās tika konstatētas iespējamās nepilnības saskaņoto kvotu sadales noteikumu piemērošanā, un pieprasīja sīkākus skaidrojumus no attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

| (9) | Ņemot vērā atbilstības novērtējuma rezultātus, Komisija uzskata, ka Apvienotās Karalistes, Austrijas, Beļģijas, Bulgārijas, Dānijas, Francijas, Grieķijas, Horvātijas, Igaunijas, Itālijas, Īrijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Luksemburgas, Maltas, Nīderlandes, Polijas, Portugāles, Rumānijas, Slovākijas, Slovēnijas, Somijas, Spānijas, Ungārijas un Zviedrijas VĪP ir saderīgi ar Direktīvu 2003/87/EK un Lēmumu 2011/278/ES. Konstatēts, ka šo dalībvalstu VĪP iekļautās iekārtas ir tiesīgas saņemt bezmaksas kvotas, un nav konstatētas nekādas neatbilstības saistībā ar katras šīs dalībvalsts ierosinātajiem gada provizoriskajiem bezmaksas kvotu kopapjomiem. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā atbilstības novērtējuma rezultātus, Komisija uzskata, ka Apvienotās Karalistes, Austrijas, Beļģijas, Bulgārijas, Dānijas, Francijas, Grieķijas, Horvātijas, Igaunijas, Itālijas, Īrijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Luksemburgas, Maltas, Nīderlandes, Polijas, Portugāles, Rumānijas, Slovākijas, Slovēnijas, Somijas, Spānijas, Ungārijas un Zviedrijas VĪP ir saderīgi ar Direktīvu 2003/87/EK un Lēmumu 2011/278/ES. Konstatēts, ka šo dalībvalstu VĪP iekļautās iekārtas ir tiesīgas saņemt bezmaksas kvotas, un nav konstatētas nekādas neatbilstības saistībā ar katras šīs dalībvalsts ierosinātajiem gada provizoriskajiem bezmaksas kvotu kopapjomiem.

| (10) | Tomēr, ņemot vērā novērtējuma rezultātus, Komisija uzskata, ka atsevišķi aspekti Vācijas un Čehijas iesniegtajos VĪP nav saderīgi ar kritērijiem, kuri izklāstīti Direktīvā 2003/87/EK un Lēmumā 2011/278/ES, ņemot vērā Komisijas vadlīnijas dalībvalstīm, ko Klimata pārmaiņu komiteja apstiprināja 2011. gada 14. aprīlī. |
| --- | --- |

(10)

Tomēr, ņemot vērā novērtējuma rezultātus, Komisija uzskata, ka atsevišķi aspekti Vācijas un Čehijas iesniegtajos VĪP nav saderīgi ar kritērijiem, kuri izklāstīti Direktīvā 2003/87/EK un Lēmumā 2011/278/ES, ņemot vērā Komisijas vadlīnijas dalībvalstīm, ko Klimata pārmaiņu komiteja apstiprināja 2011. gada 14. aprīlī.

| (11) | Komisija atzīmē, ka Vācija ir ierosinājusi 7 iekārtām palielināt piešķiramo bezmaksas emisijas kvotu apjomu, jo uzskata, ka tādējādi tiktu mazināts pārmērīgs slogs. Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a pantu un Lēmumu 2011/278/ES provizoriskos bezmaksas kvotu apjomus, kas iesniedzami kā daļa no VĪP, aprēķina, pamatojoties uz saskaņotiem Savienības noteikumiem. Lēmumā 2011/278/ES nav paredzētas korekcijas, kādas Vācija vēlētos izdarīt, pamatojoties uz Vācijas 2011. gada 28. jūlija Siltumnīcefekta gāzu emisiju tirdzniecības likuma (TEHG) 9. panta 5. punktu. Līdz 2012. gadam bezmaksas emisijas kvotu sadale notika valstu līmenī, bet attiecībā uz periodu no 2013. gada likumdevējs ar nodomu ir ieviesis pilnībā saskaņotus noteikumus par kvotu sadali iekārtām, lai pret visām iekārtām būtu vienlīdzīga attieksme. Jebkādas vienpusējas izmaiņas provizoriskajos bezmaksas kvotu apjomos, ko dalībvalstis aprēķinājušas saskaņā ar Lēmumu 2011/278/ES, kaitētu saskaņotajai pieejai. Vācija nav pamatojusi, kāpēc kvotu apjoms, kas attiecīgajām iekārtām aprēķināts, pamatojoties uz Lēmumu 2011/278/ES, būtu acīmredzami nepiemērots, ņemot vērā sasniedzamo mērķi – kvotu sadales pilnīgu saskaņotību. Ja dažām iekārtām piešķirtu vairāk bezmaksas kvotu, tas kropļotu vai varētu kropļot konkurenci, turklāt tam būtu pārrobežu sekas, jo visos Direktīvas 2003/87/EK aptvertajos sektoros tirdzniecība notiek Savienības mērogā. Ņemot vērā principu par vienlīdzīgu attieksmi pret visām ES ETS iekļautajām iekārtām un visām dalībvalstīm, Komisija uzskata, ka ir vietā iebilst pret provizorisko bezmaksas kvotu apjomu dažām iekārtām, kas norādītas Vācijas VĪP un I pielikuma A punktā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija atzīmē, ka Vācija ir ierosinājusi 7 iekārtām palielināt piešķiramo bezmaksas emisijas kvotu apjomu, jo uzskata, ka tādējādi tiktu mazināts pārmērīgs slogs. Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a pantu un Lēmumu 2011/278/ES provizoriskos bezmaksas kvotu apjomus, kas iesniedzami kā daļa no VĪP, aprēķina, pamatojoties uz saskaņotiem Savienības noteikumiem. Lēmumā 2011/278/ES nav paredzētas korekcijas, kādas Vācija vēlētos izdarīt, pamatojoties uz Vācijas 2011. gada 28. jūlija Siltumnīcefekta gāzu emisiju tirdzniecības likuma (TEHG) 9. panta 5. punktu. Līdz 2012. gadam bezmaksas emisijas kvotu sadale notika valstu līmenī, bet attiecībā uz periodu no 2013. gada likumdevējs ar nodomu ir ieviesis pilnībā saskaņotus noteikumus par kvotu sadali iekārtām, lai pret visām iekārtām būtu vienlīdzīga attieksme. Jebkādas vienpusējas izmaiņas provizoriskajos bezmaksas kvotu apjomos, ko dalībvalstis aprēķinājušas saskaņā ar Lēmumu 2011/278/ES, kaitētu saskaņotajai pieejai. Vācija nav pamatojusi, kāpēc kvotu apjoms, kas attiecīgajām iekārtām aprēķināts, pamatojoties uz Lēmumu 2011/278/ES, būtu acīmredzami nepiemērots, ņemot vērā sasniedzamo mērķi – kvotu sadales pilnīgu saskaņotību. Ja dažām iekārtām piešķirtu vairāk bezmaksas kvotu, tas kropļotu vai varētu kropļot konkurenci, turklāt tam būtu pārrobežu sekas, jo visos Direktīvas 2003/87/EK aptvertajos sektoros tirdzniecība notiek Savienības mērogā. Ņemot vērā principu par vienlīdzīgu attieksmi pret visām ES ETS iekļautajām iekārtām un visām dalībvalstīm, Komisija uzskata, ka ir vietā iebilst pret provizorisko bezmaksas kvotu apjomu dažām iekārtām, kas norādītas Vācijas VĪP un I pielikuma A punktā.

| (12) | Komisija uzskata, ka Vācijas ierosinātie VĪP ir pretrunā Lēmumam 2011/278/ES, jo produkta līmeņatzīmes piemērošana karstajam metālam šā lēmuma I pielikuma B punktā uzskaitītajos gadījumos nav saskanīga ar attiecīgajiem noteikumiem. Šajā sakarā Komisija atzīmē, ka attiecībā uz tērauda ražošanu BOF (pamata skābekļa domnā jeb skābekļa konvertorā) un gadījumiem, kad no domnā iegūtā karstā metāla neražo tēraudu tajā pašā iekārtā, bet tas tiek eksportēts tālākai apstrādei, Vācijas VĪP neparedz bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanu tādas iekārtas operatoram, kurā ir domnas krāsnis karstā metāla ražošanai. Tā vietā bezmaksas kvotas piešķir iekārtai, kurā notiek tērauda ražošana. |
| --- | --- |

(12)

Komisija uzskata, ka Vācijas ierosinātie VĪP ir pretrunā Lēmumam 2011/278/ES, jo produkta līmeņatzīmes piemērošana karstajam metālam šā lēmuma I pielikuma B punktā uzskaitītajos gadījumos nav saskanīga ar attiecīgajiem noteikumiem. Šajā sakarā Komisija atzīmē, ka attiecībā uz tērauda ražošanu BOF (pamata skābekļa domnā jeb skābekļa konvertorā) un gadījumiem, kad no domnā iegūtā karstā metāla neražo tēraudu tajā pašā iekārtā, bet tas tiek eksportēts tālākai apstrādei, Vācijas VĪP neparedz bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanu tādas iekārtas operatoram, kurā ir domnas krāsnis karstā metāla ražošanai. Tā vietā bezmaksas kvotas piešķir iekārtai, kurā notiek tērauda ražošana.

