# Europos Sąjungos L 244/2013

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2013.244.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 244 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 56 tomas2013m. rugsėjo 13d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2013.244.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 244

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

56 tomas2013m. rugsėjo 13d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2013 m. rugsėjo 2 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 875/2013, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, nustatomas galutinis antidempingo muitas | 1 |
| | * | 2013 m. gegužės 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 876/2013, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 papildomas nuostatomis dėl pagrindinių sandorio šalių kolegijų techninių reguliavimo standartų (
  1
  ) | 19 |
| | * | 2013 m. birželio 27 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 877/2013, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų | 23 |
| | | 2013 m. rugsėjo 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 878/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 32 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2013/453/ES |
| | * | 2013 m. rugsėjo 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2013/443/ES dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su labai patogenišku paukščių gripu, kurį Italijoje sukėlė H7N7 potipio gripo virusas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5904)

   (
  1
  ) | 34 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2013 m. rugsėjo 2 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 875/2013, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, nustatomas galutinis antidempingo muitas

1

*

2013 m. gegužės 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 876/2013, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 papildomas nuostatomis dėl pagrindinių sandorio šalių kolegijų techninių reguliavimo standartų (
  1
  )

1

19

*

2013 m. birželio 27 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 877/2013, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų

23

2013 m. rugsėjo 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 878/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

32

SPRENDIMAI

2013/453/ES

*

2013 m. rugsėjo 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2013/443/ES dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su labai patogenišku paukščių gripu, kurį Italijoje sukėlė H7N7 potipio gripo virusas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5904)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5904)

1

34

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Pranešimas skaitytojams – 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |
| | * | Pranešimas skaitytojams – Teisės aktų nuorodų skelbimo tvarka (žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |

*

Pranešimas skaitytojams – 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (žr. antrajį viršelio puslapį)

Pranešimas skaitytojams – 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

s3

*

Pranešimas skaitytojams – Teisės aktų nuorodų skelbimo tvarka (žr. antrajį viršelio puslapį)

Pranešimas skaitytojams – Teisės aktų nuorodų skelbimo tvarka

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 244/1

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 875/2013

2013 m. rugsėjo 2 d.

kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, nustatomas galutinis antidempingo muitas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 291 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Atlikus antidempingo tyrimą (toliau – pradinis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 682/2007 (2) tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 2001 90 30 ir ex 2005 80 00, nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau – galutinės antidempingo priemonės). Nustatytos priemonės – 3,1–12,9 % ad valorem muitas. |
| --- | --- |

(1)

Atlikus antidempingo tyrimą (toliau – pradinis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 682/2007 (2) tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 2001 90 30 ir ex 2005 80 00, nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau – galutinės antidempingo priemonės). Nustatytos priemonės – 3,1–12,9 % ad valorem muitas.

| (2) | Reglamentu (EB) Nr. 954/2008 (3) iš dalies pakeistos Reglamento (EB) Nr. 682/2007 nuostatos dėl vienai bendrovei nustatytos muito normos ir visoms kitoms bendrovėms nustatytos muito normos. Pakeisti muitai sudaro 3,1–14,3 %. Iš dviejų eksportuojančių Tailando gamintojų, kurių pasiūlyti įsipareigojimai buvo priimti Komisijos sprendimu 2007/424/EB (4), importuojamam produktui muitas netaikomas. |
| --- | --- |

(2)

Reglamentu (EB) Nr. 954/2008 (3) iš dalies pakeistos Reglamento (EB) Nr. 682/2007 nuostatos dėl vienai bendrovei nustatytos muito normos ir visoms kitoms bendrovėms nustatytos muito normos. Pakeisti muitai sudaro 3,1–14,3 %. Iš dviejų eksportuojančių Tailando gamintojų, kurių pasiūlyti įsipareigojimai buvo priimti Komisijos sprendimu 2007/424/EB (4), importuojamam produktui muitas netaikomas.

| (3) | Reglamentu (EB) Nr. 847/2009 (5) Taryba nustatė, kad įsipareigojimai dėl kainų, pagal kuriuos nustatytos minimalios importo kainos, nebėra tinkami žalingam dempingo poveikiui kompensuoti. Todėl priimti įsipareigojimai panaikinti, o 10 kitų eksportuojančių Tailando gamintojų siūlomi įsipareigojimai atmesti. |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (EB) Nr. 847/2009 (5) Taryba nustatė, kad įsipareigojimai dėl kainų, pagal kuriuos nustatytos minimalios importo kainos, nebėra tinkami žalingam dempingo poveikiui kompensuoti. Todėl priimti įsipareigojimai panaikinti, o 10 kitų eksportuojančių Tailando gamintojų siūlomi įsipareigojimai atmesti.

2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

| (4) | Paskelbus pranešimą apie artėjantį antidempingo priemonių galiojimo terminą (6), 2012 m. kovo 19 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti tų priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį visų Sąjungoje pagaminamų paruoštų arba konservuotų kukurūzų (šiuo atveju daugiau nei 50 %), vardu prašymą pateikė Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) (toliau – skundo pateikėjas). |
| --- | --- |

(4)

Paskelbus pranešimą apie artėjantį antidempingo priemonių galiojimo terminą (6), 2012 m. kovo 19 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti tų priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį visų Sąjungoje pagaminamų paruoštų arba konservuotų kukurūzų (šiuo atveju daugiau nei 50 %), vardu prašymą pateikė Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) (toliau – skundo pateikėjas).

| (5) | Prašymas grįstas tuo, kad nustojus galioti priemonėms dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos. |
| --- | --- |

(5)

Prašymas grįstas tuo, kad nustojus galioti priemonėms dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos.

3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

| (6) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2012 m. birželio 19 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (7) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(6)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2012 m. birželio 19 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (7) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

4.   Tyrimas

4.1.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

| (7) | Atliekant dempingo tęsimosi tyrimą buvo nagrinėjamas 2011 m. balandžio 1 d.–2012 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(7)

Atliekant dempingo tęsimosi tyrimą buvo nagrinėjamas 2011 m. balandžio 1 d.–2012 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

4.2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (8) | Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems Tailando gamintojams, nesusijusiems importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams bei eksportuojančios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(8)

Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems Tailando gamintojams, nesusijusiems importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams bei eksportuojančios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

| (9) | Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(9)

Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (10) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių Tailando gamintojų ir tyrime dalyvaujančių nesusijusių Sąjungos importuotojų skaičių pranešime apie inicijavimą numatyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. |
| --- | --- |

(10)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių Tailando gamintojų ir tyrime dalyvaujančių nesusijusių Sąjungos importuotojų skaičių pranešime apie inicijavimą numatyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.

| (11) | Kalbant apie eksportuojančių Tailando gamintojų atranką, Komisijai išsamią informaciją pateikė 17 eksportuojančių gamintojų, iš jų 9 eksportavo į Sąjungą per PTL. Nuspręsta atrinkti 3 eksportuojančius gamintojus, kurių bendras eksportas sudarė 90 % viso bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų į Sąjungą eksportuojamo kiekio per PTL. |
| --- | --- |

(11)

Kalbant apie eksportuojančių Tailando gamintojų atranką, Komisijai išsamią informaciją pateikė 17 eksportuojančių gamintojų, iš jų 9 eksportavo į Sąjungą per PTL. Nuspręsta atrinkti 3 eksportuojančius gamintojus, kurių bendras eksportas sudarė 90 % viso bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų į Sąjungą eksportuojamo kiekio per PTL.

| (12) | Atsižvelgiant į tai, kad gautas tik vienas nesusijusio importuotojo atsakymas, nesusijusiems importuotojams atranka nebuvo taikoma. |
| --- | --- |

(12)

Atsižvelgiant į tai, kad gautas tik vienas nesusijusio importuotojo atsakymas, nesusijusiems importuotojams atranka nebuvo taikoma.

| (13) | Dėl didelio šiuose tyrimuose dalyvaujančių Sąjungos gamintojų skaičiaus pranešime apie inicijavimą nurodyta, kad Komisija preliminariai atrinko Sąjungos gamintojus žalai nustatyti pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Preliminari atranka atlikta remiantis inicijavimo etape Komisijos turima informacija ir pagrįsta gamintojų pardavimo apimtimi, gamybos apimtimi ir geografine vieta Sąjungoje. Siūlomų atrinkti bendrovių gamybos apimtis atitinka didžiausią tipišką produkcijos apimtį, kurią buvo galima pagrįstai ištirti per turimą laikotarpį, t. y. 58 % visos Sąjungos pramonės produkcijos apimties. Be to, bendrovės, kurias pasiūlyta atrinkti, yra tipiškos pagal geografinę padėtį, nes jos veikia trijose valstybėse narėse. Pranešimo apie inicijavimą paskelbimo dieną buvo konsultuojamasi su Sąjungos gamintojais dėl siūlomų atrinkti bendrovių. Atsižvelgiant į tai, kad apie save nepranešė nė vienas kitas gamintojas ir nebuvo gauta jokių pastabų dėl siūlomų atrinkti bendrovių, jos buvo patvirtintos. |
| --- | --- |

(13)

Dėl didelio šiuose tyrimuose dalyvaujančių Sąjungos gamintojų skaičiaus pranešime apie inicijavimą nurodyta, kad Komisija preliminariai atrinko Sąjungos gamintojus žalai nustatyti pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Preliminari atranka atlikta remiantis inicijavimo etape Komisijos turima informacija ir pagrįsta gamintojų pardavimo apimtimi, gamybos apimtimi ir geografine vieta Sąjungoje. Siūlomų atrinkti bendrovių gamybos apimtis atitinka didžiausią tipišką produkcijos apimtį, kurią buvo galima pagrįstai ištirti per turimą laikotarpį, t. y. 58 % visos Sąjungos pramonės produkcijos apimties. Be to, bendrovės, kurias pasiūlyta atrinkti, yra tipiškos pagal geografinę padėtį, nes jos veikia trijose valstybėse narėse. Pranešimo apie inicijavimą paskelbimo dieną buvo konsultuojamasi su Sąjungos gamintojais dėl siūlomų atrinkti bendrovių. Atsižvelgiant į tai, kad apie save nepranešė nė vienas kitas gamintojas ir nebuvo gauta jokių pastabų dėl siūlomų atrinkti bendrovių, jos buvo patvirtintos.

| (14) | Dvi suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos gamintojai pasirinkti tik iš pareiškėjų ir kad reikėjo atrinkti ne tik prašymą pateikusius gamintojus. |
| --- | --- |

(14)

Dvi suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos gamintojai pasirinkti tik iš pareiškėjų ir kad reikėjo atrinkti ne tik prašymą pateikusius gamintojus.

| (15) | Tačiau bendradarbiauti pakviesti visi žinomi Sąjungos gamintojai, ne tik pareiškėjai. Dešimt Sąjungos gamintojų, ne tik pareiškėjų, pateikė atrankai reikalingą informaciją. Kaip paaiškinta 13 konstatuojamojoje dalyje, atrinktų bendrovių apimtis atitinka didžiausią tipišką produkcijos apimtį, kurią buvo galima pagrįstai ištirti per turimą laikotarpį, t. y. 58 % visos Sąjungos pramonės produkcijos apimties. Be to, Komisijos nuomone, atrinktos bendrovės yra tipiškos pagal geografinę padėtį, nepriklausomai nuo to, ar jos yra pareiškėjos. Todėl šis teiginys atmestas. |
| --- | --- |

(15)

Tačiau bendradarbiauti pakviesti visi žinomi Sąjungos gamintojai, ne tik pareiškėjai. Dešimt Sąjungos gamintojų, ne tik pareiškėjų, pateikė atrankai reikalingą informaciją. Kaip paaiškinta 13 konstatuojamojoje dalyje, atrinktų bendrovių apimtis atitinka didžiausią tipišką produkcijos apimtį, kurią buvo galima pagrįstai ištirti per turimą laikotarpį, t. y. 58 % visos Sąjungos pramonės produkcijos apimties. Be to, Komisijos nuomone, atrinktos bendrovės yra tipiškos pagal geografinę padėtį, nepriklausomai nuo to, ar jos yra pareiškėjos. Todėl šis teiginys atmestas.

| (16) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Šiuo tikslu Komisija išsiuntė klausimynus eksportuojantiems gamintojams, atrinktiems Sąjungos gamintojams ir nesusijusiam importuotojui. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:






  a) | Sąjungos gamintojai:






  — | Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Prancūzija |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Šiuo tikslu Komisija išsiuntė klausimynus eksportuojantiems gamintojams, atrinktiems Sąjungos gamintojams ir nesusijusiam importuotojui. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

a)

Sąjungos gamintojai:

—

Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Prancūzija

| — | Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Prancūzija |
| --- | --- |

—

Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Prancūzija

| — | Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Vengrija |
| --- | --- |

—

Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Vengrija

| — | Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italija; |
| --- | --- |

—

Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italija;

| b) | Eksportuojantys Tailando gamintojai:






  — | Agri Sol., Ltd., Pathumthani City |
| --- | --- | --- |

b)

Eksportuojantys Tailando gamintojai:

—

Agri Sol., Ltd., Pathumthani City

| — | Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok |
| --- | --- |

—

Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok

| — | Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City. |
| --- | --- |

—

Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.

| (17) | Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(17)

Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (18) | Nagrinėjamasis produktas – Tailando kilmės cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata), turintys grūdų pavidalą, paruošti arba konservuoti su actu arba acto rūgštimi, neužšaldyti, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2001 90 30, ir cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata), turintys grūdų pavidalą, paruošti arba konservuoti be acto arba acto rūgšties, neužšaldyti, išskyrus produktus, priskiriamus 2006 pozicijai, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2005 80 00. |
| --- | --- |

(18)

Nagrinėjamasis produktas – Tailando kilmės cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata), turintys grūdų pavidalą, paruošti arba konservuoti su actu arba acto rūgštimi, neužšaldyti, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2001 90 30, ir cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata), turintys grūdų pavidalą, paruošti arba konservuoti be acto arba acto rūgšties, neužšaldyti, išskyrus produktus, priskiriamus 2006 pozicijai, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2005 80 00.

| (19) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad, nepaisant skirtingų konservavimo būdų, skirtingų rūšių nagrinėjamasis produktas pasižymi vienodomis pagrindinėmis biologinėmis ir cheminėmis savybėmis ir iš esmės yra naudojamas tais pačiais tikslais. |
| --- | --- |

(19)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad, nepaisant skirtingų konservavimo būdų, skirtingų rūšių nagrinėjamasis produktas pasižymi vienodomis pagrindinėmis biologinėmis ir cheminėmis savybėmis ir iš esmės yra naudojamas tais pačiais tikslais.

| (20) | Dvi suinteresuotosios šalys teigė, kad cukrinių kukurūzų KN kodai apima ne tik nagrinėjamąjį produktą, bet ir reikšmingą kiekį konservuotų kukurūzų burbuolių, kurios Sąjungoje negaminamos ir nėra panašus produktas. Jos pasiūlė, kad Komisija taikomuose duomenyse įtrauktų šias kukurūzų burbuoles. |
| --- | --- |

(20)

Dvi suinteresuotosios šalys teigė, kad cukrinių kukurūzų KN kodai apima ne tik nagrinėjamąjį produktą, bet ir reikšmingą kiekį konservuotų kukurūzų burbuolių, kurios Sąjungoje negaminamos ir nėra panašus produktas. Jos pasiūlė, kad Komisija taikomuose duomenyse įtrauktų šias kukurūzų burbuoles.

| (21) | Tačiau atliekant tyrimą nagrinėtas tik produktas, kuriam taikomos priemonės ir kuris neapima kukurūzų burbuolių, o tyrimas pagrįstas atitinkamais TARIC kodais. Todėl šis teiginys buvo faktiškai neteisingas ir buvo atmestas. |
| --- | --- |

(21)

Tačiau atliekant tyrimą nagrinėtas tik produktas, kuriam taikomos priemonės ir kuris neapima kukurūzų burbuolių, o tyrimas pagrįstas atitinkamais TARIC kodais. Todėl šis teiginys buvo faktiškai neteisingas ir buvo atmestas.

2.   Panašus produktas

| (22) | Buvo nustatyta, kad Sąjungos pramonės pagaminti ir Sąjungoje parduoti bei Tailande pagaminti ir parduoti cukriniai kukurūzai iš esmės pasižymi tomis pačiomis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis bei naudojami tais pačiais tikslais, kaip Tailande pagaminti ir eksportui į Sąjungą parduoti cukriniai kukurūzai. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(22)

Buvo nustatyta, kad Sąjungos pramonės pagaminti ir Sąjungoje parduoti bei Tailande pagaminti ir parduoti cukriniai kukurūzai iš esmės pasižymi tomis pačiomis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis bei naudojami tais pačiais tikslais, kaip Tailande pagaminti ir eksportui į Sąjungą parduoti cukriniai kukurūzai. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

C.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

| (23) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimo terminui dempingas tęsis arba pasikartos. |
| --- | --- |

(23)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimo terminui dempingas tęsis arba pasikartos.

1.   Įžanginės pastabos

| (24) | Kaip minėta 10 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į galimą didelį pageidaujančių bendradarbiauti eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą numatyta taikyti atranką. Dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei nustatyti atrinkti trys eksportuojantys gamintojai, kuriems tenka apie 90 % viso norą bendradarbiauti išreiškusių eksportuojančių gamintojų eksporto. |
| --- | --- |

(24)

Kaip minėta 10 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į galimą didelį pageidaujančių bendradarbiauti eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą numatyta taikyti atranką. Dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei nustatyti atrinkti trys eksportuojantys gamintojai, kuriems tenka apie 90 % viso norą bendradarbiauti išreiškusių eksportuojančių gamintojų eksporto.

| (25) | Trys atrinkti eksportuojantys gamintojai eksportavo apie 25 % visos eksporto per PTL iš Tailando į Sąjungą apimties, todėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei nustatyti reikėjo remtis kitų šaltinių informacija, pavyzdžiui, prašymu atlikti peržiūrą ir turimais prekybos statistikos duomenimis, susijusiais su eksportu (Tailando muitinės duomenimis) ir importu (Eurostato duomenimis). |
| --- | --- |

(25)

Trys atrinkti eksportuojantys gamintojai eksportavo apie 25 % visos eksporto per PTL iš Tailando į Sąjungą apimties, todėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei nustatyti reikėjo remtis kitų šaltinių informacija, pavyzdžiui, prašymu atlikti peržiūrą ir turimais prekybos statistikos duomenimis, susijusiais su eksportu (Tailando muitinės duomenimis) ir importu (Eurostato duomenimis).

| (26) | Nustatant dempingo skirtumą neįtraukti pardavimo prekybininkams Tailande, kurių eksporto kryptis nebuvo žinoma, duomenys. |
| --- | --- |

(26)

Nustatant dempingo skirtumą neįtraukti pardavimo prekybininkams Tailande, kurių eksporto kryptis nebuvo žinoma, duomenys.

| (27) | Kaip ir pradiniame tyrime, nustatyta, kad tam tikri eksportuojantys gamintojai dalį parduodamo nagrinėjamojo produkto įsigyja iš išorės tiekėjų. Atliekant šį tyrimą siekiant nustatyti atitinkamus dempingo skirtumus nebuvo atsižvelgiama į nagrinėjamojo produkto, kuris nebuvo pagamintas pačių eksportuojančių gamintojų, pardavimą. |
| --- | --- |

(27)

Kaip ir pradiniame tyrime, nustatyta, kad tam tikri eksportuojantys gamintojai dalį parduodamo nagrinėjamojo produkto įsigyja iš išorės tiekėjų. Atliekant šį tyrimą siekiant nustatyti atitinkamus dempingo skirtumus nebuvo atsižvelgiama į nagrinėjamojo produkto, kuris nebuvo pagamintas pačių eksportuojančių gamintojų, pardavimą.