| (13) | Komisija atzīmē, ka emisijas kvotu piešķiršanas vajadzībām Lēmumā 2011/278/ES ir noteiktas produkta līmeņatzīmes, ņemot vērā produktu definīcijas un ražošanas procesu sarežģītību, lai varētu verificēt ražošanas datus un visā Savienībā vienveidīgi piemērot produkta līmeņatzīmes. Produkta līmeņatzīmju piemērošanas labad iekārtas ir iedalītas apakšiekārtās; produkta līmeņatzīmes apakšiekārta ir definēta kā enerģijas, kurināmā, izejmateriālu un citu ražošanai nepieciešamo materiālu patēriņš un galaprodukcija, un attiecīgas emisijas saistībā ar tāda produkta ražošanu, kuram līmeņatzīme noteikta Lēmuma 2011/278/ES I pielikumā. Tas nozīmē, ka līmeņatzīmes ir noteiktas produktiem, nevis procesiem. Ir noteikta līmeņatzīme karstajam metālam, un produkts ir definēts kā šķidrais dzelzs, kas piesātināts ar oglekli un paredzēts tālākai pārstrādei. Tas, ka Lēmuma 2011/278/ES I pielikumā karstā metāla līmeņatzīmei noteiktās sistēmas robežas ietver BOF, tomēr nedod dalībvalstīm tiesības neievērot nosacījumu, ka kvotas piešķir par attiecīgā produkta ražošanu. Šo apsvērumu apstiprina fakts, ka līmeņatzīmes vērtībām būtu jāaptver visas ar ražošanu saistītās tiešās emisijas. Tomēr emisijas rada galvenokārt tieši karstā metāla ražošana domnās, savukārt tērauda ražošanā no karstā metāla BOF konvertoros rodas salīdzinoši maz emisiju. Tāpēc līmeņatzīmes vērtība būtu daudz zemāka, ja tā aptvertu arī iekārtas, kas importē karsto metālu un no tā BOF konvertorā ražo tēraudu. Bez tam, ņemot vērā vispārīgo kvotu sadales shēmu, kas izveidota ar Lēmumu 2011/278/ES, jo īpaši saistībā ar noteikumiem par jaudas ievērojamām izmaiņām, Vācijas ierosināto kvotu piešķiršanu nevar uzskatīt par konsekventu. Tāpēc Komisija uzskata: tā kā nav attiecīgas apakšiekārtas, lai varētu noteikt kvotu apjomu saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 10. pantu, iekārtas, kas importē karsto metālu tālākai pārstrādei, nevar uzskatīt par tiesīgām saņemt bezmaksas kvotas, pamatojoties uz karstā metāla līmeņatzīmi, par importētā karstā metāla apjomu. Līdz ar to Komisija iebilst pret gada provizoriskajiem bezmaksas kvotu kopapjomiem, ko ierosināts piešķirt šā lēmuma I pielikuma B punktā uzskaitītajām iekārtām. |
| --- | --- |

(13)

Komisija atzīmē, ka emisijas kvotu piešķiršanas vajadzībām Lēmumā 2011/278/ES ir noteiktas produkta līmeņatzīmes, ņemot vērā produktu definīcijas un ražošanas procesu sarežģītību, lai varētu verificēt ražošanas datus un visā Savienībā vienveidīgi piemērot produkta līmeņatzīmes. Produkta līmeņatzīmju piemērošanas labad iekārtas ir iedalītas apakšiekārtās; produkta līmeņatzīmes apakšiekārta ir definēta kā enerģijas, kurināmā, izejmateriālu un citu ražošanai nepieciešamo materiālu patēriņš un galaprodukcija, un attiecīgas emisijas saistībā ar tāda produkta ražošanu, kuram līmeņatzīme noteikta Lēmuma 2011/278/ES I pielikumā. Tas nozīmē, ka līmeņatzīmes ir noteiktas produktiem, nevis procesiem. Ir noteikta līmeņatzīme karstajam metālam, un produkts ir definēts kā šķidrais dzelzs, kas piesātināts ar oglekli un paredzēts tālākai pārstrādei. Tas, ka Lēmuma 2011/278/ES I pielikumā karstā metāla līmeņatzīmei noteiktās sistēmas robežas ietver BOF, tomēr nedod dalībvalstīm tiesības neievērot nosacījumu, ka kvotas piešķir par attiecīgā produkta ražošanu. Šo apsvērumu apstiprina fakts, ka līmeņatzīmes vērtībām būtu jāaptver visas ar ražošanu saistītās tiešās emisijas. Tomēr emisijas rada galvenokārt tieši karstā metāla ražošana domnās, savukārt tērauda ražošanā no karstā metāla BOF konvertoros rodas salīdzinoši maz emisiju. Tāpēc līmeņatzīmes vērtība būtu daudz zemāka, ja tā aptvertu arī iekārtas, kas importē karsto metālu un no tā BOF konvertorā ražo tēraudu. Bez tam, ņemot vērā vispārīgo kvotu sadales shēmu, kas izveidota ar Lēmumu 2011/278/ES, jo īpaši saistībā ar noteikumiem par jaudas ievērojamām izmaiņām, Vācijas ierosināto kvotu piešķiršanu nevar uzskatīt par konsekventu. Tāpēc Komisija uzskata: tā kā nav attiecīgas apakšiekārtas, lai varētu noteikt kvotu apjomu saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 10. pantu, iekārtas, kas importē karsto metālu tālākai pārstrādei, nevar uzskatīt par tiesīgām saņemt bezmaksas kvotas, pamatojoties uz karstā metāla līmeņatzīmi, par importētā karstā metāla apjomu. Līdz ar to Komisija iebilst pret gada provizoriskajiem bezmaksas kvotu kopapjomiem, ko ierosināts piešķirt šā lēmuma I pielikuma B punktā uzskaitītajām iekārtām.

| (14) | Kas attiecas uz karstā metāla līmeņatzīmes piemērošanu VĪP, ko ierosinājusi Čehija, Komisija atzīmē, ka C punktā minētajai iekārtai ar identifikatoru CZ-existing-CZ-73-CZ-0134-11/M piešķirtais apjoms neatbilst karstā metāla līmeņatzīmes vērtībai, kas reizināta ar attiecīgo ar produktu saistīto vēsturisko darbības līmeni, kā norādīts VĪP, un tādējādi nav saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 10. panta 2. punkta a) apakšpunktu. Tāpēc Komisija iebilst pret kvotu piešķiršanu šai iekārtai, ja šī kļūda netiks izlabota. Bez tam Komisija atzīmē, ka, piešķirot kvotas C punktā uzskaitītajai iekārtai ar identifikatoru CZ-existing-CZ-52-CZ-0102-05, tikuši vērā ņemti procesi, kurus aptver karstā metāla līmeņatzīmes sistēmas robežas. Tomēr šajā iekārtā karsto metālu neražo, to importē. Tā kā iekārtā ar identifikatoru CZ-existing-CZ-52-CZ-0102-05 karsto metālu neražo un līdz ar to nav attiecīgas produkta līmeņatzīmes apakšiekārtas, lai varētu noteikt kvotu apjomu saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 10. pantu, ierosinātais piešķiramo kvotu apjoms nav saskanīgs ar kvotu sadales noteikumiem un var izraisīt dubulto uzskaiti. Līdz ar to Komisija iebilst pret kvotu piešķiršanu šā lēmuma I pielikuma C punktā uzskaitītajām iekārtām. |
| --- | --- |

(14)

Kas attiecas uz karstā metāla līmeņatzīmes piemērošanu VĪP, ko ierosinājusi Čehija, Komisija atzīmē, ka C punktā minētajai iekārtai ar identifikatoru CZ-existing-CZ-73-CZ-0134-11/M piešķirtais apjoms neatbilst karstā metāla līmeņatzīmes vērtībai, kas reizināta ar attiecīgo ar produktu saistīto vēsturisko darbības līmeni, kā norādīts VĪP, un tādējādi nav saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 10. panta 2. punkta a) apakšpunktu. Tāpēc Komisija iebilst pret kvotu piešķiršanu šai iekārtai, ja šī kļūda netiks izlabota. Bez tam Komisija atzīmē, ka, piešķirot kvotas C punktā uzskaitītajai iekārtai ar identifikatoru CZ-existing-CZ-52-CZ-0102-05, tikuši vērā ņemti procesi, kurus aptver karstā metāla līmeņatzīmes sistēmas robežas. Tomēr šajā iekārtā karsto metālu neražo, to importē. Tā kā iekārtā ar identifikatoru CZ-existing-CZ-52-CZ-0102-05 karsto metālu neražo un līdz ar to nav attiecīgas produkta līmeņatzīmes apakšiekārtas, lai varētu noteikt kvotu apjomu saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 10. pantu, ierosinātais piešķiramo kvotu apjoms nav saskanīgs ar kvotu sadales noteikumiem un var izraisīt dubulto uzskaiti. Līdz ar to Komisija iebilst pret kvotu piešķiršanu šā lēmuma I pielikuma C punktā uzskaitītajām iekārtām.