2.   Importas dempingo kaina per PTL

2.1.   Normaliosios vertės nustatymas

| (28) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalies pirmuoju sakiniu apskaičiuojant normaliąją vertę pirmiausia nustatyta, ar kiekvieno iš trijų eksportuojančių gamintojų visa panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis per PTL buvo tipiška lyginant su visa jų pardavimo eksportui į Sąjungą apimtimi, t. y. ar panašaus produkto pardavimo apimtis vidaus rinkoje sudarė 5 % ar daugiau nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą. |
| --- | --- |

(28)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalies pirmuoju sakiniu apskaičiuojant normaliąją vertę pirmiausia nustatyta, ar kiekvieno iš trijų eksportuojančių gamintojų visa panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis per PTL buvo tipiška lyginant su visa jų pardavimo eksportui į Sąjungą apimtimi, t. y. ar panašaus produkto pardavimo apimtis vidaus rinkoje sudarė 5 % ar daugiau nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą.

| (29) | Nustatyta, kad vienos iš trijų atrinktų bendrovių panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. |
| --- | --- |

(29)

Nustatyta, kad vienos iš trijų atrinktų bendrovių panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška.

| (30) | Po to nagrinėta, ar šios bendrovės parduoto vidaus vartojimui skirto panašaus produkto rūšys buvo identiškos ar tiesiogiai palyginamos su eksportui į Sąjungą parduoto produkto rūšimis. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį kiekvienos rūšies atveju nustatyta, ar vartojimui vidaus rinkoje skirto panašaus produkto pardavimas buvo pakankamai tipiškas. Pardavimas vartojimui vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, jei jis sudarė 5 % ar daugiau bendros panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. |
| --- | --- |

(30)

Po to nagrinėta, ar šios bendrovės parduoto vidaus vartojimui skirto panašaus produkto rūšys buvo identiškos ar tiesiogiai palyginamos su eksportui į Sąjungą parduoto produkto rūšimis. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį kiekvienos rūšies atveju nustatyta, ar vartojimui vidaus rinkoje skirto panašaus produkto pardavimas buvo pakankamai tipiškas. Pardavimas vartojimui vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, jei jis sudarė 5 % ar daugiau bendros panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties.

| (31) | Nustatyta, kad tik vieną šios bendrovės panašaus produkto rūšį buvo galima tiesiogiai palyginti su į Sąjungą eksportuoto produkto rūšimi. Be to, būtent šios rūšies vidaus rinkoje parduoto produkto kiekis buvo pakankamai tipiškas. |
| --- | --- |

(31)

Nustatyta, kad tik vieną šios bendrovės panašaus produkto rūšį buvo galima tiesiogiai palyginti su į Sąjungą eksportuoto produkto rūšimi. Be to, būtent šios rūšies vidaus rinkoje parduoto produkto kiekis buvo pakankamai tipiškas.

| (32) | Po to nagrinėta, ar bendrovės parduodamas 31 konstatuojamojoje dalyje minėtos rūšies produktas buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai buvo atliekama nustatant nagrinėjamos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalį. |
| --- | --- |

(32)

Po to nagrinėta, ar bendrovės parduodamas 31 konstatuojamojoje dalyje minėtos rūšies produktas buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai buvo atliekama nustatant nagrinėjamos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalį.

| (33) | Nustatyta, kad daugiau kaip 80 % vidaus rinkoje parduoto produkto parduota pelningai, todėl pagal 2 straipsnio 4 dalį normaliajai vertei nustatyti remtasi visais su šia rūšimi susijusiais sandoriais. |
| --- | --- |

(33)

Nustatyta, kad daugiau kaip 80 % vidaus rinkoje parduoto produkto parduota pelningai, todėl pagal 2 straipsnio 4 dalį normaliajai vertei nustatyti remtasi visais su šia rūšimi susijusiais sandoriais.

| (34) | Tų rūšių nagrinėjamojo produkto, kurio pardavimo vidaus rinkoje apimtis įprastomis prekybos sąlygomis buvo tipiška, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip vidutinė svertinė visų tos rūšies produktų, parduotų vidaus rinkoje per PTL, kaina. |
| --- | --- |

(34)

Tų rūšių nagrinėjamojo produkto, kurio pardavimo vidaus rinkoje apimtis įprastomis prekybos sąlygomis buvo tipiška, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip vidutinė svertinė visų tos rūšies produktų, parduotų vidaus rinkoje per PTL, kaina.

| (35) | Kalbant apie kitus du eksportuojančius gamintojus, kurių pardavimas vidaus rinkoje nebuvo laikomi tipišku (vienas jų panašaus produkto vidaus vartojimui nepardavė), ir trečiąjį eksportuojantį gamintoją, kurio bendras pardavimas laikytas tipišku, tačiau kai kurių rūšių panašaus produkto vidaus rinkoje parduotas kiekis nebuvo tipiškas, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(35)

Kalbant apie kitus du eksportuojančius gamintojus, kurių pardavimas vidaus rinkoje nebuvo laikomi tipišku (vienas jų panašaus produkto vidaus vartojimui nepardavė), ir trečiąjį eksportuojantį gamintoją, kurio bendras pardavimas laikytas tipišku, tačiau kai kurių rūšių panašaus produkto vidaus rinkoje parduotas kiekis nebuvo tipiškas, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.

| (36) | Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie kiekvienos rūšies į Sąjungos eksportuoto produkto gamybos sąnaudų pridėjus pagrįstas pardavimo, bendrąsias ir administravimo (toliau – PBA) sąnaudas ir pelną. |
| --- | --- |

(36)

Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie kiekvienos rūšies į Sąjungos eksportuoto produkto gamybos sąnaudų pridėjus pagrįstas pardavimo, bendrąsias ir administravimo (toliau – PBA) sąnaudas ir pelną.

| (37) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį dviem eksportuojantiems gamintojams, kurie pardavė vidaus rinkoje ir kurių vidaus rinkoje parduotas kiekis buvo lygus ar didesnis už 5 % atitinkamo parduoto kiekio į Sąjungą, PBA sąnaudos ir pelnas taikyti pagal atitinkamos bendrovės pardavimą įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(37)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį dviem eksportuojantiems gamintojams, kurie pardavė vidaus rinkoje ir kurių vidaus rinkoje parduotas kiekis buvo lygus ar didesnis už 5 % atitinkamo parduoto kiekio į Sąjungą, PBA sąnaudos ir pelnas taikyti pagal atitinkamos bendrovės pardavimą įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje.

| (38) | Trečiajam eksportuojančiam gamintojui, kuris panašaus produkto vidaus rinkoje nepardavė, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punktą taikytos PBA sąnaudos ir pelnas apskaičiuoti kaip 37 konstatuojamojoje dalyje nurodytų kitų dviejų eksportuojančių gamintojų svertinės vidutinės PBA sąnaudos ir pelnas. |
| --- | --- |

(38)

Trečiajam eksportuojančiam gamintojui, kuris panašaus produkto vidaus rinkoje nepardavė, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punktą taikytos PBA sąnaudos ir pelnas apskaičiuoti kaip 37 konstatuojamojoje dalyje nurodytų kitų dviejų eksportuojančių gamintojų svertinės vidutinės PBA sąnaudos ir pelnas.

| (39) | Dvi suinteresuotosios šalys nesutiko su 37 konstatuojamojoje dalyje nurodytu nauodojamu metodu, t. y. pelno taikymu normaliajai vertei nustatyti, kai šis pelnas pagrįstas pardavimo vidaus rinkoje sandoriais pagal mažesnes nei 5 % pardavimo į Sąjungą apimtis. Pagal šį metodą, kai pardavimo vidaus rinkoje sandorio apimtis laikoma nepakankamai tipiška, tokių sandorių pelnas nėra įtraukiamas. |
| --- | --- |

(39)

Dvi suinteresuotosios šalys nesutiko su 37 konstatuojamojoje dalyje nurodytu nauodojamu metodu, t. y. pelno taikymu normaliajai vertei nustatyti, kai šis pelnas pagrįstas pardavimo vidaus rinkoje sandoriais pagal mažesnes nei 5 % pardavimo į Sąjungą apimtis. Pagal šį metodą, kai pardavimo vidaus rinkoje sandorio apimtis laikoma nepakankamai tipiška, tokių sandorių pelnas nėra įtraukiamas.

| (40) | Tačiau šis metodas buvo taikytas pradiniame tyrime ir, nepakitus aplinkybėms, Komisija mano, kad šis metodas yra tinkamas dabartiniams tyrimams. |
| --- | --- |

(40)

Tačiau šis metodas buvo taikytas pradiniame tyrime ir, nepakitus aplinkybėms, Komisija mano, kad šis metodas yra tinkamas dabartiniams tyrimams.

2.2.   Eksporto kainos nustatymas

| (41) | Visi atrinkti eksportuojantys gamintojai produktus pardavė tiesiogiai nesusijusiems Sąjungos pirkėjams. Tokio pardavimo eksportui kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, remiantis minėtų nepriklausomų Sąjungos pirkėjų faktiškai sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis. |
| --- | --- |

(41)

Visi atrinkti eksportuojantys gamintojai produktus pardavė tiesiogiai nesusijusiems Sąjungos pirkėjams. Tokio pardavimo eksportui kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, remiantis minėtų nepriklausomų Sąjungos pirkėjų faktiškai sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis.

2.3.   Palyginimas ir patikslinimai

| (42) | Normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Teisingam palyginimui užtikrinti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgta į skirtumus, turėjusius įtakos kainų palyginamumui. |
| --- | --- |

(42)

Normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Teisingam palyginimui užtikrinti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgta į skirtumus, turėjusius įtakos kainų palyginamumui.

| (43) | Prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į transporto, draudimo, tvarkymo bei krovos sąnaudas, komisinius ir banko mokesčius. |
| --- | --- |

(43)

Prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į transporto, draudimo, tvarkymo bei krovos sąnaudas, komisinius ir banko mokesčius.

| (44) | Be to, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punktą ir pagal pradiniame tyrime taikytą metodą, koreguota pagal tų eksportuojančių gamintojų, kurie vidaus rinkoje pardavė naudodami savo prekės ženklą, bet Sąjungoje pardavė naudodami mažmenininkų prekės ženklą, prekybos lygmens skirtumą. Koregavimo dydis, nustatomas pagal pelno dydžio, taikyto nustatant normaliąją vertę, kaip nurodyta 33 konstatuojamojoje dalyje, sumažėjimą, apskaičiuotas remiantis Sąjungos pramonės nuosavo prekės ženklo produktų ir visų produktų pelno dydžio santykiu. Taigi pelno dydis sumažėjo 20–50 %. |
| --- | --- |

(44)

Be to, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punktą ir pagal pradiniame tyrime taikytą metodą, koreguota pagal tų eksportuojančių gamintojų, kurie vidaus rinkoje pardavė naudodami savo prekės ženklą, bet Sąjungoje pardavė naudodami mažmenininkų prekės ženklą, prekybos lygmens skirtumą. Koregavimo dydis, nustatomas pagal pelno dydžio, taikyto nustatant normaliąją vertę, kaip nurodyta 33 konstatuojamojoje dalyje, sumažėjimą, apskaičiuotas remiantis Sąjungos pramonės nuosavo prekės ženklo produktų ir visų produktų pelno dydžio santykiu. Taigi pelno dydis sumažėjo 20–50 %.

| (45) | Dvi suinteresuotosios šalys teigė, kad negalima palyginti Tailando ir Sąjungos vidaus rinkų, nes skiriasi rinkų dydis ir tai, kad Tailando gamintojai vidaus rinkoje parduoda nuosavo prekės ženklo produktus. |
| --- | --- |

(45)

Dvi suinteresuotosios šalys teigė, kad negalima palyginti Tailando ir Sąjungos vidaus rinkų, nes skiriasi rinkų dydis ir tai, kad Tailando gamintojai vidaus rinkoje parduoda nuosavo prekės ženklo produktus.

| (46) | Primenama, kad 22 konstatuojamojoje dalyje nustatyta, kad Tailando vidaus rinkoje parduodami cukriniai kukurūzai ir eksportui į Sąjungos rinką parduodami cukriniai kukurūzai yra panašus produktas kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(46)

Primenama, kad 22 konstatuojamojoje dalyje nustatyta, kad Tailando vidaus rinkoje parduodami cukriniai kukurūzai ir eksportui į Sąjungos rinką parduodami cukriniai kukurūzai yra panašus produktas kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

| (47) | Antra, dėl prekybos lygio skirtumo pakoreguotas pelno dydis – nuosavo prekės ženklo pardavimo vidaus rinkoje pelno dydis sumažintas 20–50 %. Tai taip pat atitinka pradiniame tyrime taikytą metodą. |
| --- | --- |

(47)

Antra, dėl prekybos lygio skirtumo pakoreguotas pelno dydis – nuosavo prekės ženklo pardavimo vidaus rinkoje pelno dydis sumažintas 20–50 %. Tai taip pat atitinka pradiniame tyrime taikytą metodą.

2.4.   Dempingas per PTL

| (48) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, dempingo skirtumas, išreikštas kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, buvo 8–44 %. |
| --- | --- |

(48)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, dempingo skirtumas, išreikštas kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, buvo 8–44 %.

3.   Importo raida, jei priemonės būtų panaikintos

3.1.   Eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumai

| (49) | Cukrinių kukurūzų gamyba priklauso nuo naujo kukurūzų derliaus; nuėmus derlių kukurūzai pristatomi tiesiogiai į konservų gamyklą. Šviežius kukurūzus reikia užkonservuoti per 24 valandas po derliaus nuėmimo, todėl nagrinėjamojo produkto gamybos pajėgumai yra tiesiogiai susiję su kukurūzų derliumi. |
| --- | --- |

(49)

Cukrinių kukurūzų gamyba priklauso nuo naujo kukurūzų derliaus; nuėmus derlių kukurūzai pristatomi tiesiogiai į konservų gamyklą. Šviežius kukurūzus reikia užkonservuoti per 24 valandas po derliaus nuėmimo, todėl nagrinėjamojo produkto gamybos pajėgumai yra tiesiogiai susiję su kukurūzų derliumi.

| (50) | Tailande derliaus sezonas trunka apie 9–10 mėnesių per metus, o derlius nuimamas 2 kartus per metus. Vertinant turimus techninius gamybos pajėgumus būtina atsižvelgti į ribojimus, susijusius su sezonine žaliavų pasiūla. |
| --- | --- |

(50)

Tailande derliaus sezonas trunka apie 9–10 mėnesių per metus, o derlius nuimamas 2 kartus per metus. Vertinant turimus techninius gamybos pajėgumus būtina atsižvelgti į ribojimus, susijusius su sezonine žaliavų pasiūla.

| (51) | Trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų bendri techniniai pajėgumai sudarė 130 000–150 000 tonų. Faktinis turimų techninių pajėgumų panaudojimas sudarė 50–80 %. |
| --- | --- |

(51)

Trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų bendri techniniai pajėgumai sudarė 130 000–150 000 tonų. Faktinis turimų techninių pajėgumų panaudojimas sudarė 50–80 %.

| (52) | Kelios suinteresuotosios šalys pripažino taikytą metodą, pagal kurį technologiniai pajėgumai sumažinti atsižvelgiant į žaliavų pasiūlą, bet teigė, kad turimi nepanaudoti pajėgumai yra pervertinti. |
| --- | --- |

(52)

Kelios suinteresuotosios šalys pripažino taikytą metodą, pagal kurį technologiniai pajėgumai sumažinti atsižvelgiant į žaliavų pasiūlą, bet teigė, kad turimi nepanaudoti pajėgumai yra pervertinti.

| (53) | Kaip pabrėžta 50 konstatuojamojoje dalyje, dėl naujo cukrinių kukurūzų derliaus sezoniškumo negalima visiškai panaudoti techninių pajėgumų. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad kai kurių atrinktų gamintojų pajėgumų panaudojimo rodiklis siekė 80 % ir daugiau, o kitų atrinktų gamintojų rodiklis buvo gerokai mažesnis. Kadangi visi gamintojai turi panašią prieigą prie žaliavų, toks mažas pajėgumų panaudojimas negali būti paaiškinamas naujo cukrinių kukurūzų derliaus sezoniškumu. |
| --- | --- |

(53)

Kaip pabrėžta 50 konstatuojamojoje dalyje, dėl naujo cukrinių kukurūzų derliaus sezoniškumo negalima visiškai panaudoti techninių pajėgumų. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad kai kurių atrinktų gamintojų pajėgumų panaudojimo rodiklis siekė 80 % ir daugiau, o kitų atrinktų gamintojų rodiklis buvo gerokai mažesnis. Kadangi visi gamintojai turi panašią prieigą prie žaliavų, toks mažas pajėgumų panaudojimas negali būti paaiškinamas naujo cukrinių kukurūzų derliaus sezoniškumu.

| (54) | Tailando maisto gamintojų asociacijos teigimu, bendra Tailando eksporto į kitas pasaulio šalis apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo (maždaug 20 %) ir per PTL sudarė maždaug 150 000–200 000 tonų. Tai rodo, kad eksportuojantiems gamintojams prireikus didesnės apimties cukrinių kukurūzų pasiūla ne tik gali didėti, bet ir iš tiesų nuolatos didėja. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu bendra Tailande pagamintų geltonųjų kukurūzų apimtis sudarė 4,1 mln.–4,5 mln. tonų. Nors pripažįstama, kad geltonųjų kukurūzų gamyba negali būti tiesiogiai paverčiama cukrinių kukurūzų gamyba, bet vien pagal gamybos apimties skirtumą akivaizdu, kad net nedidelis gamybos kiekio pokytis (geltonųjų kukurūzų gamybos pakeitimas cukrinių kukurūzų gamyba) gali daryti reikšmingą poveikį bendrai Tailando cukrinių kukurūzų gamybai. |
| --- | --- |

(54)

Tailando maisto gamintojų asociacijos teigimu, bendra Tailando eksporto į kitas pasaulio šalis apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo (maždaug 20 %) ir per PTL sudarė maždaug 150 000–200 000 tonų. Tai rodo, kad eksportuojantiems gamintojams prireikus didesnės apimties cukrinių kukurūzų pasiūla ne tik gali didėti, bet ir iš tiesų nuolatos didėja. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu bendra Tailande pagamintų geltonųjų kukurūzų apimtis sudarė 4,1 mln.–4,5 mln. tonų. Nors pripažįstama, kad geltonųjų kukurūzų gamyba negali būti tiesiogiai paverčiama cukrinių kukurūzų gamyba, bet vien pagal gamybos apimties skirtumą akivaizdu, kad net nedidelis gamybos kiekio pokytis (geltonųjų kukurūzų gamybos pakeitimas cukrinių kukurūzų gamyba) gali daryti reikšmingą poveikį bendrai Tailando cukrinių kukurūzų gamybai.

| (55) | Šiuo pagrindu nustatyta, kad trys atrinkti gamintojai galėjo papildomai pagaminti maždaug 40 000–60 000 tonų per metus (veiksmingi nepanaudoti pajėgumai), t. y. maždaug 2–3 kartus daugiau nei iš viso eksportuojama nagrinėjamojo produkto iš Tailando į Sąjungą. |
| --- | --- |

(55)

Šiuo pagrindu nustatyta, kad trys atrinkti gamintojai galėjo papildomai pagaminti maždaug 40 000–60 000 tonų per metus (veiksmingi nepanaudoti pajėgumai), t. y. maždaug 2–3 kartus daugiau nei iš viso eksportuojama nagrinėjamojo produkto iš Tailando į Sąjungą.

| (56) | Todėl vien atrinktų gamintojų veiksmingi nepanaudoti pajėgumai gali būti laikomi reikšmingais. Be to, Tailande yra dar 15 žinomų nagrinėjamojo produkto gamintojų, kurie taip pat turi panašią prieigą ir gali gaminti didelį kiekį cukrinių kukurūzų. |
| --- | --- |

(56)

Todėl vien atrinktų gamintojų veiksmingi nepanaudoti pajėgumai gali būti laikomi reikšmingais. Be to, Tailande yra dar 15 žinomų nagrinėjamojo produkto gamintojų, kurie taip pat turi panašią prieigą ir gali gaminti didelį kiekį cukrinių kukurūzų.

| (57) | Remiantis informacija, surinkta iš kitų šaltinių, t. y.






  — | informacija, surinkta iš eksportuojančių gamintojų interneto prezentacijų, |
| --- | --- | --- |

(57)

Remiantis informacija, surinkta iš kitų šaltinių, t. y.

—

informacija, surinkta iš eksportuojančių gamintojų interneto prezentacijų,

| — | informacija, surinkta atliekant atranką, ir |
| --- | --- |

—

informacija, surinkta atliekant atranką, ir

| — | informacija, surinkta iš pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės, |
| --- | --- |

—

informacija, surinkta iš pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės,

galima daryti išvadą, kad bent dviejų pagrindinių eksportuojančių gamintojų, iš kurių vienas bendradarbiavo atliekant peržiūros tyrimą, bet nebuvo atrinktas (taigi ir nepateikė jokios išsamios informacijos), bendri pajėgumai sudarė 50 000–100 000 tonų.

| (58) | Galiausiai, nėra duomenų, rodančių, kad padidėjus suvartojimui Tailando vidaus rinkoje arba trečiųjų šalių rinkoje galėtų būti absorbuojama dėl nenaudojamų Tailando gamintojų pajėgumų padidėjusi gamybos apimtis. Konkrečiai, Tailando vidaus rinka yra labai nedidelė ir vidutiniškai visi atrinkti Tailando gamintojai joje pardavė tik 1–2 % visos parduoto kiekio. Tai patvirtina, kad bet koks didesnis pagamintas cukrinių kukurūzų kiekis bus eksportuojamas į kitas šalis. |
| --- | --- |

(58)

Galiausiai, nėra duomenų, rodančių, kad padidėjus suvartojimui Tailando vidaus rinkoje arba trečiųjų šalių rinkoje galėtų būti absorbuojama dėl nenaudojamų Tailando gamintojų pajėgumų padidėjusi gamybos apimtis. Konkrečiai, Tailando vidaus rinka yra labai nedidelė ir vidutiniškai visi atrinkti Tailando gamintojai joje pardavė tik 1–2 % visos parduoto kiekio. Tai patvirtina, kad bet koks didesnis pagamintas cukrinių kukurūzų kiekis bus eksportuojamas į kitas šalis.

3.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas

| (59) | Palyginus nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą kainas su panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje kainomis nustatyti du faktai: vidaus rinkos kainos santykinai didelės (nes parduodamas nuosavo prekės ženklo produktas), o apimtis, palyginti su pardavimo eksportui apimtimi, santykinai maža. Tuo remiantis galima teigti, kad nėra akivaizdaus pavojaus, jog panaikinus priemones prekybos srautai būtų nukreipiami iš pardavimo vidaus rinkoje į Sąjungą. |
| --- | --- |

(59)

Palyginus nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą kainas su panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje kainomis nustatyti du faktai: vidaus rinkos kainos santykinai didelės (nes parduodamas nuosavo prekės ženklo produktas), o apimtis, palyginti su pardavimo eksportui apimtimi, santykinai maža. Tuo remiantis galima teigti, kad nėra akivaizdaus pavojaus, jog panaikinus priemones prekybos srautai būtų nukreipiami iš pardavimo vidaus rinkoje į Sąjungą.

| (60) | Palyginus nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą kainas su panašaus produkto kainomis trečiųjų šalių rinkose, nustatyta, kad trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų eksporto į Sąjungą kainos yra vidutiniškai 14 % didesnės. |
| --- | --- |

(60)

Palyginus nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą kainas su panašaus produkto kainomis trečiųjų šalių rinkose, nustatyta, kad trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų eksporto į Sąjungą kainos yra vidutiniškai 14 % didesnės.

| (61) | Šią išvadą patvirtina Tailando muitinės prekybos statistikos duomenys. Pagal prašyme atlikti peržiūrą nurodytą metodą perskaičiavus logistinę masę (skardinė + kukurūzai + skystis) į nurodytą grynąjį konservų svorį (kukurūzai + skystis) nustatyta, kad Sąjungoje taikytos kainos už kilogramą yra vidutiniškai 5 % didesnės nei trečiosiose šalyse. |
| --- | --- |

(61)

Šią išvadą patvirtina Tailando muitinės prekybos statistikos duomenys. Pagal prašyme atlikti peržiūrą nurodytą metodą perskaičiavus logistinę masę (skardinė + kukurūzai + skystis) į nurodytą grynąjį konservų svorį (kukurūzai + skystis) nustatyta, kad Sąjungoje taikytos kainos už kilogramą yra vidutiniškai 5 % didesnės nei trečiosiose šalyse.

| (62) | Nors kelios šalys pareiškė abejojančios, kad 5 % arba 14 % dydžio kainų skirtumas yra pakankamai reikšmingas, kad dėl jo būtų nukreipiama prekyba į Sąjungą, atlikus tyrimą nustatyta, kad cukrinių kukurūzų rinkoje tai yra tikėtina. Šiame tyrime vienai Tailando bendrovei (Karn Corn) anksčiau taikyta muito norma buvo 8–10 % mažesnė nei daugumai kitų Tailando eksportuotojų. Tačiau šis 8–10 % pranašumas buvo pakankamas Tailando eksporto į Sąjungą rinkos daliai padidinti iki septynių kartų nuo pradinio tyrimo TL iki dabartinio tyrimo PTL. |
| --- | --- |

(62)