| (15) | Komisija atzīmē, ka šā lēmuma I pielikuma D punktā minētās iekārtas kvotas saņem, pamatojoties uz procesa emisiju apakšiekārtu “cinka ražošana domnā un saistītie procesi”. Šajā sakarā Komisija atzīmē, ka emisijas, ko aptver procesa emisiju apakšiekārta, jau aptver karstā metāla produkta līmeņatzīmes apakšiekārta, un uz tās pamata viena no iekārtām jau saņem kvotas, un līdz ar to emisijas tiek uzskaitītas dubulti. Karstā metāla produkta līmeņatzīmes apakšiekārta nepārprotami aptver enerģijas, kurināmā, izejmateriālu un citu ražošanai nepieciešamo materiālu patēriņu un galaprodukciju, un attiecīgas emisijas saistībā ar karstā metāla ražošanu domnā un visiem saistītajiem procesiem, kā izklāstīts Lēmuma 2011/278/ES I pielikumā, ieskaitot izdedžu pārstrādi. Tas nozīmē, ka Vācijas ierosinātie VĪP ir pretrunā Lēmuma 2011/278/ES 10. panta 8. punktam un pienākumam izvairīties no emisiju dubultas uzskaites, jo, iedalot kvotas šīm iekārtām, atsevišķas emisijas tiek uzskaitītas divreiz. Tāpēc Komisija iebilst pret kvotu piešķiršanu šīm iekārtām, pamatojoties uz procesa emisiju apakšiekārtu “cinka ražošana domnā un saistītie procesi”. |
| --- | --- |

(15)

Komisija atzīmē, ka šā lēmuma I pielikuma D punktā minētās iekārtas kvotas saņem, pamatojoties uz procesa emisiju apakšiekārtu “cinka ražošana domnā un saistītie procesi”. Šajā sakarā Komisija atzīmē, ka emisijas, ko aptver procesa emisiju apakšiekārta, jau aptver karstā metāla produkta līmeņatzīmes apakšiekārta, un uz tās pamata viena no iekārtām jau saņem kvotas, un līdz ar to emisijas tiek uzskaitītas dubulti. Karstā metāla produkta līmeņatzīmes apakšiekārta nepārprotami aptver enerģijas, kurināmā, izejmateriālu un citu ražošanai nepieciešamo materiālu patēriņu un galaprodukciju, un attiecīgas emisijas saistībā ar karstā metāla ražošanu domnā un visiem saistītajiem procesiem, kā izklāstīts Lēmuma 2011/278/ES I pielikumā, ieskaitot izdedžu pārstrādi. Tas nozīmē, ka Vācijas ierosinātie VĪP ir pretrunā Lēmuma 2011/278/ES 10. panta 8. punktam un pienākumam izvairīties no emisiju dubultas uzskaites, jo, iedalot kvotas šīm iekārtām, atsevišķas emisijas tiek uzskaitītas divreiz. Tāpēc Komisija iebilst pret kvotu piešķiršanu šīm iekārtām, pamatojoties uz procesa emisiju apakšiekārtu “cinka ražošana domnā un saistītie procesi”.

| (16) | Komisija arīdzan atzīmē, ka Vācijas VĪP iekļautais iekārtu saraksts ir nepilnīgs un līdz ar to ir pretrunā Direktīvas 2003/87/EK 11. panta 1. punktam. Sarakstā nav iekļautas iekārtas, kuras ražo polimērus, konkrētāk, S-PVC un E-PVC, un vinilhlorīda monomēru (VCM), un paredzētais iedalāmo kvotu apjoms katrai šādai iekārtai, kas atrodas Vācijas teritorijā un uz ko attiecas minētā direktīva, un kas ir minēta 5.1. sadaļā Komisijas norādījumos par Direktīvas 2003/87/EK I pielikuma interpretāciju, ko Klimata pārmaiņu komiteja apstiprināja 2010. gada 18. martā. Šajā sakarā Komisija ir lietas kursā par Vācijas apgalvojumiem, ka Direktīvas 2003/87/EK I pielikums neaptver polimēru – konkrētāk, S-PVC un E-PVC – un VCM ražošanu. Komisija uzskata, ka polimēri – tostarp S-PVC un E-PVC – un VCM atbilst attiecīgās darbības definīcijai (organisko ķīmisko vielu lielapjoma ražošana) Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā. Tāpēc ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un rūpniecības nozarēm tika izstrādātas attiecīgas S-PVC, E-PVC un VCM produkta līmeņatzīmes, kas norādītas Lēmuma 2011/278/ES I pielikumā. |
| --- | --- |

(16)

Komisija arīdzan atzīmē, ka Vācijas VĪP iekļautais iekārtu saraksts ir nepilnīgs un līdz ar to ir pretrunā Direktīvas 2003/87/EK 11. panta 1. punktam. Sarakstā nav iekļautas iekārtas, kuras ražo polimērus, konkrētāk, S-PVC un E-PVC, un vinilhlorīda monomēru (VCM), un paredzētais iedalāmo kvotu apjoms katrai šādai iekārtai, kas atrodas Vācijas teritorijā un uz ko attiecas minētā direktīva, un kas ir minēta 5.1. sadaļā Komisijas norādījumos par Direktīvas 2003/87/EK I pielikuma interpretāciju, ko Klimata pārmaiņu komiteja apstiprināja 2010. gada 18. martā. Šajā sakarā Komisija ir lietas kursā par Vācijas apgalvojumiem, ka Direktīvas 2003/87/EK I pielikums neaptver polimēru – konkrētāk, S-PVC un E-PVC – un VCM ražošanu. Komisija uzskata, ka polimēri – tostarp S-PVC un E-PVC – un VCM atbilst attiecīgās darbības definīcijai (organisko ķīmisko vielu lielapjoma ražošana) Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā. Tāpēc ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un rūpniecības nozarēm tika izstrādātas attiecīgas S-PVC, E-PVC un VCM produkta līmeņatzīmes, kas norādītas Lēmuma 2011/278/ES I pielikumā.

| (17) | Komisija atzīmē, ka fakts, ka Vācijas iekārtu saraksts ir nepilnīgs, nesamērīgi ietekmē kvotu piešķiršanu, pamatojoties uz siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtu, šā lēmuma I pielikuma E punktā uzskaitītajām iekārtām, kas eksportē siltumu uz iekārtām, kurās notiek organisko ķīmisko vielu lielapjoma ražošana. Lai gan tikai siltuma eksports uz iekārtu vai citu vienību, uz kuru neattiecas Direktīva 2003/87/EK, ļauj piešķirt bezmaksas kvotas, pamatojoties uz siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtu, Vācijas VĪP siltuma eksports uz iekārtām, kas veic darbības, kuras ietilpst Direktīvas 2003/87/EK I pielikuma jomā, ir ņemts vērā, piešķirot kvotas iekārtām, kas uzskaitītas šā lēmuma I pielikuma E punktā. Līdz ar to ierosinātā kvotu piešķiršana I pielikuma E punktā uzskaitītajām iekārtām nav saskanīga ar kvotu sadales noteikumiem. Tāpēc Komisija iebilst pret kvotu piešķiršanu šā lēmuma I pielikuma E punktā uzskaitītajām iekārtām. |
| --- | --- |

(17)

Komisija atzīmē, ka fakts, ka Vācijas iekārtu saraksts ir nepilnīgs, nesamērīgi ietekmē kvotu piešķiršanu, pamatojoties uz siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtu, šā lēmuma I pielikuma E punktā uzskaitītajām iekārtām, kas eksportē siltumu uz iekārtām, kurās notiek organisko ķīmisko vielu lielapjoma ražošana. Lai gan tikai siltuma eksports uz iekārtu vai citu vienību, uz kuru neattiecas Direktīva 2003/87/EK, ļauj piešķirt bezmaksas kvotas, pamatojoties uz siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtu, Vācijas VĪP siltuma eksports uz iekārtām, kas veic darbības, kuras ietilpst Direktīvas 2003/87/EK I pielikuma jomā, ir ņemts vērā, piešķirot kvotas iekārtām, kas uzskaitītas šā lēmuma I pielikuma E punktā. Līdz ar to ierosinātā kvotu piešķiršana I pielikuma E punktā uzskaitītajām iekārtām nav saskanīga ar kvotu sadales noteikumiem. Tāpēc Komisija iebilst pret kvotu piešķiršanu šā lēmuma I pielikuma E punktā uzskaitītajām iekārtām.

| (18) | Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 9. pantu un 9.a pantu Komisija ar Lēmumu 2010/634/ES (4) publicēja absolūto Savienības kvotu kopapjomu 2013.–2020. gadam. Šajā sakarā apjomi, ko ņem vērā saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 9. pantu, balstās uz kvotu kopapjomu, ko dalībvalstis izsniegušas saskaņā ar Komisijas lēmumiem par valstu kvotu sadales plāniem 2008.–2012. gadam. Tomēr pēc 2008.–2012. gada tirdzniecības perioda beigām Komisija ir ieguvusi papildu informāciju un precīzākus datus, jo īpaši par kvotu apjomiem, kas piešķirti jaunām iekārtām no dalībvalstu jaunām iekārtām paredzētās rezerves, un par to, kā izmantotas kvotas dalībvalstu rezervēs, kas paredzētas kopīgas īstenošanas projektiem un izveidotas saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2006/780/EK (5) 3. pantu. Bez tam, kas attiecas uz Savienības kvotu kopapjoma korekcijām saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 9.a pantu un jo īpaši tā 1. un 4. punktu, būtu jāņem vērā jaunākie zinātniskie dati par siltumnīcefekta gāzu globālās sasilšanas potenciālu, Komisijas Lēmumi C(2011) 3798 un C(2012) 497, ar kuriem piekrīt tam, ka Itālija un Apvienotā Karaliste vienpusēji iekļauj papildu siltumnīcefekta gāzes un darbības Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 24. pantam, kā arī tas, ka Vācija, Apvienotā Karaliste, Francija, Nīderlande, Spānija, Slovēnija un Itālija ir izslēgušas no ES ETS iekārtas ar zemām emisijām saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 27. pantu. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 9. pantu un 9.a pantu Komisija ar Lēmumu 2010/634/ES (4) publicēja absolūto Savienības kvotu kopapjomu 2013.–2020. gadam. Šajā sakarā apjomi, ko ņem vērā saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 9. pantu, balstās uz kvotu kopapjomu, ko dalībvalstis izsniegušas saskaņā ar Komisijas lēmumiem par valstu kvotu sadales plāniem 2008.–2012. gadam. Tomēr pēc 2008.–2012. gada tirdzniecības perioda beigām Komisija ir ieguvusi papildu informāciju un precīzākus datus, jo īpaši par kvotu apjomiem, kas piešķirti jaunām iekārtām no dalībvalstu jaunām iekārtām paredzētās rezerves, un par to, kā izmantotas kvotas dalībvalstu rezervēs, kas paredzētas kopīgas īstenošanas projektiem un izveidotas saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2006/780/EK (5) 3. pantu. Bez tam, kas attiecas uz Savienības kvotu kopapjoma korekcijām saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 9.a pantu un jo īpaši tā 1. un 4. punktu, būtu jāņem vērā jaunākie zinātniskie dati par siltumnīcefekta gāzu globālās sasilšanas potenciālu, Komisijas Lēmumi C(2011) 3798 un C(2012) 497, ar kuriem piekrīt tam, ka Itālija un Apvienotā Karaliste vienpusēji iekļauj papildu siltumnīcefekta gāzes un darbības Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 24. pantam, kā arī tas, ka Vācija, Apvienotā Karaliste, Francija, Nīderlande, Spānija, Slovēnija un Itālija ir izslēgušas no ES ETS iekārtas ar zemām emisijām saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 27. pantu.

| (19) | Bez tam Savienības kvotu absolūtajā kopapjomā ir jāņem vērā Horvātijas pievienošanās Eiropas Savienībai, kā arī ES ETS attiecināšana uz EEZ un EBTA valstīm. Saskaņā ar Akta par Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumā par Eiropas Savienību, Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā III pielikuma 8. punktu apjomu, ko ņem vērā saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 9. pantu, Horvātijas pievienošanās rezultātā palielina par kvotu apjomu, ko Horvātija izsola saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 1. punktu. Tas, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/29/EK (6) un Lēmums 2011/278/ES, kas grozīts ar Komisijas Lēmumu 2011/745/ES (7), ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 152/2012 (8) ir iestrādāts Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu, nozīmē, ka palielināsies ES ETS esošo kvotu kopapjoms saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 9. un 9.a pantu. Tāpēc ir jāņem vērā attiecīgie skaitļi, ko EEZ un EBTA valstis sniegušas minētās direktīvas papildinājuma A daļā EEZ līgumā. |
| --- | --- |

(19)

Bez tam Savienības kvotu absolūtajā kopapjomā ir jāņem vērā Horvātijas pievienošanās Eiropas Savienībai, kā arī ES ETS attiecināšana uz EEZ un EBTA valstīm. Saskaņā ar Akta par Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumā par Eiropas Savienību, Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā III pielikuma 8. punktu apjomu, ko ņem vērā saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 9. pantu, Horvātijas pievienošanās rezultātā palielina par kvotu apjomu, ko Horvātija izsola saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 1. punktu. Tas, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/29/EK (6) un Lēmums 2011/278/ES, kas grozīts ar Komisijas Lēmumu 2011/745/ES (7), ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 152/2012 (8) ir iestrādāts Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu, nozīmē, ka palielināsies ES ETS esošo kvotu kopapjoms saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 9. un 9.a pantu. Tāpēc ir jāņem vērā attiecīgie skaitļi, ko EEZ un EBTA valstis sniegušas minētās direktīvas papildinājuma A daļā EEZ līgumā.

| (20) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2010/634/ES. |
| --- | --- |

(20)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2010/634/ES.

| (21) | Kvotu kopapjomu, kas 2013. gadam noteikts, pamatojoties uz Direktīvas 2003/87/EK 9. un 9.a pantu, 2014. gadā un nākamajos gados samazina ar lineāru koeficientu 1,74 % no 2010. gada [rādītāja], kas rezultātā ir 38 264 246 kvotas. |
| --- | --- |

(21)

Kvotu kopapjomu, kas 2013. gadam noteikts, pamatojoties uz Direktīvas 2003/87/EK 9. un 9.a pantu, 2014. gadā un nākamajos gados samazina ar lineāru koeficientu 1,74 % no 2010. gada [rādītāja], kas rezultātā ir 38 264 246 kvotas.

| (22) | Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punktā ir noteikts maksimālais ikgadējais kvotu apjoms, kas ir pamatā aprēķiniem par bezmaksas kvotām, kuras piešķiramas iekārtām, uz ko neattiecas Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 3. punkts. Šis limits sastāv no diviem elementiem, kas minēti Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punkta a) un b) apakšpunktā, un katru no šiem elementiem nosaka Komisija, pamatojoties uz apjomiem, kas noteikti saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 9. un 9.a pantu, Savienības reģistrā publiski pieejamiem datiem un dalībvalstu sniegto informāciju, jo īpaši par to emisiju īpatsvaru, ko rada elektroenerģijas ražošanas iekārtas un citas iekārtas, kas nav tiesīgas saņemt bezmaksas kvotas, kā minēts Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 3. punktā, kā arī par verificētajām emisijām 2005.–2007. gadā no iekārtām, kas ES ETS iekļautas, sākot ar tikai 2013. gadu (ja šāda informācija ir pieejama), ņemot vērā jaunākos zinātniskos datus par siltumnīcefekta gāzu globālās sasilšanas potenciālu. |
| --- | --- |

(22)

Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punktā ir noteikts maksimālais ikgadējais kvotu apjoms, kas ir pamatā aprēķiniem par bezmaksas kvotām, kuras piešķiramas iekārtām, uz ko neattiecas Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 3. punkts. Šis limits sastāv no diviem elementiem, kas minēti Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punkta a) un b) apakšpunktā, un katru no šiem elementiem nosaka Komisija, pamatojoties uz apjomiem, kas noteikti saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 9. un 9.a pantu, Savienības reģistrā publiski pieejamiem datiem un dalībvalstu sniegto informāciju, jo īpaši par to emisiju īpatsvaru, ko rada elektroenerģijas ražošanas iekārtas un citas iekārtas, kas nav tiesīgas saņemt bezmaksas kvotas, kā minēts Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 3. punktā, kā arī par verificētajām emisijām 2005.–2007. gadā no iekārtām, kas ES ETS iekļautas, sākot ar tikai 2013. gadu (ja šāda informācija ir pieejama), ņemot vērā jaunākos zinātniskos datus par siltumnīcefekta gāzu globālās sasilšanas potenciālu.

| (23) | Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punkta noteikto apjomu nedrīkst pārsniegt, un to panāk, izmantojot gada starpnozaru korekcijas koeficientu, ar kuru vajadzības gadījumā vienveidīgi samazina bezmaksas kvotu apjomu, kas piešķirams visām iekārtām, kuras tiesīgas saņemt bezmaksas kvotas. Dalībvalstīm šis koeficients ir jāņem vērā, kad tās, pamatojoties uz provizorisko kvotu sadalījumu un šo lēmumu, lemj par galīgajiem ikgadējiem kvotu apjomiem, kas piešķirami iekārtām. Lēmuma 2011/278/ES 15. panta 3. punkts paredz, ka Komisija nosaka vienoto starpnozaru [starpsektoru] korekcijas koeficientu, proti, Lēmuma 2011/278/ES 15. panta 3. punktā noteiktajā veidā salīdzina to provizorisko kopējo ikgadējo iekārtām bez maksas piešķiramo emisijas kvotu apjomu summu, ko iesniegušas dalībvalstis, ar 10.a panta 5. punktā noteikto maksimālo apjomu. |
| --- | --- |

(23)

Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punkta noteikto apjomu nedrīkst pārsniegt, un to panāk, izmantojot gada starpnozaru korekcijas koeficientu, ar kuru vajadzības gadījumā vienveidīgi samazina bezmaksas kvotu apjomu, kas piešķirams visām iekārtām, kuras tiesīgas saņemt bezmaksas kvotas. Dalībvalstīm šis koeficients ir jāņem vērā, kad tās, pamatojoties uz provizorisko kvotu sadalījumu un šo lēmumu, lemj par galīgajiem ikgadējiem kvotu apjomiem, kas piešķirami iekārtām. Lēmuma 2011/278/ES 15. panta 3. punkts paredz, ka Komisija nosaka vienoto starpnozaru [starpsektoru] korekcijas koeficientu, proti, Lēmuma 2011/278/ES 15. panta 3. punktā noteiktajā veidā salīdzina to provizorisko kopējo ikgadējo iekārtām bez maksas piešķiramo emisijas kvotu apjomu summu, ko iesniegušas dalībvalstis, ar 10.a panta 5. punktā noteikto maksimālo apjomu.