Nors kelios šalys pareiškė abejojančios, kad 5 % arba 14 % dydžio kainų skirtumas yra pakankamai reikšmingas, kad dėl jo būtų nukreipiama prekyba į Sąjungą, atlikus tyrimą nustatyta, kad cukrinių kukurūzų rinkoje tai yra tikėtina. Šiame tyrime vienai Tailando bendrovei (Karn Corn) anksčiau taikyta muito norma buvo 8–10 % mažesnė nei daugumai kitų Tailando eksportuotojų. Tačiau šis 8–10 % pranašumas buvo pakankamas Tailando eksporto į Sąjungą rinkos daliai padidinti iki septynių kartų nuo pradinio tyrimo TL iki dabartinio tyrimo PTL.

| (63) | Be to, nepaisant taikomo 3,1 % antidempingo muito, nustačius antidempingo muitą Karn Corn daugiau nei du kartus padidino į Sąjungą eksportuojamą kiekį. Tai rodo, kad, palyginti su kitomis rinkomis, Sąjungos rinka yra patraukli, net jei kainų skirtumas nėra didelis. |
| --- | --- |

(63)

Be to, nepaisant taikomo 3,1 % antidempingo muito, nustačius antidempingo muitą Karn Corn daugiau nei du kartus padidino į Sąjungą eksportuojamą kiekį. Tai rodo, kad, palyginti su kitomis rinkomis, Sąjungos rinka yra patraukli, net jei kainų skirtumas nėra didelis.

| (64) | Apibendrinant, nors dėl nuosavo prekės ženklo produktų pardavimo vidaus rinkoje pavojus, kad prekybos srautai iš vidaus rinkos bus nukreipti į Sąjungos rinką yra gana nedidelis, tačiau yra didelis pavojus, kad prekyba bus nukreipta iš trečiųjų šalių į Sąjungos rinką dėl pastarojoje taikomų didesnių kainų. |
| --- | --- |

(64)

Apibendrinant, nors dėl nuosavo prekės ženklo produktų pardavimo vidaus rinkoje pavojus, kad prekybos srautai iš vidaus rinkos bus nukreipti į Sąjungos rinką yra gana nedidelis, tačiau yra didelis pavojus, kad prekyba bus nukreipta iš trečiųjų šalių į Sąjungos rinką dėl pastarojoje taikomų didesnių kainų.

| (65) | Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos rinkos kainos yra daug mažiau patrauklios palyginus su kainomis kitose šalyse, pavyzdžiui, Japonijoje. Todėl prekybos nukreipimo rizika panaikinus priemones būtų pervertinta. |
| --- | --- |

(65)

Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos rinkos kainos yra daug mažiau patrauklios palyginus su kainomis kitose šalyse, pavyzdžiui, Japonijoje. Todėl prekybos nukreipimo rizika panaikinus priemones būtų pervertinta.

| (66) | Primenama, kad pardavimas į trečiąsias šalis vertinamas bendrai, o 63 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada yra pagrįsta vidutinėmis pardavimo į visas trečiąsias šalis kainomis. Visiškai pripažįstama, kad tarp šių trečiųjų šalių yra šalių, į kurias eksporto kaina yra didesnė, ir šalių, į kurias eksporto kainos mažesnės. Akivaizdu, kad kuo eksporto kaina mažesnė, tuo didesnė rizika, kad panaikinus priemones bus nukreipiami prekybos srautai. |
| --- | --- |

(66)

Primenama, kad pardavimas į trečiąsias šalis vertinamas bendrai, o 63 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada yra pagrįsta vidutinėmis pardavimo į visas trečiąsias šalis kainomis. Visiškai pripažįstama, kad tarp šių trečiųjų šalių yra šalių, į kurias eksporto kaina yra didesnė, ir šalių, į kurias eksporto kainos mažesnės. Akivaizdu, kad kuo eksporto kaina mažesnė, tuo didesnė rizika, kad panaikinus priemones bus nukreipiami prekybos srautai.

| (67) | Be to, viena suinteresuotoji šalis teigė, kad dėl sutartinių santykių su importuotojais trečiosiose šalyse negalima lengvai pakeisti pirkėjų skirtingose šalyse. |
| --- | --- |

(67)

Be to, viena suinteresuotoji šalis teigė, kad dėl sutartinių santykių su importuotojais trečiosiose šalyse negalima lengvai pakeisti pirkėjų skirtingose šalyse.

| (68) | Nors tebegaliojantys Tailando eksportuotojų ir įvairių trečiųjų šalių importuotojų sutartiniai santykiai galimi trumpu laikotarpiu, nėra įrodymų, kad šių sutartinių įsipareigojimų negalima palaipsniui nutraukti siekiant parduoti šalyse, kuriose kaina didesnė, kaip antai Sąjungos rinkoje. |
| --- | --- |

(68)

Nors tebegaliojantys Tailando eksportuotojų ir įvairių trečiųjų šalių importuotojų sutartiniai santykiai galimi trumpu laikotarpiu, nėra įrodymų, kad šių sutartinių įsipareigojimų negalima palaipsniui nutraukti siekiant parduoti šalyse, kuriose kaina didesnė, kaip antai Sąjungos rinkoje.

| (69) | Galiausiai, suinteresuotosios šalys teigė, kad eksporto į kai kurias trečiąsias šalis, kaip antai Pietų Korėją, negalima palyginti, nes produktų asortimentas (pvz., skardinių dydis) ir pardavimo sąlygos (pvz., vežimo sąlygos) gali skirtis. |
| --- | --- |

(69)

Galiausiai, suinteresuotosios šalys teigė, kad eksporto į kai kurias trečiąsias šalis, kaip antai Pietų Korėją, negalima palyginti, nes produktų asortimentas (pvz., skardinių dydis) ir pardavimo sąlygos (pvz., vežimo sąlygos) gali skirtis.

| (70) | Primenama, kad 58, 59 ir 60 konstatuojamosiose dalyse pateiktas palyginimas atspindi eksporto kainų skirtumus visose trečiosiose šalyse. Todėl bet kokie su Tailando eksportu į kelias nedideles rinkas susiję klausimai bendram palyginimui iš esmės nėra reikšmingi. Be to, kadangi Tailando eksporto duomenys registruojami pagal FOB kainos principą, bet koks vežimo sąlygų arba vežimo sąnaudų skirtumas yra susijęs tik su vežimo Tailande sąnaudomis ir todėl būtų nereikšmingas. |
| --- | --- |

(70)

Primenama, kad 58, 59 ir 60 konstatuojamosiose dalyse pateiktas palyginimas atspindi eksporto kainų skirtumus visose trečiosiose šalyse. Todėl bet kokie su Tailando eksportu į kelias nedideles rinkas susiję klausimai bendram palyginimui iš esmės nėra reikšmingi. Be to, kadangi Tailando eksporto duomenys registruojami pagal FOB kainos principą, bet koks vežimo sąlygų arba vežimo sąnaudų skirtumas yra susijęs tik su vežimo Tailande sąnaudomis ir todėl būtų nereikšmingas.

| (71) | Nesant jokių įrodymų, pagal kuriuos vidutinė kaina į visas trečiąsias šalis nėra palygintina su eksporto kaina į Sąjungą, 63 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada patvirtinama. |
| --- | --- |

(71)

Nesant jokių įrodymų, pagal kuriuos vidutinė kaina į visas trečiąsias šalis nėra palygintina su eksporto kaina į Sąjungą, 63 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada patvirtinama.

4.   Išvada dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės

| (72) | Tikėtina, kad panaikinus priemonę dėl santykinai aukštesnio Sąjungos rinkos kainų lygio būtų pritraukiamas didelis nagrinėjamojo produkto kiekis, kuris šiuo metu parduodamas į trečiąsias šalis mažesnėmis kainomis. |
| --- | --- |

(72)

Tikėtina, kad panaikinus priemonę dėl santykinai aukštesnio Sąjungos rinkos kainų lygio būtų pritraukiamas didelis nagrinėjamojo produkto kiekis, kuris šiuo metu parduodamas į trečiąsias šalis mažesnėmis kainomis.

| (73) | Eksportuojantys Tailando gamintojai per PTL toliau vykdė dempingą. |
| --- | --- |

(73)

Eksportuojantys Tailando gamintojai per PTL toliau vykdė dempingą.

| (74) | Be to, atsižvelgiant į tai, kad Tailande yra nepanaudotų pajėgumų ir tai, kad Sąjungos rinkos kainos yra žymiai didesnės už trečiųjų šalių rinkų, daroma išvada, kad yra pavojus, jog panaikinus priemones nagrinėjamojo produkto eksportas padidės. |
| --- | --- |

(74)

Be to, atsižvelgiant į tai, kad Tailande yra nepanaudotų pajėgumų ir tai, kad Sąjungos rinkos kainos yra žymiai didesnės už trečiųjų šalių rinkų, daroma išvada, kad yra pavojus, jog panaikinus priemones nagrinėjamojo produkto eksportas padidės.

| (75) | Taigi galima daryti išvadą, kad yra didelė tikimybė, jog panaikinus priemones dempingas tęsis. |
| --- | --- |

(75)

Taigi galima daryti išvadą, kad yra didelė tikimybė, jog panaikinus priemones dempingas tęsis.

D.   SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

| (76) | Per PTL Sąjungoje panašų produktą gamino apie 20 gamintojų. Todėl laikoma, kad šių gamintojų produkcija (apskaičiuota remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų gauta informacija, o kitų Sąjungos gamintoju atveju – remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis) sudaro Sąjungos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(76)

Per PTL Sąjungoje panašų produktą gamino apie 20 gamintojų. Todėl laikoma, kad šių gamintojų produkcija (apskaičiuota remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų gauta informacija, o kitų Sąjungos gamintoju atveju – remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis) sudaro Sąjungos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

| (77) | Kaip paaiškinta 13 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į didelį Sąjungos gamintojų skaičių buvo atlikta atranka. Siekiant išnagrinėti žalą, toliau nurodytais dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai:






  — | makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, vidutinės vieneto kainos, dempingo skirtumų dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo poveikio) įvertinti visos Sąjungos gamybos lygiu, remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų surinkta informacija, o kitų Sąjungos gamintojų atveju – remiantis vertinimu, pagrįstu prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis, |
| --- | --- | --- |

(77)

Kaip paaiškinta 13 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į didelį Sąjungos gamintojų skaičių buvo atlikta atranka. Siekiant išnagrinėti žalą, toliau nurodytais dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai:

—

makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, vidutinės vieneto kainos, dempingo skirtumų dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo poveikio) įvertinti visos Sąjungos gamybos lygiu, remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų surinkta informacija, o kitų Sąjungos gamintojų atveju – remiantis vertinimu, pagrįstu prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis,

| — | atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominiai rodikliai (atsargos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos) analizuoti remiantis tų gamintojų pateikta informacija. |
| --- | --- |

—

atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominiai rodikliai (atsargos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos) analizuoti remiantis tų gamintojų pateikta informacija.

E.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

1.   Suvartojimas Sąjungoje

| (78) | Suvartojimas Sąjungoje nustatytas remiantis Sąjungos pramonės produkcijos, skirtos Sąjungos rinkai, pardavimo apimtimi, iš 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės gautais duomenimis apie importo Sąjungos rinkoje apimtį ir prašyme atlikti peržiūrą nurodyta informacija apie kitus Sąjungos gamintojus. |
| --- | --- |

(78)

Suvartojimas Sąjungoje nustatytas remiantis Sąjungos pramonės produkcijos, skirtos Sąjungos rinkai, pardavimo apimtimi, iš 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės gautais duomenimis apie importo Sąjungos rinkoje apimtį ir prašyme atlikti peržiūrą nurodyta informacija apie kitus Sąjungos gamintojus.

| (79) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas Sąjungoje išaugo 9 %. Nors nuo 2008 m. iki 2009 m. jis sumažėjo 5 %, 2010 m. ir 2011 m. jis atitinkamai padidėjo 6 ir 9 procentiniais punktais (t. y. palyginti su praėjusiais metais). Per PTL suvartojimas buvo iš esmės stabilus ir sudarė maždaug 350 000 tonų. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras Sąjungos suvartojimas (tonomis) | 318 413 | 301 594 | 320 027 | 351 279 | 347 533 |
| Indeksas (2008 m.= 100) | 100 | 95 | 101 | 110 | 109 |

(79)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas Sąjungoje išaugo 9 %. Nors nuo 2008 m. iki 2009 m. jis sumažėjo 5 %, 2010 m. ir 2011 m. jis atitinkamai padidėjo 6 ir 9 procentiniais punktais (t. y. palyginti su praėjusiais metais). Per PTL suvartojimas buvo iš esmės stabilus ir sudarė maždaug 350 000 tonų.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

PTL

Bendras Sąjungos suvartojimas (tonomis)

318 413

301 594

320 027

351 279

347 533

Indeksas (2008 m.= 100)

100

95

101

110

109

2.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

a)   Apimtis

| (80) | Nagrinėjamojo produkto importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą kiekis sumažėjo 43 % – nuo maždaug 38 000 tonų 2008 m. iki maždaug 22 000 tonų per PTL. 2009 m. jis sumažėjo 15 %, 2010 m. – dar 20 procentinių punktų, 2011 m. – dar 11 procentinių punktų, o per PTL šiek tiek padidėjo (3 procentiniais punktais). | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Tailando apimtis | 38 443 | 32 616 | 24 941 | 20 710 | 21 856 |
| Indeksas (2008 m.= 100) | 100 | 85 | 65 | 54 | 57 |
| Importo iš Tailando rinkos dalis (%) | 12 | 11 | 8 | 6 | 6 |
| Importo iš Tailando kaina (EUR už toną) | 835 | 887 | 806 | 775 | 807 |
| Indeksas (2008 m.= 100) | 100 | 106 | 96 | 93 | 97 |
| Šaltinis. | 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė |

(80)

Nagrinėjamojo produkto importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą kiekis sumažėjo 43 % – nuo maždaug 38 000 tonų 2008 m. iki maždaug 22 000 tonų per PTL. 2009 m. jis sumažėjo 15 %, 2010 m. – dar 20 procentinių punktų, 2011 m. – dar 11 procentinių punktų, o per PTL šiek tiek padidėjo (3 procentiniais punktais).

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

PTL

Importo iš Tailando apimtis

38 443

32 616

24 941

20 710

21 856

Indeksas (2008 m.= 100)

100

85

65

54

57

Importo iš Tailando rinkos dalis (%)

12

11

8

6

6

Importo iš Tailando kaina (EUR už toną)

835

887

806

775

807

Indeksas (2008 m.= 100)

100

106

96

93

97

Šaltinis.

14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė

b)   Rinkos dalis

| (81) | Tailando eksportuotojams į Sąjungos rinką tenkanti nagrinėjamosios šalies rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį palaipsniui sumažėjo maždaug 50 % arba maždaug 6 procentiniais punktais, nuo 12 % 2008 m. iki 6 % per PTL. Tiksliau, Tailando rinkos dalis sumažėjo nuo 12 % 2008 m. iki 11 % 2009 m., tada iki 8 % 2010 m. ir 6 % 2011 m. (PTL). |
| --- | --- |

(81)

Tailando eksportuotojams į Sąjungos rinką tenkanti nagrinėjamosios šalies rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį palaipsniui sumažėjo maždaug 50 % arba maždaug 6 procentiniais punktais, nuo 12 % 2008 m. iki 6 % per PTL. Tiksliau, Tailando rinkos dalis sumažėjo nuo 12 % 2008 m. iki 11 % 2009 m., tada iki 8 % 2010 m. ir 6 % 2011 m. (PTL).

c)   Kainos

i)   Kainų raida

| (82) | Nuo 2008 m. iki PTL nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamojo produkto vidutinė importo kaina sumažėjo 3 % – nuo 835 EUR už toną 2008 m. iki 807 EUR už toną per PTL. Tiksliau, 2008 m. kainos padidėjo 6 %, 2010 m. sumažėjo 10 procentinių punktų, o 2011 m. – sumažėjo dar 3 procentiniais punktais. Nuo 2011 m. iki PTL tos kainos vėl padidėjo 4 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(82)

Nuo 2008 m. iki PTL nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamojo produkto vidutinė importo kaina sumažėjo 3 % – nuo 835 EUR už toną 2008 m. iki 807 EUR už toną per PTL. Tiksliau, 2008 m. kainos padidėjo 6 %, 2010 m. sumažėjo 10 procentinių punktų, o 2011 m. – sumažėjo dar 3 procentiniais punktais. Nuo 2011 m. iki PTL tos kainos vėl padidėjo 4 procentiniais punktais.

ii)   Priverstinis kainų mažinimas

| (83) | Panašių rūšių produkto kainos palygintos pagal eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos pramonės pardavimo kainas Sąjungoje. Šiuo tikslu Sąjungos pramonės gamintojo kainos EXW sąlygomis, atskaičiavus visus permokos grąžinimus ir mokesčius, buvo palygintos su nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų CIF kainomis Sąjungos pasienyje, atitinkamai pakoregavus atsižvelgiant į konvencinius muitus, išlaidas po iškrovimo ir muitinio įforminimo išlaidas. Palyginus kainas nustatyta, kad per PTL Sąjungoje parduoto nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamojo produkto kainos apskritai buvo didesnės už Sąjungos pramonės kainas. Be to, remiantis importo statistiniais duomenimis (14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų baze), bet kuriam Tailando importui į Sąjungą (abiem bendradarbiaujantiems eksportuotojams ir nebendradarbiaujančioms bendrovėms, neatsižvelgiant į produktų asortimentą) jokio priverstinio kainų mažinimo skirtumo nenustatyta. |
| --- | --- |

(83)

Panašių rūšių produkto kainos palygintos pagal eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos pramonės pardavimo kainas Sąjungoje. Šiuo tikslu Sąjungos pramonės gamintojo kainos EXW sąlygomis, atskaičiavus visus permokos grąžinimus ir mokesčius, buvo palygintos su nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų CIF kainomis Sąjungos pasienyje, atitinkamai pakoregavus atsižvelgiant į konvencinius muitus, išlaidas po iškrovimo ir muitinio įforminimo išlaidas. Palyginus kainas nustatyta, kad per PTL Sąjungoje parduoto nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamojo produkto kainos apskritai buvo didesnės už Sąjungos pramonės kainas. Be to, remiantis importo statistiniais duomenimis (14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų baze), bet kuriam Tailando importui į Sąjungą (abiem bendradarbiaujantiems eksportuotojams ir nebendradarbiaujančioms bendrovėms, neatsižvelgiant į produktų asortimentą) jokio priverstinio kainų mažinimo skirtumo nenustatyta.

3.   Sąjungos pramonės padėtis

| (84) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius. |
| --- | --- |

(84)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.

| (85) | Šią rinką, inter alia, galima apibūdinti kaip turinčią du pardavimo kanalus, t. y. gamintojo nuosavo prekės ženklo ir mažmenininko prekės ženklo produktų pardavimo kanalus. Parduodant pirmuoju kanalu (kitaip nei antruoju) paprastai padidėja pardavimo sąnaudos, visų pirma skirtos rinkodarai ir reklamai, ir kartu nustatomos didesnės pardavimo kainos. |
| --- | --- |

(85)

Šią rinką, inter alia, galima apibūdinti kaip turinčią du pardavimo kanalus, t. y. gamintojo nuosavo prekės ženklo ir mažmenininko prekės ženklo produktų pardavimo kanalus. Parduodant pirmuoju kanalu (kitaip nei antruoju) paprastai padidėja pardavimo sąnaudos, visų pirma skirtos rinkodarai ir reklamai, ir kartu nustatomos didesnės pardavimo kainos.

| (86) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad visas importas iš bendradarbiaujančių Tailando eksportuotojų buvo susijęs su antruoju kanalu, t. y. mažmenininko prekės ženklo produktų pardavimo kanalu. Todėl buvo manoma, kad atliekant žalos analizę būtų tikslinga prireikus atskirti Sąjungos pramonės nuosavo prekės ženklo produktų ir mažmenininko prekės ženklo produktų pardavimą, nes su dempingo kaina importuotais produktais visų pirma konkuruoja panašūs Sąjungos pramonės produktai, t. y. mažmenininko prekės ženklo produktai. Tokiu skirstymu remtasi visų pirma nustatant pardavimo kiekį, pardavimo kainas ir pelningumą. Tačiau išsamumo dėlei sumos (įskaitant tiek nuosavo prekės ženklo, tiek mažmenininko prekės ženklo produktus) taip pat nurodytos ir aptartos toliau pateiktose lentelėse. Per PTL Sąjungos pramonės mažmenininko prekės ženklo produktų pardavimas sudarė apie 70 % visos Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir apie 60 % pardavimo vertės. |
| --- | --- |

(86)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad visas importas iš bendradarbiaujančių Tailando eksportuotojų buvo susijęs su antruoju kanalu, t. y. mažmenininko prekės ženklo produktų pardavimo kanalu. Todėl buvo manoma, kad atliekant žalos analizę būtų tikslinga prireikus atskirti Sąjungos pramonės nuosavo prekės ženklo produktų ir mažmenininko prekės ženklo produktų pardavimą, nes su dempingo kaina importuotais produktais visų pirma konkuruoja panašūs Sąjungos pramonės produktai, t. y. mažmenininko prekės ženklo produktai. Tokiu skirstymu remtasi visų pirma nustatant pardavimo kiekį, pardavimo kainas ir pelningumą. Tačiau išsamumo dėlei sumos (įskaitant tiek nuosavo prekės ženklo, tiek mažmenininko prekės ženklo produktus) taip pat nurodytos ir aptartos toliau pateiktose lentelėse. Per PTL Sąjungos pramonės mažmenininko prekės ženklo produktų pardavimas sudarė apie 70 % visos Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir apie 60 % pardavimo vertės.

| (87) | Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungoje cukriniai kukurūzai perdirbami tik vasaros mėnesiais, kai kurie 2011 m. ir PTL (2011 m. balandžio 1 d.–2012 m. kovo 30 d.) žalos rodikliai yra praktiškai identiški. Tai ypač pasakytina apie gamybą ir gamybos pajėgumus. |
| --- | --- |

(87)

Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungoje cukriniai kukurūzai perdirbami tik vasaros mėnesiais, kai kurie 2011 m. ir PTL (2011 m. balandžio 1 d.–2012 m. kovo 30 d.) žalos rodikliai yra praktiškai identiški. Tai ypač pasakytina apie gamybą ir gamybos pajėgumus.