| (24) | Pēc tam, kad ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu Nr. 152/2012 Direktīva 2009/29/EK tika iestrādāta EEZ līgumā, EEZ un EBTA valstīs ir jāpiemēro Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punktā noteiktais maksimālais apjoms, saskaņotie noteikumi par kvotu sadali un starpnozaru korekcijas koeficients. Tāpēc ir jāņem vērā provizoriskie emisijas kvotu gada apjomi, kas bez maksas piešķirti 2013.–2020. gadā un noteikti ar EBTA Uzraudzības iestādes 2013. gada 10. jūlija lēmumus par Islandes, Norvēģijas un Lihtenšteinas VĪP. |
| --- | --- |

(24)

Pēc tam, kad ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu Nr. 152/2012 Direktīva 2009/29/EK tika iestrādāta EEZ līgumā, EEZ un EBTA valstīs ir jāpiemēro Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punktā noteiktais maksimālais apjoms, saskaņotie noteikumi par kvotu sadali un starpnozaru korekcijas koeficients. Tāpēc ir jāņem vērā provizoriskie emisijas kvotu gada apjomi, kas bez maksas piešķirti 2013.–2020. gadā un noteikti ar EBTA Uzraudzības iestādes 2013. gada 10. jūlija lēmumus par Islandes, Norvēģijas un Lihtenšteinas VĪP.

| (25) | Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punktā noteiktais maksimālais apjoms 2013. gadā ir 809 315 756 kvotas. Lai aprēķinātu šo maksimālo apjomu, Komisija vispirms no dalībvalstīm un EEZ un EBTA valstīm ievāca informāciju par to, vai iekārtas uzskatāmas par elektroenerģijas ražošanas iekārtām vai citām iekārtām, uz ko attiecas Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 3. punkts. Tad Komisija noteica emisiju īpatsvaru 2005.–2007. gadā no iekārtām, uz ko neattiecas minētais noteikums, bet kas 2008.–2012. gadā tika iekļautas ES ETS. Tad Komisija šo īpatsvaru 34,78289436 % piemēroja apjomam, kas noteikts, pamatojoties uz Direktīvas 2003/87/EK 9. pantu (1 976 784 044 kvotas). Aprēķina rezultātam Komisija pieskaitīja 121 733 050 kvotas, pamatojoties uz attiecīgo iekārtu gada vidējām verificētajām emisijām 2005.–2007. gada periodā, ņemot vērā, ka kopš 2013. gada ES ETS tvērums ir mainījies. Šajā sakarā Komisija maksimālā apjoma korekcijā izmantoja dalībvalstu un EEZ un EBTA valstu sniegto informāciju. Ja dati par verificētajām emisijām gadā 2005.–2007. gada periodā nebija pieejami, Komisija iespēju robežās attiecīgos skaitļus ekstrapolēja no datiem par verificētajām emisijām vēlākos gados, proti, 1,74 % koeficientu piemēroja pretējā virzienā. Komisija par šajā sakarā izmantoto informāciju un datiem apspriedās ar dalībvalstu iestādēm un saņēma to apstiprinājumu. Ja Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punktā noteikto maksimālo apjomu salīdzina ar gada provizorisko bezmaksas kvotu summu, nepiemērojot Lēmuma 2011/278/ES VI pielikumā minētos koeficientus, tad iegūst šā lēmuma II pielikumā norādīto gada starpnozaru korekcijas koeficientu. |
| --- | --- |

(25)

Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punktā noteiktais maksimālais apjoms 2013. gadā ir 809 315 756 kvotas. Lai aprēķinātu šo maksimālo apjomu, Komisija vispirms no dalībvalstīm un EEZ un EBTA valstīm ievāca informāciju par to, vai iekārtas uzskatāmas par elektroenerģijas ražošanas iekārtām vai citām iekārtām, uz ko attiecas Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 3. punkts. Tad Komisija noteica emisiju īpatsvaru 2005.–2007. gadā no iekārtām, uz ko neattiecas minētais noteikums, bet kas 2008.–2012. gadā tika iekļautas ES ETS. Tad Komisija šo īpatsvaru 34,78289436 % piemēroja apjomam, kas noteikts, pamatojoties uz Direktīvas 2003/87/EK 9. pantu (1 976 784 044 kvotas). Aprēķina rezultātam Komisija pieskaitīja 121 733 050 kvotas, pamatojoties uz attiecīgo iekārtu gada vidējām verificētajām emisijām 2005.–2007. gada periodā, ņemot vērā, ka kopš 2013. gada ES ETS tvērums ir mainījies. Šajā sakarā Komisija maksimālā apjoma korekcijā izmantoja dalībvalstu un EEZ un EBTA valstu sniegto informāciju. Ja dati par verificētajām emisijām gadā 2005.–2007. gada periodā nebija pieejami, Komisija iespēju robežās attiecīgos skaitļus ekstrapolēja no datiem par verificētajām emisijām vēlākos gados, proti, 1,74 % koeficientu piemēroja pretējā virzienā. Komisija par šajā sakarā izmantoto informāciju un datiem apspriedās ar dalībvalstu iestādēm un saņēma to apstiprinājumu. Ja Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punktā noteikto maksimālo apjomu salīdzina ar gada provizorisko bezmaksas kvotu summu, nepiemērojot Lēmuma 2011/278/ES VI pielikumā minētos koeficientus, tad iegūst šā lēmuma II pielikumā norādīto gada starpnozaru korekcijas koeficientu.

| (26) | Tā kā ir kļuvis skaidrāks, cik bezmaksas kvotu tiks piešķirts šā lēmuma rezultātā, Komisija var precīzāk aplēst to kvotu apjomu, kas izsolāmas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 1. punktu. Ņemot vērā Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punktā noteikto maksimālo apjomu, saistībā ar siltuma ražošanu piešķirtās kvotas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 4. punktu (sk. tabulu) un jaunām iekārtām paredzētās rezerves apjomu, Komisija lēš, ka 2013.–2020. gada periodā izsolāmo kvotu apjoms ir 8 176 193 157. |
| --- | --- |

(26)

Tā kā ir kļuvis skaidrāks, cik bezmaksas kvotu tiks piešķirts šā lēmuma rezultātā, Komisija var precīzāk aplēst to kvotu apjomu, kas izsolāmas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 1. punktu. Ņemot vērā Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punktā noteikto maksimālo apjomu, saistībā ar siltuma ražošanu piešķirtās kvotas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 4. punktu (sk. tabulu) un jaunām iekārtām paredzētās rezerves apjomu, Komisija lēš, ka 2013.–2020. gada periodā izsolāmo kvotu apjoms ir 8 176 193 157.

| (27) | Šajā tabulā norādīts gada kvotu apjoms saistībā ar siltuma ražošanu saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 4. punktu:






  Gads | Bezmaksas kvotas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 4. punktu |
| --- | --- | --- |
| 2013 | 104 326 872 |
| 2014 | 93 819 860 |
| 2015 | 84 216 053 |
| 2016 | 75 513 746 |
| 2017 | 67 735 206 |
| 2018 | 60 673 411 |
| 2019 | 54 076 655 |
| 2020 | 47 798 754 |

(27)

Šajā tabulā norādīts gada kvotu apjoms saistībā ar siltuma ražošanu saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 4. punktu:

Gads

Bezmaksas kvotas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 4. punktu

2013

104 326 872

2014

93 819 860

2015

84 216 053

2016

75 513 746

2017

67 735 206

2018

60 673 411

2019

54 076 655

2020

47 798 754

| (28) | Dalībvalstīm, pamatojoties uz VĪP, starpnozaru korekcijas koeficientu un lineāro koeficientu, vajadzētu noteikt galīgo bezmaksas emisijas kvotu apjomu katram gadam 2013.–2020. gada periodā. Dalībvalstīm bezmaksas emisijas kvotu galīgais apjoms būtu jānosaka saskaņā ar šo lēmumu, Direktīvu 2003/87/EK, Lēmumu 2011/278/ES un citiem attiecīgiem Savienības tiesību aktu noteikumiem. Tāpat EEZ un EBTA valstīm saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 10. panta 9. punktu būtu jānosaka bezmaksas emisijas kvotu galīgais apjoms katram gadam 2013.–2020. gada periodā katrai to teritorijā esošai iekārtai, pamatojoties uz to VĪP, starpnozaru korekcijas koeficientu un lineāro koeficientu. |
| --- | --- |

(28)

Dalībvalstīm, pamatojoties uz VĪP, starpnozaru korekcijas koeficientu un lineāro koeficientu, vajadzētu noteikt galīgo bezmaksas emisijas kvotu apjomu katram gadam 2013.–2020. gada periodā. Dalībvalstīm bezmaksas emisijas kvotu galīgais apjoms būtu jānosaka saskaņā ar šo lēmumu, Direktīvu 2003/87/EK, Lēmumu 2011/278/ES un citiem attiecīgiem Savienības tiesību aktu noteikumiem. Tāpat EEZ un EBTA valstīm saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 10. panta 9. punktu būtu jānosaka bezmaksas emisijas kvotu galīgais apjoms katram gadam 2013.–2020. gada periodā katrai to teritorijā esošai iekārtai, pamatojoties uz to VĪP, starpnozaru korekcijas koeficientu un lineāro koeficientu.

| (29) | Komisija uzskata, ka bezmaksas kvotu piešķiršana ES ETS ietilpstošām iekārtām, pamatojoties uz Savienības mērogā saskaņotiem noteikumiem, nedod uzņēmumiem selektīvas ekonomiskas priekšrocības, kas varētu kropļot konkurenci un ietekmēt Savienības iekšējo tirdzniecību. Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem dalībvalstīm ir pienākums piešķirt bezmaksas kvotas, un tās nevar tā vietā izvēlēties šīs kvotas izsolīt. Tāpēc dalībvalstu lēmumus par bezmaksas kvotu piešķiršanu nevar uzskatīt par valsts atbalstu LESD 107. un 108. panta nozīmē, |
| --- | --- |

(29)

Komisija uzskata, ka bezmaksas kvotu piešķiršana ES ETS ietilpstošām iekārtām, pamatojoties uz Savienības mērogā saskaņotiem noteikumiem, nedod uzņēmumiem selektīvas ekonomiskas priekšrocības, kas varētu kropļot konkurenci un ietekmēt Savienības iekšējo tirdzniecību. Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem dalībvalstīm ir pienākums piešķirt bezmaksas kvotas, un tās nevar tā vietā izvēlēties šīs kvotas izsolīt. Tāpēc dalībvalstu lēmumus par bezmaksas kvotu piešķiršanu nevar uzskatīt par valsts atbalstu LESD 107. un 108. panta nozīmē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

I   NODAĻA

VALSTU ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI

1. pants

1.   Tiek atteikts iekārtu, uz ko attiecas Direktīva 2003/87/EK, sarakstos, kuri iesniegti Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 11. panta 1. punktu, iekļaut šā lēmuma I pielikumā uzskaitītās iekārtas un attiecīgos provizoriskos bezmaksas emisijas kvotu gada kopapjomus.