3.1.   Makroekonominiai rodikliai

a)   Gamyba

| (88) | Sąjungos pramonės gamyba 2008 m. sudarė 372 000 tonų ir per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 8 %. Tiksliau, 2009 m. ji sumažėjo 25 %, 2010 m. – dar 13 procentinių punktų, o 2011 m. (PTL) vėl padidėjo 31 procentiniu punktu. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba (tonomis) | 371 764 | 279 265 | 231 790 | 344 015 | 343 873 |
| Indeksas (2008 m.= 100) | 100 | 75 | 62 | 93 | 92 |

(88)

Sąjungos pramonės gamyba 2008 m. sudarė 372 000 tonų ir per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 8 %. Tiksliau, 2009 m. ji sumažėjo 25 %, 2010 m. – dar 13 procentinių punktų, o 2011 m. (PTL) vėl padidėjo 31 procentiniu punktu.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

PTL

Gamyba (tonomis)

371 764

279 265

231 790

344 015

343 873

Indeksas (2008 m.= 100)

100

75

62

93

92

b)   Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas

| (89) | Gamybos pajėgumai 2008, 2009 ir 2010 m. sudarė apie 488 000 tonų, o 2011 m. (PTL) sumažėjo 9 %. Šis rodiklis sumažėjo todėl, kad vienas iš atrinktų Sąjungos gamintojų uždarė vieną iš savo gamyklų. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 488 453 | 488 453 | 488 453 | 444 055 | 444 055 |
| Indeksas (2008 m.= 100) | 100 | 100 | 100 | 91 | 91 |
| Pajėgumų naudojimas (%) | 76 | 57 | 47 | 77 | 77 |
| Indeksas (2008 m.= 100) | 100 | 75 | 62 | 102 | 102 |
| Šaltinis. | Tyrimas |

(89)

Gamybos pajėgumai 2008, 2009 ir 2010 m. sudarė apie 488 000 tonų, o 2011 m. (PTL) sumažėjo 9 %. Šis rodiklis sumažėjo todėl, kad vienas iš atrinktų Sąjungos gamintojų uždarė vieną iš savo gamyklų.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

PTL

Gamybos pajėgumai (tonomis)

488 453

488 453

488 453

444 055

444 055

Indeksas (2008 m.= 100)

100

100

100

91

91

Pajėgumų naudojimas (%)

76

57

47

77

77

Indeksas (2008 m.= 100)

100

75

62

102

102

Šaltinis.

Tyrimas

| (90) | 2008 m. pajėgumų naudojimas sudarė 76 % 2009 m. jis sumažėjo iki 57 %, 2010 m. – iki 47 %, o 2011 m. (PTL) padidėjo iki 77 %. Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį pajėgumų naudojimas išliko stabilus, nes gamyba mažėjo panašiai kaip ir gamybos pajėgumai. |
| --- | --- |

(90)

2008 m. pajėgumų naudojimas sudarė 76 % 2009 m. jis sumažėjo iki 57 %, 2010 m. – iki 47 %, o 2011 m. (PTL) padidėjo iki 77 %. Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį pajėgumų naudojimas išliko stabilus, nes gamyba mažėjo panašiai kaip ir gamybos pajėgumai.

c)   Pardavimo apimtis

| (91) | Sąjungos pramonės produkcijos, skirtos jos mažmenininko prekės ženklui, pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams apimtis iš pradžių, 2009 m., sumažėjo 6 %, tada, 2010 m., padidėjo 17 procentinių punktų ir dar 24 procentiniais punktais 2011 m. Nuo 2011 m. iki PTL pardavimas vėl sumažėjo 4 procentiniais punktais. Iš viso, nuo 2008 m. iki PTL pardavimas padidėjo maždaug 31 %. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos pardavimo apimtis (mažmenininko prekės ženklo produktų) nesusijusiems pirkėjams (tonomis) | 161 544 | 151 058 | 179 562 | 218 876 | 212 425 |
| Indeksas (2008 m.= 100) | 100 | 94 | 111 | 135 | 131 |
| Sąjungos pardavimo apimtis (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo produktų) nesusijusiems pirkėjams (tonomis) | 262 902 | 248 995 | 280 586 | 318 237 | 312 623 |
| Indeksas (2008 m.= 100) | 100 | 95 | 107 | 121 | 119 |
| Šaltinis. | Tyrimas |

(91)

Sąjungos pramonės produkcijos, skirtos jos mažmenininko prekės ženklui, pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams apimtis iš pradžių, 2009 m., sumažėjo 6 %, tada, 2010 m., padidėjo 17 procentinių punktų ir dar 24 procentiniais punktais 2011 m. Nuo 2011 m. iki PTL pardavimas vėl sumažėjo 4 procentiniais punktais. Iš viso, nuo 2008 m. iki PTL pardavimas padidėjo maždaug 31 %.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

PTL

Sąjungos pardavimo apimtis (mažmenininko prekės ženklo produktų) nesusijusiems pirkėjams (tonomis)

161 544

151 058

179 562

218 876

212 425

Indeksas (2008 m.= 100)

100

94

111

135

131

Sąjungos pardavimo apimtis (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo produktų) nesusijusiems pirkėjams (tonomis)

262 902

248 995

280 586

318 237

312 623

Indeksas (2008 m.= 100)

100

95

107

121

119

Šaltinis.

Tyrimas

| (92) | Bendra (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo produktų) Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems vartotojams apimtis kito panašiai, tik ne taip smarkiai. Tiksliau, 2009 m. pardavimo apimtis sumažėjo 5 %, 2010 m. padidėjo 12 procentinių punktų, o 2011 m. – dar 14 procentinių punktų. Nuo 2011 m. iki PTL pardavimas vėl sumažėjo 2 procentiniais punktais. Iš viso 2008 m.–PTL pardavimo apimtis padidėjo maždaug 19 %. |
| --- | --- |

(92)

Bendra (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo produktų) Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems vartotojams apimtis kito panašiai, tik ne taip smarkiai. Tiksliau, 2009 m. pardavimo apimtis sumažėjo 5 %, 2010 m. padidėjo 12 procentinių punktų, o 2011 m. – dar 14 procentinių punktų. Nuo 2011 m. iki PTL pardavimas vėl sumažėjo 2 procentiniais punktais. Iš viso 2008 m.–PTL pardavimo apimtis padidėjo maždaug 19 %.

d)   Rinkos dalis

| (93) | Sąjungos pramonės rinkos dalis 2008 m. ir 2009 m. sudarė 83 % 2010 m. ji padidėjo iki 88 %, 2011 m. – iki 91 %, o per PTL sumažėjo iki 90 %. Iš viso Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpi padidėjo 7 procentiniais punktais. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos pramonės rinkos dalis (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo) (%) | 83 | 83 | 88 | 91 | 90 |
| Indeksas (2008 m.= 100) | 100 | 100 | 106 | 110 | 109 |
| Šaltinis. | Tyrimas |

(93)

Sąjungos pramonės rinkos dalis 2008 m. ir 2009 m. sudarė 83 % 2010 m. ji padidėjo iki 88 %, 2011 m. – iki 91 %, o per PTL sumažėjo iki 90 %. Iš viso Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpi padidėjo 7 procentiniais punktais.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

PTL

Sąjungos pramonės rinkos dalis (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo) (%)

83

83

88

91

90

Indeksas (2008 m.= 100)

100

100

106

110

109

Šaltinis.

Tyrimas

e)   Augimas

| (94) | Nuo 2008 m. iki PTL, kai Sąjungos suvartojimas padidėjo 9 %, Sąjungos pramonės mažmenininko prekės ženklui skirto pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje padidėjo 31 %, o bendra Sąjungos pramonės tiek nuosavam, tiek mažmenininko prekės ženklui skirto pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje padidėjo 19 % Nuo 2008 m. iki PTL Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis padidėjo 7 procentiniais punktais, o importo dempingo kaina rinkos dalis sumažėjo 6 procentiniais punktais. Taigi daroma išvada, kad Sąjungos pramonė sugebėjo pasinaudoti augančia rinka. |
| --- | --- |

(94)

Nuo 2008 m. iki PTL, kai Sąjungos suvartojimas padidėjo 9 %, Sąjungos pramonės mažmenininko prekės ženklui skirto pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje padidėjo 31 %, o bendra Sąjungos pramonės tiek nuosavam, tiek mažmenininko prekės ženklui skirto pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje padidėjo 19 % Nuo 2008 m. iki PTL Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis padidėjo 7 procentiniais punktais, o importo dempingo kaina rinkos dalis sumažėjo 6 procentiniais punktais. Taigi daroma išvada, kad Sąjungos pramonė sugebėjo pasinaudoti augančia rinka.

f)   Užimtumas

| (95) | Sąjungos pramonės užimtumo lygis 2008–2009 m. sumažėjo 17 %, 2010 m. sumažėjo 5 procentiniais punktais, o 2011 m. (PTL) padidėjo 11 procentinių punktų. Apskritai Sąjungos pramonės užimtumo lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 11 %, t. y. nuo maždaug 2 300 iki 2 000 asmenų. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas (darbuotojai) | 2 278 | 1 896 | 1 786 | 2 038 | 2 035 |
| Indeksas (2008 m.= 100) | 100 | 83 | 78 | 89 | 89 |
| Šaltinis. | Tyrimas |

(95)

Sąjungos pramonės užimtumo lygis 2008–2009 m. sumažėjo 17 %, 2010 m. sumažėjo 5 procentiniais punktais, o 2011 m. (PTL) padidėjo 11 procentinių punktų. Apskritai Sąjungos pramonės užimtumo lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 11 %, t. y. nuo maždaug 2 300 iki 2 000 asmenų.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

PTL

Užimtumas (darbuotojai)

2 278

1 896

1 786

2 038

2 035

Indeksas (2008 m.= 100)

100

83

78

89

89

Šaltinis.

Tyrimas

g)   Našumas

| (96) | Sąjungos pramonės darbuotojų našumas, įvertintas kaip dirbančio asmens išdirbis (tonomis) per metus, laikotarpio pradžioje sudarė 163 tonas vienam darbuotojui; 2009 m. jis sumažėjo 10 %, 2010 m. – dar 10 procentinių punktų, 2011 m. padidėjo 23 procentiniais punktais, o per PTL – dar 1 procentiniu punktu. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės našumas padidėjo 4 %. Ši raida rodo, kad darbuotojų skaičius sumažėjo daugiau nei gamyba. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Našumas (tonomis darbuotojui) | 163 | 147 | 130 | 169 | 169 |
| Indeksas (2008 m.= 100) | 100 | 90 | 80 | 103 | 104 |
| Šaltinis. | Tyrimas |

(96)

Sąjungos pramonės darbuotojų našumas, įvertintas kaip dirbančio asmens išdirbis (tonomis) per metus, laikotarpio pradžioje sudarė 163 tonas vienam darbuotojui; 2009 m. jis sumažėjo 10 %, 2010 m. – dar 10 procentinių punktų, 2011 m. padidėjo 23 procentiniais punktais, o per PTL – dar 1 procentiniu punktu. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės našumas padidėjo 4 %. Ši raida rodo, kad darbuotojų skaičius sumažėjo daugiau nei gamyba.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

PTL

Našumas (tonomis darbuotojui)

163

147

130

169

169

Indeksas (2008 m.= 100)

100

90

80

103

104

Šaltinis.

Tyrimas

h)   Pardavimo kainoms poveikio turintys veiksniai

| (97) | Sąjungos pramonės mažmenininko prekės ženklo produktų pardavimo nesusijusiems pirkėjams vieneto kaina 2009 m. padidėjo 7 %, 2010 m. sumažėjo 8 procentiniais punktais, o 2011 m. – dar 5 procentiniais punktais. Nuo 2011 m. iki PTL šios kainos padidėjo 3 procentiniais punktais. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu šios kainos sumažėjo 3 %, nuo 1 073 EUR už toną iki 1 041 EUR už toną per PTL. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieneto kaina Sąjungos rinkoje (mažmenininko prekės ženklo) (EUR už toną) | 1 073 | 1 152 | 1 057 | 1 008 | 1 041 |
| Indeksas (2008 m.= 100) | 100 | 107 | 99 | 94 | 97 |
| Vieneto kaina Sąjungos rinkoje (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo) (EUR už toną) | 1 248 | 1 305 | 1 219 | 1 182 | 1 215 |
| Indeksas (2008 m.= 100) | 100 | 105 | 98 | 95 | 97 |
| Šaltinis. | Tyrimas |

(97)

Sąjungos pramonės mažmenininko prekės ženklo produktų pardavimo nesusijusiems pirkėjams vieneto kaina 2009 m. padidėjo 7 %, 2010 m. sumažėjo 8 procentiniais punktais, o 2011 m. – dar 5 procentiniais punktais. Nuo 2011 m. iki PTL šios kainos padidėjo 3 procentiniais punktais. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu šios kainos sumažėjo 3 %, nuo 1 073 EUR už toną iki 1 041 EUR už toną per PTL.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

PTL

Vieneto kaina Sąjungos rinkoje (mažmenininko prekės ženklo) (EUR už toną)

1 073

1 152

1 057

1 008

1 041

Indeksas (2008 m.= 100)

100

107

99

94

97

Vieneto kaina Sąjungos rinkoje (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo) (EUR už toną)

1 248

1 305

1 219

1 182

1 215

Indeksas (2008 m.= 100)

100

105

98

95

97

Šaltinis.

Tyrimas

| (98) | Bendro (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo) Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems vartotojams kainos iš esmės kito panašiai. 2009 m. jos padidėjo 5 %, 2010 m. sumažėjo 7 procentiniais punktais, o 2011 m. – dar 3 procentiniais punktais. Nuo 2011 m. iki PTL tos kainos padidėjo 2 procentiniais punktais. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu šios kainos sumažėjo 3 %, nuo 1 248 EUR už toną iki 1 215 EUR už toną per PTL. |
| --- | --- |

(98)

Bendro (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo) Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems vartotojams kainos iš esmės kito panašiai. 2009 m. jos padidėjo 5 %, 2010 m. sumažėjo 7 procentiniais punktais, o 2011 m. – dar 3 procentiniais punktais. Nuo 2011 m. iki PTL tos kainos padidėjo 2 procentiniais punktais. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu šios kainos sumažėjo 3 %, nuo 1 248 EUR už toną iki 1 215 EUR už toną per PTL.

i)   Dempingo skirtumo dydis

| (99) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad dempingas tęsėsi ir faktinių dempingo skirtumų (t. y. iki 44 %) negalima laikyti nereikšmingais. |
| --- | --- |

(99)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad dempingas tęsėsi ir faktinių dempingo skirtumų (t. y. iki 44 %) negalima laikyti nereikšmingais.

j)   Atsigavimas po buvusio dempingo

| (100) | Pirmiau nagrinėti makroekonominiai ir toliau nagrinėjami mikroekonominiai rodikliai rodo, kad nors antidempingo priemonėmis buvo iš dalies pasiektas tikslas panaikinti Sąjungos gamintojų patiriamą žalą, pramonė tebėra pažeidžiama, o jos padėtis – nestabili. Iš tiesų, mažmenininko prekės ženklo segmento, kuris tiesiogiai konkuruoja su importu iš Tailando, pelningumo rezultatai prasti. Šiame rinkos segmente Sąjungos pramonės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 3 %, o gamybos sąnaudos per tą patį laikotarpį padidėjo maždaug 10 %. Akivaizdu, kad Sąjungos pramonė nesugebėjo padengti savo sąnaudų ir patyrė didelį nuostolį. Mažmenininko prekės ženklo svarba Sąjungos pramonės cukrinių kukurūzų verslui (t. y. 70 % jos bendros pardavimo apimties ir 60 % visos pardavimo vertės), lėmė bendrą pelningumą. Todėl nebuvo galima nustatyti jokio faktinio atsigavimo po ankstesnio dempingo ir manoma, kad Sąjungos pramonės padėtis vis dar yra pažeidžiama dėl bet kokio importo dempingo kaina į Sąjungos rinką. |
| --- | --- |

(100)

Pirmiau nagrinėti makroekonominiai ir toliau nagrinėjami mikroekonominiai rodikliai rodo, kad nors antidempingo priemonėmis buvo iš dalies pasiektas tikslas panaikinti Sąjungos gamintojų patiriamą žalą, pramonė tebėra pažeidžiama, o jos padėtis – nestabili. Iš tiesų, mažmenininko prekės ženklo segmento, kuris tiesiogiai konkuruoja su importu iš Tailando, pelningumo rezultatai prasti. Šiame rinkos segmente Sąjungos pramonės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 3 %, o gamybos sąnaudos per tą patį laikotarpį padidėjo maždaug 10 %. Akivaizdu, kad Sąjungos pramonė nesugebėjo padengti savo sąnaudų ir patyrė didelį nuostolį. Mažmenininko prekės ženklo svarba Sąjungos pramonės cukrinių kukurūzų verslui (t. y. 70 % jos bendros pardavimo apimties ir 60 % visos pardavimo vertės), lėmė bendrą pelningumą. Todėl nebuvo galima nustatyti jokio faktinio atsigavimo po ankstesnio dempingo ir manoma, kad Sąjungos pramonės padėtis vis dar yra pažeidžiama dėl bet kokio importo dempingo kaina į Sąjungos rinką.

3.2.   Mikroekonominiai rodikliai

a)   Atsargos

| (101) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis nuolat mažėjo. 2009 m. jis sumažėjo 2 %, 2010 m. – 27 procentiniais punktais, 2011 m. – 2 procentiniais punktais, per PTL – dar 24 procentiniais punktais. Tačiau reikėtų pažymėti, kad šioje konkrečioje pramonės šakoje atsargų lygis nėra reikšmingas žalos rodiklis. Aukštas atsargų lygis kiekvienų metų pabaigoje yra susijęs su tuo, kad derliaus nuėmimas ir konservavimas paprastai baigiami kiekvienų metų spalį. Taigi atsargos yra prekės, kurios turi būti išsiųstos nuo lapkričio iki liepos mėn. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) | 193 834 | 189 741 | 136 703 | 133 884 | 88 108 |
| Indeksas (2008 m.= 100) | 100 | 98 | 71 | 69 | 45 |
| Šaltinis. | Tyrimas |

(101)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis nuolat mažėjo. 2009 m. jis sumažėjo 2 %, 2010 m. – 27 procentiniais punktais, 2011 m. – 2 procentiniais punktais, per PTL – dar 24 procentiniais punktais. Tačiau reikėtų pažymėti, kad šioje konkrečioje pramonės šakoje atsargų lygis nėra reikšmingas žalos rodiklis. Aukštas atsargų lygis kiekvienų metų pabaigoje yra susijęs su tuo, kad derliaus nuėmimas ir konservavimas paprastai baigiami kiekvienų metų spalį. Taigi atsargos yra prekės, kurios turi būti išsiųstos nuo lapkričio iki liepos mėn.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

PTL

Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

193 834

189 741

136 703

133 884

88 108

Indeksas (2008 m.= 100)

100

98

71

69

45

Šaltinis.

Tyrimas

b)   Darbo užmokestis

| (102) | Nuo 2008 m. iki PTL darbo sąnaudos sumažėjo 7 %. Konkrečiai kalbant, 2009 m. jos sumažėjo 16 %, 2010 m. – dar 1 procentiniu punktu, o 2011 (PTL) padidėjo 10 procentinių punktų. Bendrą sumažėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu lėmė užimtumo sumažėjimas. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Metinės darbo sąnaudos (EUR) | 34 343 788 | 28 850 250 | 28 370 188 | 31 952 596 | 31 923 505 |
| Indeksas (2008 m.= 100) | 100 | 84 | 83 | 93 | 93 |
| Šaltinis. | Tyrimas |

(102)

Nuo 2008 m. iki PTL darbo sąnaudos sumažėjo 7 %. Konkrečiai kalbant, 2009 m. jos sumažėjo 16 %, 2010 m. – dar 1 procentiniu punktu, o 2011 (PTL) padidėjo 10 procentinių punktų. Bendrą sumažėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu lėmė užimtumo sumažėjimas.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

PTL

Metinės darbo sąnaudos (EUR)

34 343 788

28 850 250

28 370 188

31 952 596

31 923 505

Indeksas (2008 m.= 100)

100

84

83

93

93

Šaltinis.

Tyrimas

c)   Pelningumas ir investicijų grąža

| (103) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės produktų, skirtų mažmenininko prekės ženklui, pardavimas, išreikštas grynojo pardavimo procentine dalimi, sumažėjo nuo 5,6 % dydžio pelno 2008 m. iki 5,4 % dydžio nuostolių per PTL. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos pelningumas (mažmenininko prekės ženklo) (grynojo pardavimo proc.) | 5,6 | 9,6 | –3,3 | –8,2 | –5,4 |
| Indeksas (2008 m.= 100) | 100 | 169 | –59 | – 145 | –95 |
| Sąjungos pelningumas (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo) (grynojo pardavimo proc.) | 8,5 | 10,8 | 0,7 | –0,5 | 1,6 |
| Indeksas (2008 m.= 100) | 100 | 127 | 8 | –6 | 19 |
| IG (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo) (pelnas, išreikštas investicijų grynosios buhalterinės vertės proc.) | 24,3 | 40,4 | 2,9 | –3,0 | 4,4 |
| Indeksas (2008 m.= 100) | 100 | 166 | 12 | –13 | 18 |
| Šaltinis. | Tyrimas |

(103)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės produktų, skirtų mažmenininko prekės ženklui, pardavimas, išreikštas grynojo pardavimo procentine dalimi, sumažėjo nuo 5,6 % dydžio pelno 2008 m. iki 5,4 % dydžio nuostolių per PTL.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

PTL

Sąjungos pelningumas (mažmenininko prekės ženklo) (grynojo pardavimo proc.)

5,6

9,6

–3,3

–8,2

–5,4

Indeksas (2008 m.= 100)

100

169

–59

– 145

–95

Sąjungos pelningumas (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo) (grynojo pardavimo proc.)

8,5

10,8

0,7

–0,5

1,6

Indeksas (2008 m.= 100)

100

127

8

–6

19

IG (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo) (pelnas, išreikštas investicijų grynosios buhalterinės vertės proc.)

24,3

40,4

2,9

–3,0

4,4

Indeksas (2008 m.= 100)

100

166

12

–13

18

Šaltinis.

Tyrimas

| (104) | Sąjungos pramonės produktų, skirtų nuosavam prekės ženklui ir mažmenininko prekės ženklui, pardavimo pelningumas sumažėjo nuo 8,5 % 2008 m. iki 1,6 % per PTL. Taigi pelningumas sumažėjo ne taip staigiai kaip mažmenininko prekės ženklo produktų. Pelningumo sumažėjimą galima paaiškinti tuo, kad pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 3 %, o gamybos sąnaudos (daugiausia neperdirbti cukriniai kukurūzai ir skardinės) per tą patį laikotarpį padidėjo 5 %. Akivaizdu, kad Sąjungos pramonė nesugebėjo padidėjusių gamybos sąnaudų perkelti pirkėjams. |
| --- | --- |

(104)

Sąjungos pramonės produktų, skirtų nuosavam prekės ženklui ir mažmenininko prekės ženklui, pardavimo pelningumas sumažėjo nuo 8,5 % 2008 m. iki 1,6 % per PTL. Taigi pelningumas sumažėjo ne taip staigiai kaip mažmenininko prekės ženklo produktų. Pelningumo sumažėjimą galima paaiškinti tuo, kad pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 3 %, o gamybos sąnaudos (daugiausia neperdirbti cukriniai kukurūzai ir skardinės) per tą patį laikotarpį padidėjo 5 %. Akivaizdu, kad Sąjungos pramonė nesugebėjo padidėjusių gamybos sąnaudų perkelti pirkėjams.

| (105) | Investicijų grąža (toliau – IG), išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelno dydžiu (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo produkto), iš esmės atitiko pelningumo tendenciją. Ji sumažėjo nuo maždaug 24,3 % 2008 m. iki 4,4 % per PTL, t. y. nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 82 %. |
| --- | --- |

(105)

Investicijų grąža (toliau – IG), išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelno dydžiu (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo produkto), iš esmės atitiko pelningumo tendenciją. Ji sumažėjo nuo maždaug 24,3 % 2008 m. iki 4,4 % per PTL, t. y. nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 82 %.

d)   Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (106) | Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2008 m. buvo maždaug 27 000 EUR. 2009 m. jis padidėjo iki maždaug 23 mln. EUR, 2010 m. – iki maždaug 58 mln. EUR, o 2011 m. vėl sumažėjo iki 8 mln. EUR. Nuo 2011 m. iki PTL jis padidėjo iki 11 mln. EUR. Nė vienas Sąjungos bendradarbiaujantis gamintojas nenurodė, kad būtų patyręs sunkumų pritraukti kapitalą. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pinigų srautai (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo) (EUR) | 26 698 | 23 239 572 | 58 654 064 | 7 845 330 | 11 077 815 |
| Indeksas (2008 m.= 100) | 100 | 87 047 | 219 698 | 29 386 | 41 494 |
| Šaltinis. | Tyrimas |

(106)

Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2008 m. buvo maždaug 27 000 EUR. 2009 m. jis padidėjo iki maždaug 23 mln. EUR, 2010 m. – iki maždaug 58 mln. EUR, o 2011 m. vėl sumažėjo iki 8 mln. EUR. Nuo 2011 m. iki PTL jis padidėjo iki 11 mln. EUR. Nė vienas Sąjungos bendradarbiaujantis gamintojas nenurodė, kad būtų patyręs sunkumų pritraukti kapitalą.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

PTL

Pinigų srautai (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo) (EUR)

26 698

23 239 572

58 654 064

7 845 330

11 077 815

Indeksas (2008 m.= 100)

100

87 047

219 698

29 386

41 494

Šaltinis.

Tyrimas

e)   Investicijos

| (107) | Sąjungos pramonės metinės investicijos į panašaus produkto gamybą nuo 2008 m. iki 2009 m. padidėjo 45 %, nuo 2009 iki 2010 m. sumažėjo 34 procentiniais punktais, 2011 m. padidėjo 57 procentiniais punktais ir nuo 2011 m. iki PTL galiausiai sumažėjo 4 procentiniais punktais. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos padidėjo 64 %; jos buvo skirtos esamų įrenginių remonto ir atnaujinimo darbams, o ne pajėgumams didinti. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynosios investicijos (EUR) | 6 590 078 | 9 545 749 | 7 329 354 | 11 093 136 | 10 802 751 |
| Indeksas (2008 m.= 100) | 100 | 145 | 111 | 168 | 164 |
| Šaltinis. | Tyrimas |

(107)

Sąjungos pramonės metinės investicijos į panašaus produkto gamybą nuo 2008 m. iki 2009 m. padidėjo 45 %, nuo 2009 iki 2010 m. sumažėjo 34 procentiniais punktais, 2011 m. padidėjo 57 procentiniais punktais ir nuo 2011 m. iki PTL galiausiai sumažėjo 4 procentiniais punktais. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos padidėjo 64 %; jos buvo skirtos esamų įrenginių remonto ir atnaujinimo darbams, o ne pajėgumams didinti.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

PTL

Grynosios investicijos (EUR)

6 590 078

9 545 749

7 329 354

11 093 136

10 802 751

Indeksas (2008 m.= 100)

100

145

111

168

164

Šaltinis.

Tyrimas

4.   Išvada dėl žalos

| (108) | Nuo 2008 m. iki PTL kelių rodiklių raidos tendencijos buvo neigiamos. Investicijų grąža sumažėjo, gamybos apimtis sumažėjo 8 %, gamybos pajėgumai sumažėjo 9 %, o užimtumas sumažėjo 11 %. Atsižvelgiant į žemą gamybos lygį reikia pažymėti, kad 2008 m. derlius buvo geresnis negu tikėtasi, todėl tais metais padidėjo Sąjungos pramonės gamybos apimtis. Tuo pačiu laikotarpiu importas iš Tailando (paprastai nurodomas JAV doleriais) sumažėjus JAV dolerio vertei tapo patrauklesnis. Šis Sąjungos ir Tailando cukrinių kukurūzų pasiūlos padidėjimas sutapo su ekonomikos ir finansų krize Sąjungoje, turėjusia poveikio vartojimui. Todėl Sąjungos rinkoje nebuvo galima parduoti didesnio Sąjungos pagaminto produkto kiekio. Dėl šios priežasties vėlesniais metais sumažėjo gamyba ir atsargos, bet to nepakanka patirtai žalai pagrįsti. |
| --- | --- |

(108)

Nuo 2008 m. iki PTL kelių rodiklių raidos tendencijos buvo neigiamos. Investicijų grąža sumažėjo, gamybos apimtis sumažėjo 8 %, gamybos pajėgumai sumažėjo 9 %, o užimtumas sumažėjo 11 %. Atsižvelgiant į žemą gamybos lygį reikia pažymėti, kad 2008 m. derlius buvo geresnis negu tikėtasi, todėl tais metais padidėjo Sąjungos pramonės gamybos apimtis. Tuo pačiu laikotarpiu importas iš Tailando (paprastai nurodomas JAV doleriais) sumažėjus JAV dolerio vertei tapo patrauklesnis. Šis Sąjungos ir Tailando cukrinių kukurūzų pasiūlos padidėjimas sutapo su ekonomikos ir finansų krize Sąjungoje, turėjusia poveikio vartojimui. Todėl Sąjungos rinkoje nebuvo galima parduoti didesnio Sąjungos pagaminto produkto kiekio. Dėl šios priežasties vėlesniais metais sumažėjo gamyba ir atsargos, bet to nepakanka patirtai žalai pagrįsti.

| (109) | Sąjungos pramonės cukrinių kukurūzų pardavimo (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo produktų) pelningumas per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo. Mažmenininko prekės ženklo segmente, kuriame Sąjunga turi konkuruoti su importu iš Tailando, aiškiai patiriama nuostolių (pelningumas sumažėjo nuo didesnio nei 5 % pelno 2008 m. iki didesnių nei 5 % nuostolių per PTL). Sąjungos gamintojai pardavimo Sąjungos rinkoje kainas sumažino 3 %, o rinkos dalį atgavo pelningumo sąskaita. Mažmenininko prekės ženklo produkto pardavimas yra svarbus pramonei, nes nuosavo prekės ženklo produktų paklausa yra nepakankama; kadangi mažmenininko prekės ženklo produktų pardavimas sudaro apie 60 % visos pardavimo vertės, bendras pelningumas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo nuo 8,5 % iki 1,6 %. |
| --- | --- |

(109)

Sąjungos pramonės cukrinių kukurūzų pardavimo (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo produktų) pelningumas per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo. Mažmenininko prekės ženklo segmente, kuriame Sąjunga turi konkuruoti su importu iš Tailando, aiškiai patiriama nuostolių (pelningumas sumažėjo nuo didesnio nei 5 % pelno 2008 m. iki didesnių nei 5 % nuostolių per PTL). Sąjungos gamintojai pardavimo Sąjungos rinkoje kainas sumažino 3 %, o rinkos dalį atgavo pelningumo sąskaita. Mažmenininko prekės ženklo produkto pardavimas yra svarbus pramonei, nes nuosavo prekės ženklo produktų paklausa yra nepakankama; kadangi mažmenininko prekės ženklo produktų pardavimas sudaro apie 60 % visos pardavimo vertės, bendras pelningumas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo nuo 8,5 % iki 1,6 %.

| (110) | Kai kurie rodikliai rodo, kad dėl taikomų priemonių pramonė atgavo savo poziciją. Tailando importo apimtis ir jam tenkanti rinkos dalis sumažėjo beveik perpus, nuo 12 % 2008 m. iki vos 6 % per PTL. Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis padidėjo nuo 83 % 2008 m. iki 90 % per PTL. Be to, per PTL dėl vidutinių Tailando importo kainų nebuvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, tačiau tuo pačiu metu dėl šių kainų Sąjungos pramonė negalėjo perkelti padidėjusių sąnaudų pirkėjams. Kiti rodikliai taip pat kito teigiama linkme. Pajėgumų išnaudojimas padidėjo 2 % ir buvo gana didelis – 77 % per PTL. Sąjungos pramonės mažmenininko prekės ženklo produktų, tiesiogiai konkuruojančių su iš Tailando importuotais produktais, pardavimo apimtis padidėjo 31 %, o bendra abiejų segmentų pardavimo apimtis padidėjo 19 %. Investicijos padidėjo 64 %. Šie veiksniai rodo, kad pramonė galėjo atsigauti. Tačiau ji negalėjo pasiekti pakankamo pelningumo lygio, kad išlaikytų didelę dalį rinkoje, kurioje konkuruoja tik Sąjungos pramonės ir iš Tailando importuoti produktai (importas iš trečiųjų šalių yra išsisklaidęs ir labai nedidelis). |
| --- | --- |

(110)

Kai kurie rodikliai rodo, kad dėl taikomų priemonių pramonė atgavo savo poziciją. Tailando importo apimtis ir jam tenkanti rinkos dalis sumažėjo beveik perpus, nuo 12 % 2008 m. iki vos 6 % per PTL. Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis padidėjo nuo 83 % 2008 m. iki 90 % per PTL. Be to, per PTL dėl vidutinių Tailando importo kainų nebuvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, tačiau tuo pačiu metu dėl šių kainų Sąjungos pramonė negalėjo perkelti padidėjusių sąnaudų pirkėjams. Kiti rodikliai taip pat kito teigiama linkme. Pajėgumų išnaudojimas padidėjo 2 % ir buvo gana didelis – 77 % per PTL. Sąjungos pramonės mažmenininko prekės ženklo produktų, tiesiogiai konkuruojančių su iš Tailando importuotais produktais, pardavimo apimtis padidėjo 31 %, o bendra abiejų segmentų pardavimo apimtis padidėjo 19 %. Investicijos padidėjo 64 %. Šie veiksniai rodo, kad pramonė galėjo atsigauti. Tačiau ji negalėjo pasiekti pakankamo pelningumo lygio, kad išlaikytų didelę dalį rinkoje, kurioje konkuruoja tik Sąjungos pramonės ir iš Tailando importuoti produktai (importas iš trečiųjų šalių yra išsisklaidęs ir labai nedidelis).

| (111) | Konkurencijos padėtis Sąjungos rinkoje iš tikrųjų yra kebli. Viena vertus, viename rinkos segmente – nuosavo prekės ženklo produktų – ES pramonė nepatiria išorės konkurencijos. Prekės ženklo savininkai turi didelę derybinę galią mažmenininkų atžvilgiu. Tiesą sakant, jie nustato kainas. Rinka yra konsoliduota, keturiems atrinktiems gamintojams tenka 54 % rinkos. Kita vertus, mažmenininkai turi didesnę galią privačių prekės ženklų segmente. Kainoms daromas nuolatinis spaudimas dėl išorės ir Sąjungos vidaus konkurencijos. Todėl Sąjungos gamintojams sunkiau perkelti gamybos sąnaudų (daugiausia cukrinių kukurūzų ir skardinių) padidėjimą pirkėjams (per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos padidėjo beveik 5 %), nes dėl importo iš Tailando daromas spaudimas kainoms. |
| --- | --- |

(111)

Konkurencijos padėtis Sąjungos rinkoje iš tikrųjų yra kebli. Viena vertus, viename rinkos segmente – nuosavo prekės ženklo produktų – ES pramonė nepatiria išorės konkurencijos. Prekės ženklo savininkai turi didelę derybinę galią mažmenininkų atžvilgiu. Tiesą sakant, jie nustato kainas. Rinka yra konsoliduota, keturiems atrinktiems gamintojams tenka 54 % rinkos. Kita vertus, mažmenininkai turi didesnę galią privačių prekės ženklų segmente. Kainoms daromas nuolatinis spaudimas dėl išorės ir Sąjungos vidaus konkurencijos. Todėl Sąjungos gamintojams sunkiau perkelti gamybos sąnaudų (daugiausia cukrinių kukurūzų ir skardinių) padidėjimą pirkėjams (per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos padidėjo beveik 5 %), nes dėl importo iš Tailando daromas spaudimas kainoms.

| (112) | Akivaizdu, kad Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti savo rinkos dalį vietoje didesnių kainų pasirinkdama didesnį kiekį. Kita vertus, reikia pripažinti, kad didžioji cukrinių kukurūzų pramonės dalis (mažmenininko prekės ženklo produktų segmentas) negalėjo padengti savo sąnaudų. Todėl galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonės padėtis tebėra nestabili ir pažeidžiama. |
| --- | --- |

(112)

Akivaizdu, kad Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti savo rinkos dalį vietoje didesnių kainų pasirinkdama didesnį kiekį. Kita vertus, reikia pripažinti, kad didžioji cukrinių kukurūzų pramonės dalis (mažmenininko prekės ženklo produktų segmentas) negalėjo padengti savo sąnaudų. Todėl galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonės padėtis tebėra nestabili ir pažeidžiama.

| (113) | Kelios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė atsigavo, nes pagerėjo keletas rodiklių, ypač susijusių su didele Sąjungos pramonei tenkančia rinkos dalimi ir neigiamu priverstinio kainų mažinimo rodikliu. |
| --- | --- |

(113)

Kelios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė atsigavo, nes pagerėjo keletas rodiklių, ypač susijusių su didele Sąjungos pramonei tenkančia rinkos dalimi ir neigiamu priverstinio kainų mažinimo rodikliu.

| (114) | Pripažįstama, kad Sąjungos pramonės patiriama žala nevienareikšmiška. Antidempingo priemonėmis iš dalies pavyko pašalinti dėl importo iš Tailando dempingo kainomis Sąjungos pramonės patiriamą žalą. Tačiau, kita vertus, ypač atsižvelgiant į žemą ir vis mažėjantį pelningumą, Sąjungos pramonės padėtis tebėra pažeidžiama. |
| --- | --- |

(114)

Pripažįstama, kad Sąjungos pramonės patiriama žala nevienareikšmiška. Antidempingo priemonėmis iš dalies pavyko pašalinti dėl importo iš Tailando dempingo kainomis Sąjungos pramonės patiriamą žalą. Tačiau, kita vertus, ypač atsižvelgiant į žemą ir vis mažėjantį pelningumą, Sąjungos pramonės padėtis tebėra pažeidžiama.

| (115) | Neigiamas priverstinio kainų mažinimo rodiklis ir didelė Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis automatiškai nereiškia, kad žala nėra daroma. Dėl tebevykdomo importo iš Tailando dempingo kainomis (dempingo skirtumai sudaro iki 44 %) Sąjungos rinkoje darytas spaudimas kainoms. Sąjungos pramonė, stengdamasi atgauti prarastą rinkos dalį, taikė žemas kainas, todėl jos pelningumas sumažėjo. |
| --- | --- |

(115)

Neigiamas priverstinio kainų mažinimo rodiklis ir didelė Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis automatiškai nereiškia, kad žala nėra daroma. Dėl tebevykdomo importo iš Tailando dempingo kainomis (dempingo skirtumai sudaro iki 44 %) Sąjungos rinkoje darytas spaudimas kainoms. Sąjungos pramonė, stengdamasi atgauti prarastą rinkos dalį, taikė žemas kainas, todėl jos pelningumas sumažėjo.

| (116) | Vienos suinteresuotosios šalies teigimu, žalos vertinimas turėtų būti grindžiamas bendra Sąjungos pramonės veikla, o ne vieno rinkos segmento veikla. |
| --- | --- |

(116)

Vienos suinteresuotosios šalies teigimu, žalos vertinimas turėtų būti grindžiamas bendra Sąjungos pramonės veikla, o ne vieno rinkos segmento veikla.

| (117) | Remiantis pradiniu tyrimu, žalos vertinimas buvo pagrįstas bendra Sąjungos pramonės veikla (nuosavo prekės ženklo ir mažmenininko prekės ženklo) bei, kai kurių žalos rodiklių (pelningumo, pardavimo apimties ir pardavimo kainos) atveju, mažmenininko prekės ženklo segmentu. Aplinkybės nepasikeitė tiek, kad būtų galima pagrįsti šio metodo, kuris naudojamas Sąjungos pramonės padėčiai vertinti, nesilaikymą. Kaip minėta 84 ir 85 konstatuojamosiose dalyse, cukrinių kukurūzų rinkai tebėra būdingi du pardavimo kanalai, o visas importas iš bendradarbiaujančių Tailando eksportuotojų yra susijęs su mažmenininko prekės ženklo kanalu. Be to, nors ir būtų atsižvelgiama tik į bendrą Sąjungos pramonės veiklą, žemo ir mažėjančio pelningumo atžvilgiu išvada dėl pažeidžiamos Sąjungos pramonės padėties nepasikeistų. Remiantis tuo, kas išdėstyta, teiginys atmetamas. |
| --- | --- |

(117)

Remiantis pradiniu tyrimu, žalos vertinimas buvo pagrįstas bendra Sąjungos pramonės veikla (nuosavo prekės ženklo ir mažmenininko prekės ženklo) bei, kai kurių žalos rodiklių (pelningumo, pardavimo apimties ir pardavimo kainos) atveju, mažmenininko prekės ženklo segmentu. Aplinkybės nepasikeitė tiek, kad būtų galima pagrįsti šio metodo, kuris naudojamas Sąjungos pramonės padėčiai vertinti, nesilaikymą. Kaip minėta 84 ir 85 konstatuojamosiose dalyse, cukrinių kukurūzų rinkai tebėra būdingi du pardavimo kanalai, o visas importas iš bendradarbiaujančių Tailando eksportuotojų yra susijęs su mažmenininko prekės ženklo kanalu. Be to, nors ir būtų atsižvelgiama tik į bendrą Sąjungos pramonės veiklą, žemo ir mažėjančio pelningumo atžvilgiu išvada dėl pažeidžiamos Sąjungos pramonės padėties nepasikeistų. Remiantis tuo, kas išdėstyta, teiginys atmetamas.

| (118) | Dvi suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos nepajėgumas gali būti susijęs su konkurencija Sajungoje. |
| --- | --- |

(118)

Dvi suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos nepajėgumas gali būti susijęs su konkurencija Sajungoje.

| (119) | Tačiau su konkurencingumu susijusi padėtis Sąjungos rinkoje nelabai skiriasi nuo pradinio tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu buvusios padėties (du pardavimo kanalai, maždaug 20 Sąjungos gamintojų). Tačiau 2002 m., prieš prasidedant Tailando eksportui į Sąjungos rinką dempingo kainomis, bendras Sąjungos pramonės pelno lygis buvo daugiau nei 20 % (nuosavo prekės ženklo ir mažmenininko prekės ženklo), o mažmenininko prekės ženklo – 17 %. Tai rodo, kad konkurencija Sąjungoje nekliudė Sąjungos pramonei gauti įprastą pelną. Veikiau Sąjungos pramonė negalėjo padidinti kainų dėl importo dempingo kaina ir jo daromo spaudimo kainoms. |
| --- | --- |

(119)

Tačiau su konkurencingumu susijusi padėtis Sąjungos rinkoje nelabai skiriasi nuo pradinio tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu buvusios padėties (du pardavimo kanalai, maždaug 20 Sąjungos gamintojų). Tačiau 2002 m., prieš prasidedant Tailando eksportui į Sąjungos rinką dempingo kainomis, bendras Sąjungos pramonės pelno lygis buvo daugiau nei 20 % (nuosavo prekės ženklo ir mažmenininko prekės ženklo), o mažmenininko prekės ženklo – 17 %. Tai rodo, kad konkurencija Sąjungoje nekliudė Sąjungos pramonei gauti įprastą pelną. Veikiau Sąjungos pramonė negalėjo padidinti kainų dėl importo dempingo kaina ir jo daromo spaudimo kainoms.

F.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

| (120) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, panašu, kad antidempingo priemonėmis buvo iš dalies pašalinta Sąjungos gamintojams padaryta žala. Kita vertus, kaip matoma pagal pablogėjusius kai kuriuos žalos rodiklius, pramonės padėtis tebėra pažeidžiama ir nestabili. |
| --- | --- |

(120)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, panašu, kad antidempingo priemonėmis buvo iš dalies pašalinta Sąjungos gamintojams padaryta žala. Kita vertus, kaip matoma pagal pablogėjusius kai kuriuos žalos rodiklius, pramonės padėtis tebėra pažeidžiama ir nestabili.

| (121) | Kaip minėta, Tailando eksportuotojai turi nepanaudotų pajėgumų sparčiai padidinti savo eksportą. Be to, pagal Tailando prekybos statistinius duomenis matyti, kad 2011 m. iš Tailando į trečiąsias šalis eksportuota maždaug 140 000 tonų, t. y. maždaug 7 kartus daugiau nei į Sąjungą. Atsižvelgiant į didesnes kainas Sąjungos rinkoje, palyginti su kai kurių trečiųjų šalių rinkomis, tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms šiuo metu į tas šalis eksportuojami dideli kiekiai bus nukreipti į ES rinką. Toks staigus pokytis jau buvo nustatytas pradiniame tyrime, kuomet importo iš Tailando į Sąjungą rinkos dalis išaugo beveik dvigubai vos per trejus metus, t. y. nuo 6,8 % 2002 m. iki 12,7 % 2005 m. |
| --- | --- |

(121)

Kaip minėta, Tailando eksportuotojai turi nepanaudotų pajėgumų sparčiai padidinti savo eksportą. Be to, pagal Tailando prekybos statistinius duomenis matyti, kad 2011 m. iš Tailando į trečiąsias šalis eksportuota maždaug 140 000 tonų, t. y. maždaug 7 kartus daugiau nei į Sąjungą. Atsižvelgiant į didesnes kainas Sąjungos rinkoje, palyginti su kai kurių trečiųjų šalių rinkomis, tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms šiuo metu į tas šalis eksportuojami dideli kiekiai bus nukreipti į ES rinką. Toks staigus pokytis jau buvo nustatytas pradiniame tyrime, kuomet importo iš Tailando į Sąjungą rinkos dalis išaugo beveik dvigubai vos per trejus metus, t. y. nuo 6,8 % 2002 m. iki 12,7 % 2005 m.

| (122) | Todėl remiantis tuo, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad yra tikimybė, jog panaikinus priemones žala pasikartos. |
| --- | --- |

(122)

Todėl remiantis tuo, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad yra tikimybė, jog panaikinus priemones žala pasikartos.

| (123) | Kelios suinteresuotosios šalys pareiškė abejones dėl išvados dėl žalos pasikartojimo tikimybės. Konkrečiai teigiama, kad 5 % dydžio Sąjungos ir trečiosios rinkos kainų skirtumas yra per mažas, kad dėl jo cukrinių kukurūzų eksportas būtų nukreipiamas į Sąjungos rinką. Šis argumentas jau nagrinėtas 61 konstatuojamojoje dalyje. Be to, teigiama, kad cukriniai kukurūzai nėra prekė, kurios rinką būtų lengva pakeisti. Tačiau šis argumentas nebuvo pagrįstas ir neatitinka šio tyrimo išvadų. |
| --- | --- |

(123)

Kelios suinteresuotosios šalys pareiškė abejones dėl išvados dėl žalos pasikartojimo tikimybės. Konkrečiai teigiama, kad 5 % dydžio Sąjungos ir trečiosios rinkos kainų skirtumas yra per mažas, kad dėl jo cukrinių kukurūzų eksportas būtų nukreipiamas į Sąjungos rinką. Šis argumentas jau nagrinėtas 61 konstatuojamojoje dalyje. Be to, teigiama, kad cukriniai kukurūzai nėra prekė, kurios rinką būtų lengva pakeisti. Tačiau šis argumentas nebuvo pagrįstas ir neatitinka šio tyrimo išvadų.

| (124) | Nors nustatant žalos pasikartojimo tikimybę vertintos ateities tendencijos, bet jos pagrįstos 121 konstatuojamojoje dalyje minėtais faktais. Todėl šis teiginys atmestas. |
| --- | --- |

(124)

Nors nustatant žalos pasikartojimo tikimybę vertintos ateities tendencijos, bet jos pagrįstos 121 konstatuojamojoje dalyje minėtais faktais. Todėl šis teiginys atmestas.