2.   Netiek celti iebildumi, ja dalībvalsts groza provizoriskos emisijas kvotu gada kopapjomus, kas iesniegti par tās teritorijā esošām iekārtām, kuras uzskaitītas 1. punktā minētajos sarakstos un šā lēmuma I pielikuma A punktā, pirms tiek noteikts galīgais gada kopapjoms katram gadam 2013.–2020. gada periodā saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 10. panta 9. punktu, tiktāl, ciktāl šāds labojums nozīmē, ka tiek atcelti jebkādi kvotu apjoma palielinājumi, kas nav paredzēti minētajā lēmumā.

Netiek celti iebildumi, ja dalībvalsts groza provizoriskos bezmaksas emisijas kvotu gada kopapjomus, kas piešķirti tās teritorijā esošām iekārtām, kuras uzskaitītas 1. punktā minētajos sarakstos un šā lēmuma I pielikuma B punktā, pirms tiek noteikts galīgais gada kopapjoms katram gadam 2013.–2020. gada periodā saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 10. panta 9. punktu, tiktāl, ciktāl šāds labojums nozīmē, ka tiek atcelti jebkādi kvotu piešķīrumi, kuru pamatā ir karstā metāla līmeņatzīme, iekārtām, kas importē karsto metālu tālākai pārstrādei, kā definēts Lēmuma 2011/278/ES I pielikumā. Ja tādējādi palielinās provizoriskais emisijas kvotu gada kopapjoms iekārtai, kas ražo un eksportē karsto metālu uz iekārtu, kura minēta šā lēmuma I pielikuma B punktā, netiek celti iebildumi, ja attiecīgā dalībvalsts attiecīgi groza provizorisko kvotu gada kopapjomu šai iekārtai, kas ražo un eksportē karsto metālu.

Netiek celti iebildumi, ja dalībvalsts groza provizoriskos bezmaksas emisijas kvotu gada kopapjomus, kas piešķirti tās teritorijā esošām iekārtām, kuras uzskaitītas 1. punktā minētajos sarakstos un šā lēmuma I pielikuma C punktā, pirms tiek noteikts galīgais gada kopapjoms katram gadam 2013.–2020. gada periodā saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 10. panta 9. punktu, tiktāl, ciktāl šāds labojums nozīmē, ka piešķirtais kvotu apjoms tiek salāgots ar Lēmuma 2011/278/ES 10. panta 2. punkta a) apakšpunktu un ka tiek atcelti jebkādi kvotu piešķīrumi iekārtām, kas karsto metālu neražo, bet importē, par procesiem, kuri ietilpst karstā metāla produkta līmeņatzīmes sistēmas robežās, kā definēts Lēmuma 2011/278/ES I pielikumā, kā rezultātā var rasties dubulta uzskaite.

Netiek celti iebildumi, ja dalībvalsts groza provizoriskos bezmaksas emisijas kvotu gada kopapjomus, kas piešķirti tās teritorijā esošām iekārtām, kuras uzskaitītas 1. punktā minētajos sarakstos un šā lēmuma I pielikuma D punktā, pirms tiek noteikts galīgais gada kopapjoms katram gadam 2013.–2020. gada periodā saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 10. panta 9. punktu, tiktāl, ciktāl šāds labojums nozīmē, ka tiek atcelti jebkādi kvotu piešķīrumi, kuru pamatā ir procesa emisiju apakšiekārta “cinka ražošana domnā un saistītie procesi”. Ja tādējādi palielinās provizoriskais emisijas kvotu piešķīrums saskaņā ar kurināmā vai siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtu iekārtai ar domnu, kura minēta šā lēmuma I pielikuma D punktā, netiek celti iebildumi, ja attiecīgā dalībvalsts attiecīgi groza provizorisko gada kopapjomu šai iekārtai.

Netiek celti iebildumi, ja dalībvalsts groza provizoriskos bezmaksas emisijas kvotu gada kopapjomus, kas piešķirti tās teritorijā esošām iekārtām, kuras uzskaitītas 1. punktā minētajos sarakstos un šā lēmuma I pielikuma E punktā, pirms tiek noteikts galīgais gada kopapjoms katram gadam 2013.–2020. gada periodā saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 10. panta 9. punktu, tiktāl, ciktāl šāds labojums nozīmē, ka tiek atcelti jebkādi kvotu piešķīrumi par siltumu, ko eksportē uz iekārtām, kuras ražo polimērus, piemēram, S-PVC un E-PVC, un VCM.

3.   Par jebkādiem 2. punktā minētajiem grozījumiem pēc iespējas ātrāk paziņo Komisijai, un, līdz nav izdarīti pieņemami grozījumi, dalībvalsts nevar noteikt galīgo gada kopapjomu katram gadam 2013.–2020. gada periodā saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 10. panta 9. punktu.

2. pants

Neskarot 1. pantu, netiek celti iebildumi par to iekārtu sarakstiem, uz kurām attiecas Direktīva 2003/87/EK, ko dalībvalstis iesniegušas Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 11. panta 1. punktu, un attiecīgajiem provizoriskajiem bezmaksas emisijas kvotu gada kopapjomiem, ko piešķir šīm iekārtām.

II   NODAĻA

KVOTU KOPAPJOMS

3. pants

Lēmuma 2010/634/ES 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Pamatojoties uz Direktīvas 2003/87/EK 9. un 9.a pantu, kvotu kopapjoms, kas piešķirams, sākot ar 2013. gadu, un katru gadu lineāri samazināms saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 9. pantu, ir 2 084 301 856 kvotas.”

III   NODAĻA

STARPNOZARU KOREKCIJAS KOEFICIENTS

STARPNOZARU KOREKCIJAS KOEFICIENTS

4. pants

Vienotais starpnozaru korekcijas koeficients, kas minēts Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punktā un aprēķināts saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 15. panta 3. punktu, ir norādīts šā lēmuma II pielikumā.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2013. gada 5. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Connie HEDEGAARD

---

(1)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 27. aprīļa Lēmums 2011/278/ES, ar kuru visā Savienībā nosaka pagaidu noteikumus saskaņotai bezmaksas emisiju kvotu sadalei atbilstoši 10.a pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK (OV L 130, 17.5.2011., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 112, 24.4.2012., 21. lpp.

3

(4)  Komisijas 2010. gada 22. oktobra Lēmums 2010/634/ES, ar kuru koriģē Savienības kvotu kopapjomu, ko saskaņā ar Savienības sistēmu piešķir 2013. gadam, un atceļ Lēmumu 2010/384/ES (OV L 279, 23.10.2010., 34. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2006. gada 13. novembra Lēmums 2006/780/EK par izvairīšanos no siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu divkāršas uzskaites saskaņā ar Kopienas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu attiecībā uz Kioto protokola projektu aktivitātēm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (OV L 316, 16.11.2006., 12. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/29/EK, ar ko Direktīvu 2003/87/EK groza, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (OV L 140, 5.6.2009., 63. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2011. gada 11. novembra Lēmums 2011/745/ES, ar ko groza Lēmumu 2010/2/ES un 2011/278/ES attiecībā uz nozarēm un apakšnozarēm, kurās pastāv būtisks oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes risks (OV L 299, 17.11.2011., 9. lpp.).

7

(8)  EEZ Apvienotās komitejas 2012. gada 26. jūlija Lēmums Nr. 152/2012, ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide) (OV L 309, 8.11.2012., 38. lpp.).