G.   SĄJUNGOS INTERESAI

| (125) | Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję įvairūs interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(125)

Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję įvairūs interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.

1.   Sąjungos pramonės interesai

| (126) | Kaip minėta pirmiau, Sąjungos pramonė vis dar yra šiek tiek nestabili ir pažeidžiama. Toliau taikant priemones ji galėtų padidinti pardavimo kainas (visų pirma mažmenininko prekės ženklo produktų), kad padengtų padidėjusias gamybos sąnaudas. Tai sudarytų sąlygas pramonei pagerinti finansinę padėtį. |
| --- | --- |

(126)

Kaip minėta pirmiau, Sąjungos pramonė vis dar yra šiek tiek nestabili ir pažeidžiama. Toliau taikant priemones ji galėtų padidinti pardavimo kainas (visų pirma mažmenininko prekės ženklo produktų), kad padengtų padidėjusias gamybos sąnaudas. Tai sudarytų sąlygas pramonei pagerinti finansinę padėtį.

2.   Mažmenininkų ir naudotojų interesai

| (127) | Dėl bendradarbiavimo kreiptasi į daugiau kaip 40 importuotojų ir (arba) mažmenininkų ir dvi vartotojų ir (arba) prekybos organizacijas. Bendradarbiavo tik vienas mažmenininkas. Jo importas sudarė nedidelę viso importo iš Tailando per PTL dalį. Palyginti su bendra apyvarta, su cukriniais kukurūzais susijusi apyvartos dalis buvo nedidelė. Be to, per PTL cukrinių kukurūzų perpardavimas buvo labai pelningas. Šie veiksniai rodo, kad mažmenininkams daromas poveikis nebūtų neproporcingas, net jei priemonių taikymas būtų pratęstas. |
| --- | --- |

(127)

Dėl bendradarbiavimo kreiptasi į daugiau kaip 40 importuotojų ir (arba) mažmenininkų ir dvi vartotojų ir (arba) prekybos organizacijas. Bendradarbiavo tik vienas mažmenininkas. Jo importas sudarė nedidelę viso importo iš Tailando per PTL dalį. Palyginti su bendra apyvarta, su cukriniais kukurūzais susijusi apyvartos dalis buvo nedidelė. Be to, per PTL cukrinių kukurūzų perpardavimas buvo labai pelningas. Šie veiksniai rodo, kad mažmenininkams daromas poveikis nebūtų neproporcingas, net jei priemonių taikymas būtų pratęstas.

| (128) | Tuo pat metu kelios prekybos asociacijos pateikė pareiškimus ir dalyvavo klausyme. Jos pareiškė, kad antidempingo priemonių taikymas turėtų būti nutrauktas atsižvelgiant į nedidelę ir mažėjančią Tailando importui tenkančią rinkos dalį ir tuo pačiu metu didelę ir vis augančią Sąjungos pramonės rinkos dalį. |
| --- | --- |

(128)

Tuo pat metu kelios prekybos asociacijos pateikė pareiškimus ir dalyvavo klausyme. Jos pareiškė, kad antidempingo priemonių taikymas turėtų būti nutrauktas atsižvelgiant į nedidelę ir mažėjančią Tailando importui tenkančią rinkos dalį ir tuo pačiu metu didelę ir vis augančią Sąjungos pramonės rinkos dalį.

| (129) | Kalbant apie vartotojus, vidutinės vieno namų ūkio išlaidos cukriniams kukurūzams yra labai nedidelės, iki 5 EUR per metus. Atsižvelgiant į žemą galiojančių priemonių lygį, tolesnis priemonių taikymas vartotojams tikriausiai būtų nereikšmingas. |
| --- | --- |

(129)

Kalbant apie vartotojus, vidutinės vieno namų ūkio išlaidos cukriniams kukurūzams yra labai nedidelės, iki 5 EUR per metus. Atsižvelgiant į žemą galiojančių priemonių lygį, tolesnis priemonių taikymas vartotojams tikriausiai būtų nereikšmingas.

| (130) | Todėl atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir į nepakankamą bendradarbiavimą, manoma, kad nustačius siūlomas priemones Sąjungos mažmenininkų ir vartotojų padėtis mažai pasikeistų. |
| --- | --- |

(130)

Todėl atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir į nepakankamą bendradarbiavimą, manoma, kad nustačius siūlomas priemones Sąjungos mažmenininkų ir vartotojų padėtis mažai pasikeistų.

3.   Tiekimo trūkumo pavojus/Konkurencija Sąjungos rinkoje

| (131) | Pirmiausia reikėtų priminti, kad antidempingo priemonėmis siekiama pašalinti iškreiptų rinkos sąlygų, susidarančių dėl importo dempingo kaina, poveikį, o ne užkirsti kelią į Sąjungą importuoti produktą, kuriam nustatytos priemonės. |
| --- | --- |

(131)

Pirmiausia reikėtų priminti, kad antidempingo priemonėmis siekiama pašalinti iškreiptų rinkos sąlygų, susidarančių dėl importo dempingo kaina, poveikį, o ne užkirsti kelią į Sąjungą importuoti produktą, kuriam nustatytos priemonės.

| (132) | Per PTL suvartojimas Sąjungojepadidėjo 9 %, iki maždaug 350 000 tonų. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pajėgumai nuolat viršijo Sąjungos paklausą ir pasiekė apie 440 000 tonų per PTL. Sąjungos gamintojai pakankamai konkuruoja. Per PTL buvo naudojama 77 % pajėgumų, taigi padidėjus paklausai Sąjungos pramonė turėtų nepanaudotų pajėgumų gamybai padidinti. Dalį paklausos gali patenkinti importas iš kitų trečiųjų šalių, visų pirma Jungtinių Valstijų ir Kinijos Liaudies Respublikos. Kaip minėta pirmiau, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad antidempingo priemonėmis nesiekiama užkirsti kelio importui iš Tailando į Sąjungą. Atsižvelgiant į žemą priemonių lygį, tikimasi, kad Tailando importas ir toliau sudarys tam tikrą dalį Sąjungos rinkoje. |
| --- | --- |

(132)

Per PTL suvartojimas Sąjungojepadidėjo 9 %, iki maždaug 350 000 tonų. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pajėgumai nuolat viršijo Sąjungos paklausą ir pasiekė apie 440 000 tonų per PTL. Sąjungos gamintojai pakankamai konkuruoja. Per PTL buvo naudojama 77 % pajėgumų, taigi padidėjus paklausai Sąjungos pramonė turėtų nepanaudotų pajėgumų gamybai padidinti. Dalį paklausos gali patenkinti importas iš kitų trečiųjų šalių, visų pirma Jungtinių Valstijų ir Kinijos Liaudies Respublikos. Kaip minėta pirmiau, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad antidempingo priemonėmis nesiekiama užkirsti kelio importui iš Tailando į Sąjungą. Atsižvelgiant į žemą priemonių lygį, tikimasi, kad Tailando importas ir toliau sudarys tam tikrą dalį Sąjungos rinkoje.

| (133) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, negalima daryti išvados, kad toliau taikant antidempingo priemones Sąungos rinkoje gali sumažėti pasiūla arba konkurencija. |
| --- | --- |

(133)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, negalima daryti išvados, kad toliau taikant antidempingo priemones Sąungos rinkoje gali sumažėti pasiūla arba konkurencija.

4.   Išvada dėl Sąjungos interesų

| (134) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyta, kad toliau taikant priemones daromas neigiamas poveikis būtų ribotas ir bet kuriuo atveju būtų proporcingas Sąjungos pramonės gaunamai naudai. |
| --- | --- |

(134)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyta, kad toliau taikant priemones daromas neigiamas poveikis būtų ribotas ir bet kuriuo atveju būtų proporcingas Sąjungos pramonės gaunamai naudai.

H.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (135) | Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta. |
| --- | --- |

(135)

Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.

| (136) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, taikomos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos. Primenama, kad šios priemonės – skirtingų normų ad valorem muitas. |
| --- | --- |

(136)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, taikomos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos. Primenama, kad šios priemonės – skirtingų normų ad valorem muitas.

| (137) | Šiame reglamente konkrečioms bendrovėms nurodytos antidempingo muito normos taikomos tik šių bendrovių, t. y. konkrečiai nurodytų juridinių asmenų, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nenurodytas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai nurodytomis bendrovėmis, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui negali būti taikomos tos normos – jam taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(137)

Šiame reglamente konkrečioms bendrovėms nurodytos antidempingo muito normos taikomos tik šių bendrovių, t. y. konkrečiai nurodytų juridinių asmenų, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nenurodytas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai nurodytomis bendrovėmis, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui negali būti taikomos tos normos – jam taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

| (138) | Visus prašymus taikyti tas individualias antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) reikėtų siųsti Komisijai (8) kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kurie yra susiję, pavyzdžiui, su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus šis reglamentas bus atitinkamai iš dalies keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą, |
| --- | --- |

(138)

Visus prašymus taikyti tas individualias antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) reikėtų siųsti Komisijai (8) kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kurie yra susiję, pavyzdžiui, su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus šis reglamentas bus atitinkamai iš dalies keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamiems Tailando kilmės cukriniams kukurūzams (Zea mays var. saccharata), turintiems grūdų pavidalą, paruoštiems arba konservuotiems su actu arba acto rūgštimi, neužšaldytiems, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2001 90 30 (TARIC kodas 2001903010), ir cukriniams kukurūzams (Zea mays var. saccharata), turintiems grūdų pavidalą, paruoštiems arba konservuotiems be acto arba acto rūgšties, neužšaldytiems, išskyrus produktus, priskiriamus 2006 pozicijai, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2005 80 00 (TARIC kodas 2005800010), nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2.   Galutinio antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:

| Bendrovė | Antidempingo muitas (%) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Tailandas | 3,1 | A789 |
| Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd., 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Tailandas | 14,3 | A890 |
| Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Tailandas | 12,8 | A790 |
| River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Tailandas | 12,8 | A791 |
| Sun Sweet Co., Ltd, 9 m. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Tailandas | 11,1 | A792 |
| Priede išvardyti bendradarbiaujantys gamintojai | 12,9 | A793 |
| Visos kitos bendrovės | 14,3 | A999 |

Bendrovė

Antidempingo muitas (%)

Papildomas TARIC kodas

Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Tailandas

3,1

A789

Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd., 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Tailandas

14,3

A890

Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Tailandas

12,8

A790

River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Tailandas

12,8

A791

Sun Sweet Co., Ltd, 9 m. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Tailandas

11,1

A792

Priede išvardyti bendradarbiaujantys gamintojai

12,9

A793

Visos kitos bendrovės

14,3

A999

3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

1 straipsnio 2 dalis gali būti iš dalies keičiama, naują eksportuojantį gamintoją priskiriant prie neatrinktų bendradarbiaujančių bendrovių, kurioms taikoma svertinė vidutinė muito norma, 12,9 %, jeigu kuris nors naujas Tailando eksportuojantis gamintojas pateikia Komisijai pakankamai įrodymų, kad:

| a) | peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (2011 m. balandžio 1 d.–2012 m. kovo 30 d.) į Sąjungą neeksportavo 1 straipsnio 1 dalyje nurodyto produkto; |
| --- | --- |

a)

peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (2011 m. balandžio 1 d.–2012 m. kovo 30 d.) į Sąjungą neeksportavo 1 straipsnio 1 dalyje nurodyto produkto;

| b) | nėra susijęs su jokiu Tailando eksportuotoju ar gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos priemonės, ir |
| --- | --- |

b)

nėra susijęs su jokiu Tailando eksportuotoju ar gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos priemonės, ir

| c) | faktiškai nagrinėjamąjį produktą eksportavo į Sąjungą po peržiūros tiriamojo laikotarpio arba turi neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų eksportuoti į Sąjungą didelį jo kiekį. |
| --- | --- |

c)

faktiškai nagrinėjamąjį produktą eksportavo į Sąjungą po peržiūros tiriamojo laikotarpio arba turi neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų eksportuoti į Sąjungą didelį jo kiekį.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 2 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  2007 m. birželio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 682/2007, nustatantis galutinį antidempingo muitą ir galutinai surenkantis laikinąjį muitą, nustatytą tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą (OL L 159, 2007 6 20, p. 14).

2

(3)  2008 m. rugsėjo 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 954/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 682/2007, nustatantį galutinį antidempingo muitą ir galutinai surenkantį laikinąjį muitą, nustatytą tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą (OL L 260, 2008 9 30, p. 1).

3

(4)  2007 m. birželio 18 d. Komisijos sprendimas 2007/424/EB, kuriuo priimami įsipareigojimai, susiję su antidempingo tyrimu dėl tam tikrų importuojamų Tailando kilmės paruoštų arba konservuotų cukrinių kukurūzų, turinčių grūdų pavidalą (OL L 159, 2007 6 20, p. 42).

4

(5)  2009 m. rugsėjo 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 847/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 682/2007, nustatantį galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą (OL L 246, 2009 9 18, p. 1).

5

(6)  OL C 258, 2011 9 2, p. 11.

6

(7)  OL C 175, 2012 6 19, p. 22.

7

(8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgija.

8

---

PRIEDAS

1 straipsnio 2 dalyje nurodytas bendradarbiaujančių gamintojų sąrašas pagal papildomą TARIC kodą A793

| Pavadinimas | Adresas |
| --- | --- |
| Agro-On (Thailand) Co., Ltd. | 50/499–500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Tailandas |
| B.N.H. Canning Co., Ltd. | 425/6–7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Kongsan Bangkok 10600, Tailandas |
| Boonsith Enterprise Co., Ltd. | 7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Tailandas |
| Erawan Food Public Company Limited | Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Tailandas |
| Great Oriental Food Products Co., Ltd. | 888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Tailandas |
| Lampang Food Products Co., Ltd. | 22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Tailandas |
| O.V. International Import-Export Co., Ltd. | 121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Tailandas |
| Pan Inter Foods Co., Ltd. | 400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Tailandas |
| Siam Food Products Public Co., Ltd. | 3195/14 Rama IV Rd., Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110, Tailandas |
| Viriyah Food Processing Co. Ltd. | 100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Tailandas |
| Vita Food Factory (1989) Ltd. | 89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Tailandas |

Pavadinimas

Adresas

Agro-On (Thailand) Co., Ltd.

50/499–500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Tailandas

B.N.H. Canning Co., Ltd.

425/6–7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Kongsan Bangkok 10600, Tailandas

Boonsith Enterprise Co., Ltd.

7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Tailandas

Erawan Food Public Company Limited

Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Tailandas

Great Oriental Food Products Co., Ltd.

888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Tailandas

Lampang Food Products Co., Ltd.

22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Tailandas

O.V. International Import-Export Co., Ltd.

121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Tailandas

Pan Inter Foods Co., Ltd.

400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Tailandas

Siam Food Products Public Co., Ltd.

3195/14 Rama IV Rd., Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110, Tailandas

Viriyah Food Processing Co. Ltd.

100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Tailandas

Vita Food Factory (1989) Ltd.

89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Tailandas

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 244/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 244/19

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) Nr. 876/2013

2013 m. gegužės 28 d.

kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 papildomas nuostatomis dėl pagrindinių sandorio šalių kolegijų techninių reguliavimo standartų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (1), ypač į jo 18 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti, kad visoje Sąjungoje kolegijos veiktų nuosekliai ir darniai, būtina patikslinti dalyvavimo pagrindinių sandorio šalių kolegijose priemones, kad būtų sudarytos palankesnės Reglamente (ES) Nr. 648/2012 nurodytų užduočių vykdymo sąlygos; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti, kad visoje Sąjungoje kolegijos veiktų nuosekliai ir darniai, būtina patikslinti dalyvavimo pagrindinių sandorio šalių kolegijose priemones, kad būtų sudarytos palankesnės Reglamente (ES) Nr. 648/2012 nurodytų užduočių vykdymo sąlygos;

| (2) | atitinkamos finansinių priemonių, kurių tarpuskaita atliekama per pagrindinę sandorio šalį, Sąjungos valiutos emisijos centrinio banko nedalyvavimas neturi poveikio tokio emisijos centrinio banko teisėms prašyti informacijos ir ją gauti pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 18 straipsnio 3 dalį ir 84 straipsnį; |
| --- | --- |

(2)

atitinkamos finansinių priemonių, kurių tarpuskaita atliekama per pagrindinę sandorio šalį, Sąjungos valiutos emisijos centrinio banko nedalyvavimas neturi poveikio tokio emisijos centrinio banko teisėms prašyti informacijos ir ją gauti pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 18 straipsnio 3 dalį ir 84 straipsnį;

| (3) | pagrindinės sandorio šalies veikla dėl tarpuskaitos, atliekamos konkretaus centrinio banko leidžiama valiuta, apimties gali būti svarbi tokiam emisijos centriniam bankui. Tačiau valiutos svarba, kad emisijos centrinis bankas dalyvautų pagrindinės sandorio šalies kolegijoje, turėtų būti nustatoma pagal dalį, kurią ta valiuta sudaro pagrindinės sandorio šalies atvirų atsiskaitytų pozicijų vidurkio atžvilgiu, kad kolegija liktų proporcingo dydžio; |
| --- | --- |

(3)

pagrindinės sandorio šalies veikla dėl tarpuskaitos, atliekamos konkretaus centrinio banko leidžiama valiuta, apimties gali būti svarbi tokiam emisijos centriniam bankui. Tačiau valiutos svarba, kad emisijos centrinis bankas dalyvautų pagrindinės sandorio šalies kolegijoje, turėtų būti nustatoma pagal dalį, kurią ta valiuta sudaro pagrindinės sandorio šalies atvirų atsiskaitytų pozicijų vidurkio atžvilgiu, kad kolegija liktų proporcingo dydžio;

| (4) | siekiant užtikrinti, kad kolegijos posėdžiuose būtų pasiekiama veiksmingų rezultatų, pagrindinės sandorio šalies kompetentinga institucija konsultuodamasi su kolegijos nariais turėtų aiškiai nustatyti bet kurio kolegijos posėdžio ar veiklos tikslus. Tie tikslai dalyviams turėtų būti išplatinami iš anksto kartu su dokumentais, kuriuos parengia pagrindinės sandorio šalies kompetentinga institucija ar kiti kolegijos nariai, kad būtų užtikrinta veiksminga diskusija; |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti, kad kolegijos posėdžiuose būtų pasiekiama veiksmingų rezultatų, pagrindinės sandorio šalies kompetentinga institucija konsultuodamasi su kolegijos nariais turėtų aiškiai nustatyti bet kurio kolegijos posėdžio ar veiklos tikslus. Tie tikslai dalyviams turėtų būti išplatinami iš anksto kartu su dokumentais, kuriuos parengia pagrindinės sandorio šalies kompetentinga institucija ar kiti kolegijos nariai, kad būtų užtikrinta veiksminga diskusija;

| (5) | kolegijų veikla siekiama sudaryti palankesnes Reglamente (ES) Nr. 648/2012 nurodytų užduočių vykdymo sąlygas, o kolegijos nariams priskiriamas užduotis, taip pat kolegijų sudėtį, įsteigimą ir valdymą teisės aktų leidėjas reglamente išdėstė kaip teisinius įpareigojimus, todėl jie privalomi ir tiesiogiai taikomi visose valstybėse narėse. Praktinio kolegijos veikimo sumetimais tos kolegijos nariai turėtų priimti rašytinį susitarimą. Siekiant užtikrinti, kad visose pagrindinių sandorio šalių kolegijose būtų naudojami standartiniai rašytiniai susitarimai, kuriuose atsižvelgiama į gerąją kolegijų veiklos praktiką, kad kompetentingos institucijos laikytųsi nuoseklių metodų ir kad būtų sudarytos geresnės sąlygos greitai įsteigti pagrindinių sandorio šalių kolegijas iki Reglamento (ES) Nr. 648/2012 18 straipsnio 1 dalyje nustatyto termino, EVPRI turėtų parengti gaires ir rekomendacijas laikydamasi 2012 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) (2), 16 straipsnyje nustatytos tvarkos; |
| --- | --- |

(5)

kolegijų veikla siekiama sudaryti palankesnes Reglamente (ES) Nr. 648/2012 nurodytų užduočių vykdymo sąlygas, o kolegijos nariams priskiriamas užduotis, taip pat kolegijų sudėtį, įsteigimą ir valdymą teisės aktų leidėjas reglamente išdėstė kaip teisinius įpareigojimus, todėl jie privalomi ir tiesiogiai taikomi visose valstybėse narėse. Praktinio kolegijos veikimo sumetimais tos kolegijos nariai turėtų priimti rašytinį susitarimą. Siekiant užtikrinti, kad visose pagrindinių sandorio šalių kolegijose būtų naudojami standartiniai rašytiniai susitarimai, kuriuose atsižvelgiama į gerąją kolegijų veiklos praktiką, kad kompetentingos institucijos laikytųsi nuoseklių metodų ir kad būtų sudarytos geresnės sąlygos greitai įsteigti pagrindinių sandorio šalių kolegijas iki Reglamento (ES) Nr. 648/2012 18 straipsnio 1 dalyje nustatyto termino, EVPRI turėtų parengti gaires ir rekomendacijas laikydamasi 2012 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) (2), 16 straipsnyje nustatytos tvarkos;

| (6) | šis aktas neturėtų niekaip veikti Komisijos įgaliojimo pradėti pažeidimo tyrimo procedūras pagal SESV 258 straipsnį ir imtis veiksmų, numatytų SESV 265 straipsnyje ir 271 straipsnio d dalyje; |
| --- | --- |

(6)

šis aktas neturėtų niekaip veikti Komisijos įgaliojimo pradėti pažeidimo tyrimo procedūras pagal SESV 258 straipsnį ir imtis veiksmų, numatytų SESV 265 straipsnyje ir 271 straipsnio d dalyje;

| (7) | siekiant užtikrinti, kad kolegijos nariai tarpusavyje laiku keistųsi naujausia informacija, kolegija turėtų susitikti reguliariai ir suteikti galimybę kolegijos nariams aptarti kompetentingos institucijos atliktą pagrindinės sandorio šalies priemonių, strategijos, proceso ir mechanizmo, naudojamų norint laikytis Reglamento (ES) Nr. 648/2012, peržiūrą ir prie jos prisidėti, taip pat aptarti kompetentingos institucijos atliktą rizikos, kuri kyla arba gali kilti pagrindinei sandorio šaliai arba kurią ji gali kelti, vertinimą; |
| --- | --- |

(7)

siekiant užtikrinti, kad kolegijos nariai tarpusavyje laiku keistųsi naujausia informacija, kolegija turėtų susitikti reguliariai ir suteikti galimybę kolegijos nariams aptarti kompetentingos institucijos atliktą pagrindinės sandorio šalies priemonių, strategijos, proceso ir mechanizmo, naudojamų norint laikytis Reglamento (ES) Nr. 648/2012, peržiūrą ir prie jos prisidėti, taip pat aptarti kompetentingos institucijos atliktą rizikos, kuri kyla arba gali kilti pagrindinei sandorio šaliai arba kurią ji gali kelti, vertinimą;

| (8) | siekiant užtikrinti, kad į visas kolegijos narių nuomones būtų tinkamai atsižvelgta, kompetentinga institucija turėtų dėti visas pastangas užtikrinti, kad institucijų, kurios bus kolegijos narės, nesutarimai būtų išspręsti prieš parengiant galutinį rašytinį susitarimą dėl kolegijos įsteigimo ir veikimo. Prireikus EVPRI, atlikdama tarpininkavimo funkciją, turėtų padėti parengti galutinį susitarimą; |
| --- | --- |

(8)

siekiant užtikrinti, kad į visas kolegijos narių nuomones būtų tinkamai atsižvelgta, kompetentinga institucija turėtų dėti visas pastangas užtikrinti, kad institucijų, kurios bus kolegijos narės, nesutarimai būtų išspręsti prieš parengiant galutinį rašytinį susitarimą dėl kolegijos įsteigimo ir veikimo. Prireikus EVPRI, atlikdama tarpininkavimo funkciją, turėtų padėti parengti galutinį susitarimą;

| (9) | šis reglamentas grindžiamas Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (EVPRI) Komisijai pateiktais techninių reguliavimo standartų projektais; |
| --- | --- |

(9)

šis reglamentas grindžiamas Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (EVPRI) Komisijai pateiktais techninių reguliavimo standartų projektais;

| (10) | prieš pateikdama techninių standartų projektus, kuriais grindžiamas šis reglamentas, EVPRI, kai taikoma, konsultavosi su Europos bankininkystės institucija (EBI), Europos sisteminės rizikos valdyba ir Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) nariais. Pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10 straipsnį EVPRI surengė atviras viešas konsultacijas dėl tokių techninių reguliavimo standartų projektų, išanalizavo galimas su jais susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė, kad pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 37 straipsnį įsteigta Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų subjektų grupė pateiktų savo nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

prieš pateikdama techninių standartų projektus, kuriais grindžiamas šis reglamentas, EVPRI, kai taikoma, konsultavosi su Europos bankininkystės institucija (EBI), Europos sisteminės rizikos valdyba ir Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) nariais. Pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10 straipsnį EVPRI surengė atviras viešas konsultacijas dėl tokių techninių reguliavimo standartų projektų, išanalizavo galimas su jais susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė, kad pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 37 straipsnį įsteigta Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų subjektų grupė pateiktų savo nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pagrindinių valiutų nustatymas

1.   Pagrindinės Sąjungos valiutos yra nustatomos remiantis santykine dalimi, kurią kiekviena valiuta sudaro, palyginti su visų finansinių priemonių, kurių tarpuskaitą atlieka pagrindinė sandorio šalis, pagrindinės sandorio šalies atvirų pozicijų dienos pabaigoje vidurkiu, apskaičiuotu vienų metų laikotarpiui.

2.   Pagrindinės Sąjungos valiutos yra trys valiutos, kurių santykinė dalis, apskaičiuota pagal 1 dalį, yra didžiausia, su sąlyga, kad kiekviena atskira dalis viršija 10 %.

3.   Valiutų santykinės dalies skaičiavimai atliekami kasmet.

2 straipsnis

Kolegijų veiklos organizavimas

1.   Įvertinusi, kad paraiška išsami, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 648/2012 17 straipsnio 3 dalyje, pagrindinės sandorio šalies kompetentinga institucija išplatina rašytinio susitarimo pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 18 straipsnio 5 dalį pasiūlymą kolegijos nariams, nustatytiems pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 18 straipsnio 2 dalį. Į tą rašytinį susitarimą įtraukiamas metinės peržiūros procesas. Į jį taip pat įtraukiamas pakeitimų procesas, per kurį pagrindinės sandorio šalies kompetentinga institucija ar kiti kolegijos nariai bet kada gali inicijuoti pakeitimus, kuriuos kolegija turi patvirtinti šiame straipsnyje nustatyta tvarka.

2.   Jei 1 dalyje nurodyti kolegijos nariai per 10 kalendorinių dienų nepareiškia pastabų, pagrindinės sandorio šalies kompetentinga institucija imasi tolesnių veiksmų, kad kolegija priimtų rašytinį susitarimą ir kad kolegija būtų įsteigta pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 18 straipsnio 1 dalį.

3.   Jei kolegijos nariai pareiškia pastabų dėl rašytinio susitarimo pasiūlymo, išplatinto pagal 1 dalį, jie tas pastabas kartu su išsamiu paaiškinimu per 10 kalendorinių dienų pateikia pagrindinės sandorio šalies kompetentingai institucijai. Atsižvelgdama į Reglamento (ES) Nr. 648/2012 18 straipsnio 1 dalyje nurodytą terminą pagrindinės sandorio šalies kompetentinga institucija prireikus parengia pakoreguotą pasiūlymą ir sušaukia posėdį, kad būtų susitarta dėl galutinio rašytinio susitarimo.

4.   Priėmus rašytinį susitarimą laikoma, kad kolegija įsteigta.

5.   Pagal šio straipsnio 1–3 dalis priimtas rašytinis susitarimas yra privalomas visiems kolegijos nariams.

3 straipsnis

Dalyvavimas kolegijose

1.   Jei pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 18 straipsnio 3 dalį informacijos iš kolegijos paprašo valstybės narės kompetentinga institucija, kuri nėra kolegijos narė, pagrindinės sandorio šalies kompetentinga institucija pasikonsultavusi su kolegija nusprendžia, kaip tinkamiausia teikti informaciją institucijoms, kurios nėra kolegijos narės, ir prašyti informacijos iš jų.

2.   Kiekvienas kolegijos narys skiria vieną dalyvį dalyvauti kolegijos posėdžiuose ir gali paskirti vieną pakaitinį dalyvį, išskyrus pagrindinės sandorio šalies kompetentingą instituciją, kuri gali prašyti papildomų dalyvių be balsavimo teisių.

3.   Jei vienos iš pagrindinių Sąjungos valiutų emisijos centrinis bankas yra daugiau negu vienas centrinis bankas, atitinkami centriniai bankai nurodo vieną atstovą dalyvauti kolegijoje.

4.   Jei institucija turi teisę dalyvauti kolegijoje pagal daugiau nei vieną iš Reglamento (ES) Nr. 648/2012 18 straipsnio 2 dalies c–h punktų, ji gali skirti papildomus dalyvius be balsavimo teisių.

5.   Jei pagal šį straipsnį kolegijos narys turi daugiau nei vieną dalyvį arba yra daugiau kolegijos narių iš tos pačios valstybės narės negu balsų, kuriais gali naudotis tie kolegijos nariai pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 19 straipsnio 3 dalį, tas kolegijos narys arba tie kolegijos nariai informuoja kolegiją, kurie dalyviai naudojasi balsavimo teisėmis.

4 straipsnis

Kolegijų valdymas

1.   Pagrindinės sandorio šalies kompetentinga institucija užtikrina, kad kolegijos darbas sudarytų palankesnes sąlygas vykdyti užduotis pagal Reglamentą (ES) Nr. 648/2012.

2.   Kolegija praneša EVPRI apie užduotis, kurias kolegija vykdo pagal 1 dalį. EVPRI stebėdama kolegijos vykdomas užduotis atlieka koordinavimo funkciją ir užtikrina, kad jos tikslai kuo labiau atitiktų kitų kolegijų tikslus.

3.   Pagrindinės sandorio šalies kompetentinga institucija bent jau užtikrina, kad:

| a) | būtų aiškiai nustatyti kiekvieno kolegijos posėdžio ar veiklos tikslai; |
| --- | --- |

a)

būtų aiškiai nustatyti kiekvieno kolegijos posėdžio ar veiklos tikslai;

| b) | kolegijos posėdžiai ar veikla liktų veiksmingi, kartu užtikrinant, kad visi kolegijos nariai būtų visapusiškai informuojami apie kolegijos veiklą, susijusią su jais; |
| --- | --- |

b)

kolegijos posėdžiai ar veikla liktų veiksmingi, kartu užtikrinant, kad visi kolegijos nariai būtų visapusiškai informuojami apie kolegijos veiklą, susijusią su jais;

| c) | kolegijos posėdžių ar veiklos tvarkaraštis būtų apibrėžtas taip, kad jų rezultatai padėtų prižiūrėti pagrindinę sandorio šalį; |
| --- | --- |

c)

kolegijos posėdžių ar veiklos tvarkaraštis būtų apibrėžtas taip, kad jų rezultatai padėtų prižiūrėti pagrindinę sandorio šalį;

| d) | pagrindinė sandorio šalis ir kitos pagrindinės suinteresuotosios šalys gerai suprastų kolegijos vaidmenį ir veikimą; |
| --- | --- |

d)

pagrindinė sandorio šalis ir kitos pagrindinės suinteresuotosios šalys gerai suprastų kolegijos vaidmenį ir veikimą;

| e) | kolegijos veikla būtų reguliariai peržiūrima ir būtų imtasi taisomųjų veiksmų, jei kolegija veikia neveiksmingai; |
| --- | --- |

e)

kolegijos veikla būtų reguliariai peržiūrima ir būtų imtasi taisomųjų veiksmų, jei kolegija veikia neveiksmingai;

| f) | būtų nustatyta kolegijos narių, jei būtina, bendradarbiaujant su pagrindine sandorio šalimi, metinio krizių valdymo planavimo posėdžio darbotvarkė. |
| --- | --- |

f)

būtų nustatyta kolegijos narių, jei būtina, bendradarbiaujant su pagrindine sandorio šalimi, metinio krizių valdymo planavimo posėdžio darbotvarkė.

4.   Siekiant užtikrinti kolegijos veiksmingumą ir rezultatyvumą, pagrindinės sandorio šalies kompetentinga institucija veikia kaip pagrindinis informacinis punktas visais klausimais, susijusiais su praktiniu kolegijos veiklos organizavimu. Pagrindinės sandorio šalies kompetentinga institucija vykdo bent šias užduotis:

| a) | parengti, atnaujinti ir išplatinti kolegijos narių asmenų ryšiams sąrašą; |
| --- | --- |

a)

parengti, atnaujinti ir išplatinti kolegijos narių asmenų ryšiams sąrašą;

| b) | išplatinti kolegijos posėdžių ar veiklos darbotvarkę ir dokumentus; |
| --- | --- |

b)

išplatinti kolegijos posėdžių ar veiklos darbotvarkę ir dokumentus;

| c) | rengti posėdžių protokolus ir įforminti pagal darbotvarkės veiksmus; |
| --- | --- |

c)

rengti posėdžių protokolus ir įforminti pagal darbotvarkės veiksmus;

| d) | administruoti kolegijos interneto svetainę arba kitą elektroninį keitimosi informacija mechanizmą, jei yra; |
| --- | --- |

d)

administruoti kolegijos interneto svetainę arba kitą elektroninį keitimosi informacija mechanizmą, jei yra;

| e) | jei įmanoma, teikti informaciją ir prireikus sukurti specializuotas grupes siekiant padėti kolegijai vykdyti užduotis; |
| --- | --- |

e)

jei įmanoma, teikti informaciją ir prireikus sukurti specializuotas grupes siekiant padėti kolegijai vykdyti užduotis;

| f) | tinkamai dalytis informacija tarp kolegijos narių. |
| --- | --- |

f)

tinkamai dalytis informacija tarp kolegijos narių.

5.   Kolegijų posėdžių periodiškumą nustato pagrindinės sandorio šalies kompetentinga institucija atsižvelgdama į pagrindinės sandorio šalies dydį, pobūdį, mastą ir sudėtingumą, sisteminį pagrindinės sandorio šalies poveikį įvairioms jurisdikcijoms ir valiutoms, galimą pagrindinės sandorio šalies veiklos poveikį, išorės aplinkybes ir galimus kolegijos narių prašymus. Organizuojamas bent metinis kolegijos posėdis ir, jei, pagrindinės sandorio šalies kompetentingos institucijos nuomone, būtina, posėdis kiekvieną kartą, kai reikia priimti sprendimą pagal Reglamentą (ES) Nr. 648/2012. Pagrindinės sandorio šalies kompetentinga institucija periodiškai organizuoja kolegijos narių ir pagrindinės sandorio šalies vyresniosios vadovybės posėdžius.

6.   2 straipsnyje nurodytame rašytiniame susitarime nurodomas kolegijos posėdžių kvorumas – du trečdaliai.

7.   Pagrindinės sandorio šalies kompetentinga institucija deda pastangas užtikrinti, kad kiekviename kolegijos posėdyje būtų pasiektas kvorumas sprendimams priimti. Jei kvorumas nepasiekiamas, pirmininkas užtikrina, kad sprendimai, kuriuos reikia priimti, būtų atidėti tol, kol susirinks kvorumas, atsižvelgiant į atitinkamus terminus, nustatytus Reglamente (ES) Nr. 648/2012.

5 straipsnis

Keitimasis informacija tarp institucijų

1.   Kiekvienas kolegijos narys pagrindinės sandorio šalies kompetentingai institucijai laiku teikia visą informaciją, būtiną praktiniam kolegijos veikimui užtikrinti ir pagrindinei veiklai, kurioje tas narys dalyvauja, vykdyti. Pagrindinės sandorio šalies kompetentinga institucija kolegijos nariams laiku teikia panašią informaciją.

2.   Pagrindinės sandorio šalies kompetentinga institucija kolegijai teikia bent šią informaciją:

| a) | reikšmingi pagrindinės sandorio šalies grupės struktūros ir nuosavybės pokyčiai; |
| --- | --- |

a)

reikšmingi pagrindinės sandorio šalies grupės struktūros ir nuosavybės pokyčiai;

| b) | reikšmingi pagrindinės sandorio šalies kapitalo lygio pokyčiai; |
| --- | --- |

b)

reikšmingi pagrindinės sandorio šalies kapitalo lygio pokyčiai;

| c) | organizacinės struktūros, vyresniosios vadovybės, procesų ar priemonių pokyčiai, kai tie pokyčiai turi didelį poveikį valdymui arba rizikos valdymui; |
| --- | --- |

c)

organizacinės struktūros, vyresniosios vadovybės, procesų ar priemonių pokyčiai, kai tie pokyčiai turi didelį poveikį valdymui arba rizikos valdymui;

| d) | pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos narių sąrašas; |
| --- | --- |

d)

pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos narių sąrašas;

| e) | išsami informacija apie institucijas, dalyvaujančias prižiūrint pagrindinę sandorio šalį, įskaitant jų atsakomybės pokyčius; |
| --- | --- |

e)

išsami informacija apie institucijas, dalyvaujančias prižiūrint pagrindinę sandorio šalį, įskaitant jų atsakomybės pokyčius;

| f) | informacija apie reikšmingas grėsmes pagrindinės sandorio šalies gebėjimui laikytis Reglamento (ES) Nr. 648/2012 ir atitinkamų deleguotųjų ir įgyvendinimo reglamentų; |
| --- | --- |

f)

informacija apie reikšmingas grėsmes pagrindinės sandorio šalies gebėjimui laikytis Reglamento (ES) Nr. 648/2012 ir atitinkamų deleguotųjų ir įgyvendinimo reglamentų;

| g) | sunkumai, kurie gali turėti reikšmingą šalutinį poveikį; |
| --- | --- |

g)

sunkumai, kurie gali turėti reikšmingą šalutinį poveikį;

| h) | veiksniai, galintys rodyti galimai didelę užkrato riziką; |
| --- | --- |

h)

veiksniai, galintys rodyti galimai didelę užkrato riziką;

| i) | dideli pagrindinės sandorio šalies finansinės būklės pokyčiai; |
| --- | --- |

i)

dideli pagrindinės sandorio šalies finansinės būklės pokyčiai;

| j) | išankstiniai perspėjimai apie galimus likvidumo sunkumus arba didelio masto sukčiavimą; |
| --- | --- |

j)

išankstiniai perspėjimai apie galimus likvidumo sunkumus arba didelio masto sukčiavimą;

| k) | narių įsipareigojimų neįvykdymo atvejai ir tolesni veiksmai; |
| --- | --- |

k)

narių įsipareigojimų neįvykdymo atvejai ir tolesni veiksmai;

| l) | sankcijos ir išimtinės priežiūros priemonės; |
| --- | --- |

l)

sankcijos ir išimtinės priežiūros priemonės;

| m) | ataskaitos apie užfiksuotas veikimo problemas arba incidentus ir taisomuosius veiksmus, kurių imtasi; |
| --- | --- |

m)

ataskaitos apie užfiksuotas veikimo problemas arba incidentus ir taisomuosius veiksmus, kurių imtasi;

| n) | reguliarūs pagrindinės sandorio šalies veiklos duomenys, dėl kurių apimties ir teikimo periodiškumo susitariama 2 straipsnyje apibūdintame rašytiniame susitarime; |
| --- | --- |

n)

reguliarūs pagrindinės sandorio šalies veiklos duomenys, dėl kurių apimties ir teikimo periodiškumo susitariama 2 straipsnyje apibūdintame rašytiniame susitarime;

| o) | pagrindinių komercinių pasiūlymų, įskaitant naujus produktus ar paslaugas, kuriuos ketinama siūlyti, apžvalga; |
| --- | --- |

o)

pagrindinių komercinių pasiūlymų, įskaitant naujus produktus ar paslaugas, kuriuos ketinama siūlyti, apžvalga;

| p) | pagrindinės sandorio šalies rizikos modelio, testavimo nepalankiausiomis sąlygomis ir grįžtamojo patikrinimo pokyčiai; |
| --- | --- |

p)

pagrindinės sandorio šalies rizikos modelio, testavimo nepalankiausiomis sąlygomis ir grįžtamojo patikrinimo pokyčiai;

| q) | pagrindinės sandorio šalies sąveikos susitarimų pokyčiai, jei taikoma. |
| --- | --- |

q)

pagrindinės sandorio šalies sąveikos susitarimų pokyčiai, jei taikoma.

3.   Keitimasis informacija tarp kolegijos narių priklauso nuo jų atsakomybės ir informacijos poreikių. Kad būtų išvengta nebūtinų informacijos srautų, keitimasis informacija yra proporcingas ir orientuotas į riziką.

4.   Kolegijos nariai apsvarsto veiksmingiausius informacijos perdavimo būdus, kad būtų užtikrintas nuolatinis ir proporcingas keitimasis informacija laiku.

5.   Pagrindinės sandorio šalies kompetentingos institucijos pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 19 straipsnio 1 dalį parengta rizikos vertinimo ataskaita kolegijai pateikiama tinkamu laiku siekiant užtikrinti, kad kolegijos nariai galėtų ją peržiūrėti ir prireikus papildyti.

6 straipsnis

Savanoriškas dalijimasis užduotimis ir jų pavedimas

1.   Kolegijos nariai susitaria dėl išsamių sąlygų, taikomų konkretiems užduočių pavedimo susitarimams ir susitarimams dėl savanoriško užduočių patikėjimo kitiems nariams, visų pirma tuo atveju, kai pavedamos pagrindinės nario priežiūros užduotys.

2.   Konkrečių užduočių pavedimo susitarimų ir susitarimų dėl savanoriško užduočių patikėjimo šalys susitaria dėl išsamių sąlygų, kurios apima bent šiuos klausimus:

| a) | konkrečią veiklą aiškiai nurodytose srityse, kuri bus patikima arba pavedama; |
| --- | --- |

a)

konkrečią veiklą aiškiai nurodytose srityse, kuri bus patikima arba pavedama;

| b) | taikytinas procedūras ir procesus; |
| --- | --- |

b)

taikytinas procedūras ir procesus;

| c) | kiekvienos šalies vaidmenį ir atsakomybę; |
| --- | --- |

c)

kiekvienos šalies vaidmenį ir atsakomybę;

| d) | informacijos, kuria šalys turi keistis, tipą. |
| --- | --- |

d)

informacijos, kuria šalys turi keistis, tipą.

3.   Dalijantis užduotimis ir jas pavedant nesiekiama pakeisti pagrindinės sandorio šalies kompetentingos institucijos sprendimų priėmimo įgaliojimo priskyrimo.

7 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 28 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 201, 2012 7 27, p. 1.

1

(2)  OL L 331, 2010 12 15, p. 84.