8

---

I PIELIKUMS

A   PUNKTS

Iekārtas identifikators, kā norādīts VĪP

DE000000000000010

DE000000000000563

DE000000000000978

DE000000000001320

DE000000000001425

DE-new-14220-0045

DE-new-14310-1474

B   PUNKTS

Iekārtas identifikators, kā norādīts VĪP

DE000000000000044

DE000000000000053

DE000000000000056

DE000000000000059

DE000000000000069

C   PUNKTS

Iekārtas identifikators, kā norādīts VĪP

CZ-existing-CZ-73-CZ-0134-11/M

CZ- existing-CZ-52-CZ-0102-05

D   PUNKTS

Iekārtas identifikators, kā norādīts VĪP

DE-new-14220-0045

DE000000000001320

E   PUNKTS

Iekārtas identifikators, kā norādīts VĪP

DE000000000000005

DE000000000000762

DE000000000001050

DE000000000001537

DE000000000002198

---

II PIELIKUMS

| Gads | Starpnozaru korekcijas koeficients |
| --- | --- |
| 2013 | 94,272151 % |
| 2014 | 92,634731 % |
| 2015 | 90,978052 % |
| 2016 | 89,304105 % |
| 2017 | 87,612124 % |
| 2018 | 85,903685 % |
| 2019 | 84,173950 % |
| 2020 | 82,438204 % |

Gads

Starpnozaru korekcijas koeficients

2013

94,272151 %

2014

92,634731 %

2015

90,978052 %

2016

89,304105 %

2017

87,612124 %

2018

85,903685 %

2019

84,173950 %

2020

82,438204 %

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 7.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/36 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/36

---

ADĀ UN ES MUITAS SADARBĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2013

(2013. gada 7. augusts)

par atkāpi no izcelsmes noteikumiem, kas paredzēti 1. protokolā Pagaidu nolīgumā, ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Maurīcijas īpašo situāciju attiecībā uz konservētām svītrainajām tunzivīm

(2013/449/ES)

MUITAS SADARBĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, un jo īpaši tā 1. protokola 41. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | No 2012. gada 14. maija Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (1) (turpmāk “pagaidu EPN”), piemēro provizoriski starp Savienību un Madagaskaras Republiku, Maurīcijas Republiku, Seišelu Republiku un Zimbabves Republiku. |
| --- | --- |

(1)

No 2012. gada 14. maija Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (1) (turpmāk “pagaidu EPN”), piemēro provizoriski starp Savienību un Madagaskaras Republiku, Maurīcijas Republiku, Seišelu Republiku un Zimbabves Republiku.

| (2) | Pagaidu EPN 1. protokolā ietverta jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīcija un administratīvās sadarbības metodēs ietverti izcelsmes noteikumi ADĀ valstu izcelsmes ražojumu importam Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Pagaidu EPN 1. protokolā ietverta jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīcija un administratīvās sadarbības metodēs ietverti izcelsmes noteikumi ADĀ valstu izcelsmes ražojumu importam Savienībā.

| (3) | Saskaņā ar pagaidu EPN 1. protokola 42. panta 1. punktu atkāpes no šiem izcelsmes noteikumiem tiek piešķirtas, ja tās ir pamatotas ar esošo ražošanas nozaru attīstību ADĀ valstīs. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar pagaidu EPN 1. protokola 42. panta 1. punktu atkāpes no šiem izcelsmes noteikumiem tiek piešķirtas, ja tās ir pamatotas ar esošo ražošanas nozaru attīstību ADĀ valstīs.

| (4) | Saskaņā ar 42. panta 5. punktu, ja atkāpes pieprasījums attiecas uz kādu salu valsti, tā izskatīšanu veic labvēlīgi, jo īpaši ņemot vērā pieņemamā lēmuma ekonomisko un sociālo ietekmi, īpaši attiecībā uz nodarbinātību, un nepieciešamību piemērot atkāpi uz laiku, ņemot vērā attiecīgās salu valsts īpašo situāciju un tās grūtības. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar 42. panta 5. punktu, ja atkāpes pieprasījums attiecas uz kādu salu valsti, tā izskatīšanu veic labvēlīgi, jo īpaši ņemot vērā pieņemamā lēmuma ekonomisko un sociālo ietekmi, īpaši attiecībā uz nodarbinātību, un nepieciešamību piemērot atkāpi uz laiku, ņemot vērā attiecīgās salu valsts īpašo situāciju un tās grūtības.

| (5) | ADĀ un ES Muitas sadarbības komiteja 29. novembrī saskaņā ar pagaidu EPN 1. protokola 42. panta 8. punktu piešķīra automātisko atkāpi (2) saņēmējām ADĀ valstīm (Maurīcijai, Seišelām un Madagaskarai) attiecībā uz 8 000 t konservētu tunzivju un 2 000 t tunzivju fileju. |
| --- | --- |

(5)

ADĀ un ES Muitas sadarbības komiteja 29. novembrī saskaņā ar pagaidu EPN 1. protokola 42. panta 8. punktu piešķīra automātisko atkāpi (2) saņēmējām ADĀ valstīm (Maurīcijai, Seišelām un Madagaskarai) attiecībā uz 8 000 t konservētu tunzivju un 2 000 t tunzivju fileju.

| (6) | Papildus iepriekš minētajai automātiskajai atkāpei Maurīcija pieprasīja atkāpi, kas attiecas uz daudzumu 6 000 t konservētu tunzivju ar KN kodiem 1604 14 11, 1604 14 18 un 1604 20 70, kas ražotas no tunzivju sugām Katsuwonus pelamis (svītrainās tunzivis), Thunnus alalunga (garspuru tunzivis), Thunnus albacares (dzeltenspuru tunzivis) un Thunnus obesus (lielacu tunzivis) un kas saskaņā ar pagaidu EPN 1. protokola 42. panta 1. punktu importētas Savienībā no 2013. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(6)

Papildus iepriekš minētajai automātiskajai atkāpei Maurīcija pieprasīja atkāpi, kas attiecas uz daudzumu 6 000 t konservētu tunzivju ar KN kodiem 1604 14 11, 1604 14 18 un 1604 20 70, kas ražotas no tunzivju sugām Katsuwonus pelamis (svītrainās tunzivis), Thunnus alalunga (garspuru tunzivis), Thunnus albacares (dzeltenspuru tunzivis) un Thunnus obesus (lielacu tunzivis) un kas saskaņā ar pagaidu EPN 1. protokola 42. panta 1. punktu importētas Savienībā no 2013. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 31. decembrim.

| (7) | Maurīcijas tunzivju pārstrādātāji ir lielā mērā atkarīgi no noteiktas izcelsmes tunzivju piegādēm saskaņā ar pagaidu EPN, ko nodrošina ES seineri zvejai ar riņķvadiem. Tā kā pēdējie noteiktas izcelsmes svītraino tunzivju (Katsuwonus pelamis) lomi Indijas Okeānā ir samazinājušies, Maurīcijas pārstrādātāji ir saskārušies ar jauniem izaicinājumiem, proti, augošu pieprasījumu Savienībā pēc produktiem, kuru pamatā ir svītrainās tunzivis. Tā kā noteiktas izcelsmes dzeltenspuru tunzivju (Thunus albacares) lomi Indijas okeānā ir palielinājušies, nav pamata piešķirt atkāpi produktiem, kuru pamatā ir dzeltenspuru tunzivis. Tādējādi atkāpe piešķirama tikai attiecībā uz svītrainajām tunzivīm. |
| --- | --- |

(7)

Maurīcijas tunzivju pārstrādātāji ir lielā mērā atkarīgi no noteiktas izcelsmes tunzivju piegādēm saskaņā ar pagaidu EPN, ko nodrošina ES seineri zvejai ar riņķvadiem. Tā kā pēdējie noteiktas izcelsmes svītraino tunzivju (Katsuwonus pelamis) lomi Indijas Okeānā ir samazinājušies, Maurīcijas pārstrādātāji ir saskārušies ar jauniem izaicinājumiem, proti, augošu pieprasījumu Savienībā pēc produktiem, kuru pamatā ir svītrainās tunzivis. Tā kā noteiktas izcelsmes dzeltenspuru tunzivju (Thunus albacares) lomi Indijas okeānā ir palielinājušies, nav pamata piešķirt atkāpi produktiem, kuru pamatā ir dzeltenspuru tunzivis. Tādējādi atkāpe piešķirama tikai attiecībā uz svītrainajām tunzivīm.

| (8) | Pēdējos piecos gados konservēto tunzivju eksports no Maurīcijas uz Savienību pastāvīgi palielinājies. |
| --- | --- |

(8)

Pēdējos piecos gados konservēto tunzivju eksports no Maurīcijas uz Savienību pastāvīgi palielinājies.

| (9) | Maurīcija gūst priekšrocības no vispārējās kvotas, kas paredzēta ar automātisko atkāpi, kura piešķirta visām saņēmējām ADĀ valstīm (Maurīcijai, Seišelām un Madagaskarai). Ja pārējās saņēmējas ADĀ valstis izmanto kvotu daļēji, Maurīcija var gūt priekšrocības no šo valstu neizmantoto daudzumu iespējamās ikgadējās pārdalīšanas. Ņemot vērā pagaidu EPN neseno provizorisko piemērošanu, atbilstoša uzraudzība pār automātiskās atkāpes izmantošanas likmi vēl nav bijusi iespējama, lai pārbaudītu neizmantoto daudzumu pārdalīšanas tendences saņēmēju ADĀ valstu starpā. |
| --- | --- |

(9)

Maurīcija gūst priekšrocības no vispārējās kvotas, kas paredzēta ar automātisko atkāpi, kura piešķirta visām saņēmējām ADĀ valstīm (Maurīcijai, Seišelām un Madagaskarai). Ja pārējās saņēmējas ADĀ valstis izmanto kvotu daļēji, Maurīcija var gūt priekšrocības no šo valstu neizmantoto daudzumu iespējamās ikgadējās pārdalīšanas. Ņemot vērā pagaidu EPN neseno provizorisko piemērošanu, atbilstoša uzraudzība pār automātiskās atkāpes izmantošanas likmi vēl nav bijusi iespējama, lai pārbaudītu neizmantoto daudzumu pārdalīšanas tendences saņēmēju ADĀ valstu starpā.

| (10) | Maurīcija saskaņā ar pagaidu EPN 1. protokola 4. pantu un 5. pantu var saņemt noteiktas izcelsmes neapstrādātu tunzivju piegādes no citiem avotiem, kas ir ārpus Indijas okeāna. |
| --- | --- |

(10)

Maurīcija saskaņā ar pagaidu EPN 1. protokola 4. pantu un 5. pantu var saņemt noteiktas izcelsmes neapstrādātu tunzivju piegādes no citiem avotiem, kas ir ārpus Indijas okeāna.

| (11) | Notiekošās EPN sarunas starp Eiropas Savienību un pārējām ĀKK valstīm, kurās Maurīcija var iegādāties noteiktas izcelsmes neapstrādātas tunzivis savai pārstrādes nozarei, var piedāvāt noteiktas izcelsmes tunzivju alternatīvas piegādes iespējas. |
| --- | --- |

(11)

Notiekošās EPN sarunas starp Eiropas Savienību un pārējām ĀKK valstīm, kurās Maurīcija var iegādāties noteiktas izcelsmes neapstrādātas tunzivis savai pārstrādes nozarei, var piedāvāt noteiktas izcelsmes tunzivju alternatīvas piegādes iespējas.

| (12) | Tādējādi ir lietderīgi piešķirt atkāpi Maurīcijai par 2 000 t konservēto svītraino tunzivju, ar ko tiek ņemta vērā esošās ražošanas nozares spēja turpināt eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(12)

Tādējādi ir lietderīgi piešķirt atkāpi Maurīcijai par 2 000 t konservēto svītraino tunzivju, ar ko tiek ņemta vērā esošās ražošanas nozares spēja turpināt eksportu uz Savienību.

| (13) | Neizmantoto daudzumu iespējamā pārdalīšana starp saņēmējām ADĀ valstīm un pagaidu EPN paredzētā kumulācija pamato to, ka atkāpi piešķir uz laiku. Lai uzņēmējiem nodrošinātu tiesisko noteiktību, atkāpe būtu jāpiešķir ar viena gada termiņu, sākot no 2013. gada 1. aprīļa. |
| --- | --- |

(13)

Neizmantoto daudzumu iespējamā pārdalīšana starp saņēmējām ADĀ valstīm un pagaidu EPN paredzētā kumulācija pamato to, ka atkāpi piešķir uz laiku. Lai uzņēmējiem nodrošinātu tiesisko noteiktību, atkāpe būtu jāpiešķir ar viena gada termiņu, sākot no 2013. gada 1. aprīļa.

| (14) | Lai gūtu priekšrocības no atkāpes, nenoteiktas izcelsmes izejvielām, ko izmanto tādu konservētu svītraino tunzivju ražošanā, kuras klasificē ar KN kodiem 1604 14 11, 1604 14 18 un 1604 20 70, būtu jābūt HS pozīcijas 0303 saldētām svītrainajām tunzivīm (Katsuwonus pelamis). |
| --- | --- |

(14)

Lai gūtu priekšrocības no atkāpes, nenoteiktas izcelsmes izejvielām, ko izmanto tādu konservētu svītraino tunzivju ražošanā, kuras klasificē ar KN kodiem 1604 14 11, 1604 14 18 un 1604 20 70, būtu jābūt HS pozīcijas 0303 saldētām svītrainajām tunzivīm (Katsuwonus pelamis).

| (15) | Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3), ir paredzēti tarifu kvotu pārvaldības noteikumi. Lai nodrošinātu efektīvu pārvaldību, ko ciešā sadarbībā veic ADĀ valstis, Savienības muitas iestādes un Komisija, šie noteikumi mutatis mutandis būtu jāpiemēro daudzumiem, kas importēti saskaņā ar atkāpi, kura piešķirta ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(15)

Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3), ir paredzēti tarifu kvotu pārvaldības noteikumi. Lai nodrošinātu efektīvu pārvaldību, ko ciešā sadarbībā veic ADĀ valstis, Savienības muitas iestādes un Komisija, šie noteikumi mutatis mutandis būtu jāpiemēro daudzumiem, kas importēti saskaņā ar atkāpi, kura piešķirta ar šo lēmumu.

| (16) | Lai varētu efektīvāk uzraudzīt, kā šī atkāpe tiek izmantota, ADĀ valstīm regulāri būtu jāiesniedz Komisijai dati par izdotajiem preču pārvadājumu sertifikātiem EUR.1, |
| --- | --- |

(16)

Lai varētu efektīvāk uzraudzīt, kā šī atkāpe tiek izmantota, ADĀ valstīm regulāri būtu jāiesniedz Komisijai dati par izdotajiem preču pārvadājumu sertifikātiem EUR.1,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Atkāpjoties no pagaidu EPN 1. protokola un ievērojot minētā protokola 42. panta 1. un 5. punktu, HS pozīcijas 1604 konservētas svītrainās tunzivis, kas ražotas no HS pozīcijas 0303 nenoteiktas izcelsmes svītrainajām tunzivīm (Katsuwonus pelamis), saskaņā ar šā lēmuma 2. līdz 5. panta noteikumiem uzskata par Maurīcijas izcelsmes ražojumiem.

2. pants

Lēmuma 1. pantā paredzēto atkāpi piemēro vienu gadu produktam un daudzumiem, kas noteikti šā lēmuma pielikumā un kas no 2013. gada 1. aprīļa līdz 2014. gada 31. martam deklarēti laišanai brīvā apgrozībā Savienībā no Maurīcijas.

3. pants

Pielikumā noteiktos daudzumus pārvalda saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantu.

4. pants

Maurīcijas muitas dienesti veic 1. pantā minēto produktu eksporta kvantitatīvās pārbaudes.

Visos pārvadājumu sertifikātos EUR.1, ko tās izdod saistībā ar 1. pantā minētajiem produktiem, jābūt atsaucei uz šo lēmumu.

Pēc katra ceturkšņa līdz nākamā mēneša beigām Maurīcijas muitas iestādes, izmantojot Muitas sadarbības komitejas sekretariātu, nosūta Komisijai pārskatu par daudzumiem, attiecībā uz kuriem saskaņā ar šo lēmumu ir izsniegti EUR.1 sertifikāti, un šo sertifikātu sērijas numurus.

5. pants

Saskaņā ar šo lēmumu izsniegto preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 7. ailē jābūt vienai no šādām norādēm:

“Derogation – Decision No 1/2013 of the ESA-EU Customs Cooperation Committee of 7 August 2013”;

“Dérogation – décision no 1/2013 du comité de coopération douanière AfOA-UE du 7 août 2013”.

6. pants

1.   Maurīcija un Savienība veic pasākumus, kas no to puses vajadzīgi šā lēmuma īstenošanai.

2.   Ja Savienība, pamatojoties uz objektīvu informāciju, ir konstatējusi pārkāpumus vai krāpšanu, vai atkārtotu nespēju izpildīt 4. pantā noteiktos pienākumus, Savienība saskaņā ar pagaidu EPN 22. panta 5. un 6. punktā paredzēto procedūru var prasīt uz laiku apturēt 1. pantā minēto atkāpi.

7. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Šo lēmumu piemēro no 2013. gada 1. aprīļa.

Briselē, 2013. gada 7. augustā

ADĀ un ES Muitas sadarbības komitejas vārdā –

līdzpriekšsēdētāji

Vivianne FOCK TAVE

Péter KOVÁCS

---

(1)  OV L 111, 24.4.2012., 2. lpp.

1

(2)  OV L 347, 15.12.2012., 38. lpp.

2

(3)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Kārtas nr. | KN kods | Preču apraksts | Periods | Daudzumi
  (tonnas) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1620 | ex 1604 14 11, ex 1604 14 18, ex 1604 20 70 | Konservētas svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis) (1) | 1.4.2013.–31.3.2014. | 2 000 |

Kārtas nr.

KN kods

Preču apraksts

Periods

Daudzumi

(tonnas)

09.1620

ex 1604 14 11, ex 1604 14 18, ex 1604 20 70

Konservētas svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis) (1)

1.4.2013.–31.3.2014.

2 000

---

(1)  Jebkādā iepakojumā, ja vien izstrādājumu uzskata par konservētu HS pozīcijas 1604 nozīmē.

---

7.9.2013

| 7.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/s3

---

PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM

Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju

Saskaņā ar Padomes 2013. gada 7. marta Regulu (ES) Nr. 216/2013 par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (OV L 69, 13.3.2013., 1. lpp.), sākot ar 2013. gada 1. jūliju, vienīgi elektroniskā formātā publicētais Oficiālais Vēstnesis ir autentisks un rada juridiskas sekas.

Ja neparedzētu un ārkārtas apstākļu dēļ Oficiālā Vēstneša elektronisko izdevumu nav iespējams publicēt, iespiestais izdevums ir autentisks un rada juridiskas sekas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 216/2013 3. panta nosacījumiem.

---

| 7.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/s3

---

PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM – VEIDS, KĀDĀ IZDARA ATSAUCES UZ TIESĪBU AKTIEM

Ar 2013. gada 1. jūliju mainījies veids, kādā izdara atsauces uz citiem tiesību aktiem.

Pārejas periodā tiks izmantots gan jaunais, gan vecais atsauču veids.

---