2

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 244/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 244/23

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) Nr. 877/2013

2013 m. birželio 27 d.

kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (1), ypač į jo 10 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) Nr. 473/2013 įtvirtinama atidesnė valstybių narių, kurių valiuta yra euro ir kurioms taikoma perviršinio deficito procedūra, stebėsena nustatant papildomus ataskaitų teikimo reikalavimus, kad būtų užtikrinta bet kokių nukrypimų nuo Tarybos rekomendacijų ar įspėjimų ištaisyti perviršinio deficito padėtį prevencija ir ankstyvas pašalinimas; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) Nr. 473/2013 įtvirtinama atidesnė valstybių narių, kurių valiuta yra euro ir kurioms taikoma perviršinio deficito procedūra, stebėsena nustatant papildomus ataskaitų teikimo reikalavimus, kad būtų užtikrinta bet kokių nukrypimų nuo Tarybos rekomendacijų ar įspėjimų ištaisyti perviršinio deficito padėtį prevencija ir ankstyvas pašalinimas;

| (2) | tokia stebėsena papildo 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (2) 3 straipsnio 4a dalyje ir 5 straipsnio 1a dalyje nustatytas galiojančias ataskaitų teikimo prievoles, pagal kurias reikalaujama, kad valstybė narė, kuriai taikoma perviršinio deficito procedūra pagal Tarybos rekomendaciją, pateiktą vadovaujantis Sutarties 126 straipsnio 7 dalimi, arba pagal įspėjimą, pateiktą vadovaujantis Sutarties 126 straipsnio 9 dalimi, Tarybai ir Komisijai pateiktų ataskaitą dėl priemonių, kurių ėmėsi perviršinio deficito padėčiai ištaisyti. Toje ataskaitoje nurodomi valdžios sektoriaus išlaidų ir pajamų bei diskrecinių priemonių tiek išlaidų, tiek pajamų srityje tikslai, atitinkantys Tarybos rekomendaciją, taip pat informacija apie priemones, kurių imtasi, ir tikslams pasiekti numatytų priemonių pobūdį; |
| --- | --- |

(2)

tokia stebėsena papildo 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (2) 3 straipsnio 4a dalyje ir 5 straipsnio 1a dalyje nustatytas galiojančias ataskaitų teikimo prievoles, pagal kurias reikalaujama, kad valstybė narė, kuriai taikoma perviršinio deficito procedūra pagal Tarybos rekomendaciją, pateiktą vadovaujantis Sutarties 126 straipsnio 7 dalimi, arba pagal įspėjimą, pateiktą vadovaujantis Sutarties 126 straipsnio 9 dalimi, Tarybai ir Komisijai pateiktų ataskaitą dėl priemonių, kurių ėmėsi perviršinio deficito padėčiai ištaisyti. Toje ataskaitoje nurodomi valdžios sektoriaus išlaidų ir pajamų bei diskrecinių priemonių tiek išlaidų, tiek pajamų srityje tikslai, atitinkantys Tarybos rekomendaciją, taip pat informacija apie priemones, kurių imtasi, ir tikslams pasiekti numatytų priemonių pobūdį;

| (3) | Reglamentu (ES) Nr. 473/2013 papildomas šis pradinis ataskaitų teikimo reikalavimas, nustatant reikalavimą valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro ir kurioms taikoma perviršinio deficito procedūra, dažniau teikti ataskaitas. Jeigu valstybei narei pateikta Tarybos rekomendacija pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, ataskaitas dėl priemonių, kurių ėmėsi perviršinio deficito padėčiai ištaisyti, Komisijai ir Ekonomikos ir finansų komitetui (EFK) ji teikia kas šešis mėnesius, o jeigu pateiktas Tarybos įspėjimas pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį – kas tris mėnesius. Ataskaitose turėtų būti pateikiama informacija apie metinio valdžios sektoriaus ir jo subsektorių biudžeto vykdymą, diskrecinių priemonių, kurių imtasi tiek išlaidų, tiek pajamų srityje, poveikį biudžetui, valdžios sektoriaus išlaidų ir pajamų tikslus, taip pat informacija apie priimtas priemones ir apie tikslams pasiekti numatytų priemonių pobūdį. Dažniau teikiamos ataskaitos padės Komisijai ir EFK nuolat stebėti, ar atitinkama valstybė narė eina reikiama linkme, kad ištaisytų perviršinio deficito padėtį; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) Nr. 473/2013 papildomas šis pradinis ataskaitų teikimo reikalavimas, nustatant reikalavimą valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro ir kurioms taikoma perviršinio deficito procedūra, dažniau teikti ataskaitas. Jeigu valstybei narei pateikta Tarybos rekomendacija pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, ataskaitas dėl priemonių, kurių ėmėsi perviršinio deficito padėčiai ištaisyti, Komisijai ir Ekonomikos ir finansų komitetui (EFK) ji teikia kas šešis mėnesius, o jeigu pateiktas Tarybos įspėjimas pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį – kas tris mėnesius. Ataskaitose turėtų būti pateikiama informacija apie metinio valdžios sektoriaus ir jo subsektorių biudžeto vykdymą, diskrecinių priemonių, kurių imtasi tiek išlaidų, tiek pajamų srityje, poveikį biudžetui, valdžios sektoriaus išlaidų ir pajamų tikslus, taip pat informacija apie priimtas priemones ir apie tikslams pasiekti numatytų priemonių pobūdį. Dažniau teikiamos ataskaitos padės Komisijai ir EFK nuolat stebėti, ar atitinkama valstybė narė eina reikiama linkme, kad ištaisytų perviršinio deficito padėtį;

| (4) | pagal Reglamento (ES) Nr. 473/2013 10 straipsnio 3 dalį Komisija turi nurodyti šių papildomų ataskaitų turinį. Šiame deleguotajame akte pateikiama aiški informacijos, kurią turi pateikti valstybės narės, kurių valiuta yra euro ir kurioms taikoma perviršinio deficito procedūra, sistema. Pagal šį deleguotąjį reglamentą teikiamos ataskaitos leis susidaryti struktūrizuotą ir suderintą atitinkamos valstybės narės biudžeto būklės vaizdą. Ataskaitoje turėtų būti pateikti metiniai ir ketvirtiniai duomenys, kad būtų galima suteikti išsamios informacijos apie vykdomą taisymą. Kad būtų galima geriau suprasti biudžeto būklės dinamiką, duomenys turėtų būti teikiami pagal pinigų apskaitos ir kaupiamąjį principus (pagal Europos nacionalinių sąskaitų sistemą ESS). Atsižvelgiant į tai, kad perviršinio deficito procedūra gali būti pradėta dėl to, kad nesilaikoma Sutartyje nustatytos deficito arba skolos santykio su BVP pamatinės vertės arba abiejų šių verčių, reikėtų pranešti apie pagrindinių valdžios sektoriaus deficito ir skolos pokyčių sudedamųjų dalių raidą; |
| --- | --- |

(4)

pagal Reglamento (ES) Nr. 473/2013 10 straipsnio 3 dalį Komisija turi nurodyti šių papildomų ataskaitų turinį. Šiame deleguotajame akte pateikiama aiški informacijos, kurią turi pateikti valstybės narės, kurių valiuta yra euro ir kurioms taikoma perviršinio deficito procedūra, sistema. Pagal šį deleguotąjį reglamentą teikiamos ataskaitos leis susidaryti struktūrizuotą ir suderintą atitinkamos valstybės narės biudžeto būklės vaizdą. Ataskaitoje turėtų būti pateikti metiniai ir ketvirtiniai duomenys, kad būtų galima suteikti išsamios informacijos apie vykdomą taisymą. Kad būtų galima geriau suprasti biudžeto būklės dinamiką, duomenys turėtų būti teikiami pagal pinigų apskaitos ir kaupiamąjį principus (pagal Europos nacionalinių sąskaitų sistemą ESS). Atsižvelgiant į tai, kad perviršinio deficito procedūra gali būti pradėta dėl to, kad nesilaikoma Sutartyje nustatytos deficito arba skolos santykio su BVP pamatinės vertės arba abiejų šių verčių, reikėtų pranešti apie pagrindinių valdžios sektoriaus deficito ir skolos pokyčių sudedamųjų dalių raidą;

| (5) | pagal šį deleguotąjį aktą pranešami faktiniai duomenys turėtų atitikti duomenis, pateiktus Eurostatui pagal perviršinio deficito procedūrą, |
| --- | --- |

(5)

pagal šį deleguotąjį aktą pranešami faktiniai duomenys turėtų atitikti duomenis, pateiktus Eurostatui pagal perviršinio deficito procedūrą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiame reglamente nustatomi ataskaitų, kurių Komisija gali prašyti valstybių narių, kurių valiuta yra euro ir kurioms taikoma perviršinio deficito procedūra, turinio reikalavimai.

2 straipsnis

Ataskaitų struktūra ir turinys

1.   1 straipsnyje nurodytų ataskaitų struktūra yra tokia:

| — | perviršinio deficito padėties taisymo laikotarpio valdžios sektoriaus ir jo subsektorių faktiniai balansai, skolos pokyčiai ir atnaujinti biudžeto planai, |
| --- | --- |

—

perviršinio deficito padėties taisymo laikotarpio valdžios sektoriaus ir jo subsektorių faktiniai balansai, skolos pokyčiai ir atnaujinti biudžeto planai,

| — | fiskalinės strategijos, kad perviršinis deficitas būtų panaikintas iki Tarybos nustatyto termino atsižvelgiant į naujausią Tarybos rekomendaciją pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį arba įspėjimą pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį, aprašymas ir kiekybinis įvertinimas pagal nominalius ir struktūrinius rodiklius (biudžeto balanso cikliškumo dedamoji, atmetus vienkartines ir laikinąsias priemones), įskaitant išsamią informaciją apie biudžeto priemones, kurios yra numatytos arba kurių jau imtasi šiems tikslams pasiekti, ir jų poveikį biudžetui. |
| --- | --- |

—

fiskalinės strategijos, kad perviršinis deficitas būtų panaikintas iki Tarybos nustatyto termino atsižvelgiant į naujausią Tarybos rekomendaciją pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį arba įspėjimą pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį, aprašymas ir kiekybinis įvertinimas pagal nominalius ir struktūrinius rodiklius (biudžeto balanso cikliškumo dedamoji, atmetus vienkartines ir laikinąsias priemones), įskaitant išsamią informaciją apie biudžeto priemones, kurios yra numatytos arba kurių jau imtasi šiems tikslams pasiekti, ir jų poveikį biudžetui.

2.   Ataskaitose pateikiamos šio reglamento priede nurodytos lentelės.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. birželio 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 140, 2013 5 27, p. 11.

1

(2)  OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

2

---

PRIEDAS

Lentelės, kurias reikia įtraukti į ataskaitas, teikiamas pagal Reglamento (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų 10 straipsnio 3 dalį

Pastaba. Toliau pateikiamose lentelėse „t metai“ reiškia ataskaitos pateikimo metus. Informaciją dėl paryškintų punktų pateikti yra privaloma. Turėtų būti taikoma pagal Tarybos direktyvą 2011/85/ES (1) sutarta konceptuali sistema.

1a   lentelė

Metinio biudžeto vykdymas pagal ketvirtį taikant pinigų apskaitos principą
   (3), valdžios sektorius ir jo subsektoriai
   (4)

| mln. EUR | t metai (2) |
| --- | --- |
| 1 ketv. | 2 ketv. | 3 ketv. | 4 ketv. |
| Bendras balansas pagal subsektorių (6–7) |
| 1. | Valdžios sektorius |

mln. EUR

t metai (2)

1 ketv.

2 ketv.

3 ketv.

4 ketv.

Bendras balansas pagal subsektorių (6–7)

1.

| 2. | Centrinė valdžia |
| --- | --- |

2.

| 3. | Krašto (regiono) valdžia |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vietos valdžia |
| --- | --- |

4.

| 5. | Socialinės apsaugos fondai |
| --- | --- |

5.

Kiekvienam subsektoriui (nurodyti, kuriam)

| 6. | Iš viso pajamų / įplaukų |
| --- | --- |

6.

Iš kurių (orientacinis sąrašas):

Mokesčiai, iš kurių:

Tiesioginiai mokesčiai

Netiesioginiai mokesčiai, iš kurių:

PVM

Socialinės įmokos

Pardavimas

Kitos einamosios pajamos

Kapitalo pajamos

Įplaukos iš finansinių priemonių operacijų

| 7. | Iš viso išlaidų / išplaukų |
| --- | --- |

7.

Iš kurių (orientacinis sąrašas):

Prekių ir paslaugų pirkimas

Kompensacija darbuotojams

Palūkanos

Subsidijos

Socialinės išmokos

Kitos einamosios išlaidos

Kapitalo pervedimai, mokėtini

Kapitalo investicijos

Išplaukos dėl finansinių priemonių operacijų

1b   lentelė

Valdžios sektoriaus ir jo subsektorių metinio biudžeto vykdymas ir perspektyvos pagal ketvirtį ir pagal ESS standartus, pagal sezoną nepakoreguoti duomenys
   (6)

1a ir 1b lentelėse pateikti biudžeto vykdymo duomenys turėtų derėti; reikėtų pateikti derinamąją lentelę, kurioje būtų nurodyta duomenų keitimo tarp šių lentelių metodika.

| mln. EUR | ESS kodas | t metai (5) |
| --- | --- | --- |
| 1 ketv. | 2 ketv. | 3 ketv. | 4 ketv. |
| Grynasis skolinimas (+) / grynasis skolinimasis (–) |
| 1. | Valdžios sektorius
   (6) |

mln. EUR

ESS kodas

t metai (5)

1 ketv.

2 ketv.

3 ketv.

4 ketv.

Grynasis skolinimas (+) / grynasis skolinimasis (–)

1.

S.13

| 2. | Centrinė valdžia |
| --- | --- |

2.

Centrinė valdžia

S.1311

| 3. | Krašto (regiono) valdžia |
| --- | --- |

3.

Krašto (regiono) valdžia

S.1312

| 4. | Vietos valdžia |
| --- | --- |

4.

Vietos valdžia

S.1313

| 5. | Socialinės apsaugos fondai |
| --- | --- |

5.

Socialinės apsaugos fondai

S.1314

Valdžios sektoriui (pasirinktinai subsektoriams)

| 6. | Iš viso pajamų
   (6) |
| --- | --- |

6.

TR

Iš kurių:

Gamybos ir importo mokesčiai

D.2

Einamieji pajamų, turto ir kt. mokesčiai

D.5

Kapitalo mokesčiai

D.91

Socialinės įmokos

D.61

Nuosavybės pajamos

D.4

Kitos (7)

| 7. | Iš viso išlaidų
   (6) |
| --- | --- |

7.

TE

Iš kurių:

Kompensacija darbuotojams

D.1

Tarpinis vartojimas

P.2

Socialinės išmokos

D.62, D.632 (8)

Palūkanų išlaidos

D.41

Subsidijos

D.3

Bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas (6)

P.51

Kapitalo pervedimai

D.9

Kitos (9)

| 8. | Bendroji skola
   (10) |
| --- | --- |

8.

1c   lentelė

Metiniai valdžios sektoriaus ir jo subsektorių biudžeto tikslai pagal ESS standartus

| | ESS kodas | t-1 metai | t metai | t + ... metai (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynasis skolinimas (+) / grynasis skolinimasis (–) pagal subsektorių (% BVP) |
| 1. | Valdžios sektorius |

ESS kodas

t-1 metai

t metai

t + ... metai (11)

Grynasis skolinimas (+) / grynasis skolinimasis (–) pagal subsektorių (% BVP)

1.

S.13

| 2. | Centrinė valdžia |
| --- | --- |

2.

S.1311

| 3. | Krašto (regiono) valdžia |
| --- | --- |

3.

S.1312

| 4. | Vietos valdžia |
| --- | --- |

4.

S.1313

| 5. | Socialinės apsaugos fondai |
| --- | --- |

5.

S.1314

Valdžios sektorius (S.13) (% BVP)

| 6. | Iš viso pajamų |
| --- | --- |

6.

TR

| 7. | Iš viso išlaidų |
| --- | --- |

7.

TE

| 8. | Palūkanų išlaidos |
| --- | --- |

8.

D.41

| 9. | Pirminis balansas
   (12) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės
   (13) |
| --- | --- |

10.

pokyčio norma

pokyčio norma

pokyčio norma

| 11. | Realiojo BVP augimas |
| --- | --- |

11.

| 12. | Potencialiojo BVP augimas |
| --- | --- |

12.

indėlis:

| — | darbo jėga |
| --- | --- |

—

darbo jėga

| — | kapitalas |
| --- | --- |

—

kapitalas

| — | bendras gamybos veiksnių produktyvumas |
| --- | --- |

—

bendras gamybos veiksnių produktyvumas

% potencialiojo BVP

% potencialiojo BVP

% potencialiojo BVP

| 13. | Gamybos apimties atotrūkis |
| --- | --- |

13.

| 14. | Biudžeto balanso cikliškumo dedamoji |
| --- | --- |

14.

| 15. | (1–14) Pagal ciklą pakoreguotas balansas |
| --- | --- |

15.

| 14. | Pagal ciklą pakoreguotas pirminis balansas (13 + 6) |
| --- | --- |

14.

| 15. | Struktūrinis balansas (13–10) |
| --- | --- |

15.

2   lentelė

Valdžios sektoriaus (S.13) išlaidų ir pajamų tikslai pagal ESS standartus

| % BVP | ESS kodas | t-1 metai | t metai | t + 1 metai: | t + ... metai (14) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Iš viso pajamų, tikslas
  (= 1c lentelė, 6) |

% BVP

ESS kodas

t-1 metai

t metai

t + 1 metai:

t + ... metai (14)

1.

(= 1c lentelė, 6)

TR

Iš kurių:

| 1.1. | Gamybos ir importo mokesčiai |
| --- | --- |

1.1.

D.2

| 1.2. | Einamieji pajamų, turto ir kt. mokesčiai |
| --- | --- |

1.2.

D.5

| 1.3. | Kapitalo mokesčiai |
| --- | --- |

1.3.

D.91

| 1.4. | Socialinės įmokos |
| --- | --- |

1.4.

D.61

| 1.5. | Nuosavybės pajamos |
| --- | --- |

1.5.

D.4

| 1.6. | Kitos
   (15) |
| --- | --- |

1.6.

p. m. Mokesčių našta

(D.2 + D.5 + D.61 + D.91-D.995) (16)

| 2. | Iš viso išlaidų, tikslas
  (= 1c lentelė, 7) |
| --- | --- |

2.

(= 1c lentelė, 7)

TE (17)

Iš kurių:

| 2.1. | Kompensacija darbuotojams |
| --- | --- |

2.1.

D.1

| 2.2. | Tarpinis vartojimas |
| --- | --- |

2.2.

P.2

| 2.3. | Socialinės išmokos |
| --- | --- |

2.3.

D.62, D.6311, D.63121, D.63131 (20)

iš kurių:

nedarbo socialinio draudimo išmokos
   (18)

| 2.4. | Palūkanų išlaidos |
| --- | --- |

2.4.

D.41

| 2.5. | Subsidijos |
| --- | --- |

2.5.

D.3

| 2.6. | Bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas |
| --- | --- |

2.6.

P.51

| 2.7. | Kapitalo pervedimai |
| --- | --- |

2.7.

D.9

| 2.8. | Kitos
   (19) |
| --- | --- |

2.8.

3a   lentelė

Biudžeto priemonės, kurias valdžios sektorius ir jo subsektoriai priėmė ir numato priimti tiek išlaidų, tiek pajamų srityje, kad pasiektų 2 lentelėje nurodytus tikslus

| Priimtų ir numatomų priimti priemonių tikėtinas poveikis biudžetui (22) |
| --- |
| Priemonių sąrašas | Išsamus aprašymas (23) | Tikslas (išlaidos/pajamos)
  ESS kodas | Apskaitos principas (24) | Priėmimo statusas | Papildomas poveikis biudžetui (mln. EUR) per metus |
| | t-1 | t | t + 1 | t + 2 | t + (21) |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| IŠ VISO |

Priimtų ir numatomų priimti priemonių tikėtinas poveikis biudžetui (22)

Priemonių sąrašas

Išsamus aprašymas (23)

Tikslas (išlaidos/pajamos)

ESS kodas

Apskaitos principas (24)

Priėmimo statusas

Papildomas poveikis biudžetui (mln. EUR) per metus

t-1

t

t + 1

t + 2

t + (21)

IŠ VISO

3b   lentelė

3a lentelėje nurodytų priemonių metinis poveikis biudžetui pagal ketvirtį

| Priemonių sąrašas (25) | Metinis priemonių poveikis t metais (pasirinkti vieną iš toliau nurodytų variantų) (26) | Tikėtinas metinis poveikis biudžetui t metais
  (mln. EUR)
  (= 3a lentelė) |
| --- | --- | --- |
| Stebėtasis poveikis pagal ketvirtį (mln. EUR) (27) | Suvestinis stebėtasis poveikis biudžetui nuo metų pradžios (mln. EUR) |
| 1 ketv. | 2 ketv. | 3 ketv. | 4 ketv. |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| IŠ VISO | | | | | | |

Priemonių sąrašas (25)

Metinis priemonių poveikis t metais (pasirinkti vieną iš toliau nurodytų variantų) (26)

Tikėtinas metinis poveikis biudžetui t metais

(mln. EUR)

(= 3a lentelė)

Stebėtasis poveikis pagal ketvirtį (mln. EUR) (27)

Suvestinis stebėtasis poveikis biudžetui nuo metų pradžios (mln. EUR)

1 ketv.

2 ketv.

3 ketv.

4 ketv.

IŠ VISO

4   lentelė

Valdžios sektoriaus (S.13) skolos pokyčiai ir perspektyvos

| | | t-1 metai | t metai | t + ... metai (28) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | ESS kodas | % BVP | % BVP | % BVP |
| 1. | Bendroji skola
   (29)
  (= 1b lentelės 8 eilutė valdžios sektoriaus atveju) |

t-1 metai

t metai

t + ... metai (28)

ESS kodas

% BVP

% BVP

% BVP

1.

(= 1b lentelės 8 eilutė valdžios sektoriaus atveju)

| 2. | Bendrosios skolos santykio pokytis |
| --- | --- |

2.

Indėlis į bendrosios skolos pokyčius

| 3. | Pirminis balansas
  (= 1c lentelė, 9) |
| --- | --- |

3.

(= 1c lentelė, 9)

| 4. | Palūkanų išlaidos
  (= 1c. lentelė, 8) |
| --- | --- |

4.

(= 1c. lentelė, 8)

D.41

| 5. | Atsargų ir srautų koregavimas |
| --- | --- |

5.

iš kurio:

| — | skirtumai tarp apskaitos pagal pinigų ir kaupiamąjį principus (30) |
| --- | --- |

—

skirtumai tarp apskaitos pagal pinigų ir kaupiamąjį principus (30)

| — | grynasis sukauptas finansinis turtas (31) |
| --- | --- |

—

grynasis sukauptas finansinis turtas (31)

iš kurio:

| — | pajamos iš privatizacijos |
| --- | --- |

—

pajamos iš privatizacijos

| — | vertinimo poveikis ir kt. (32) |
| --- | --- |

—

vertinimo poveikis ir kt. (32)

p. m. Numanoma skolos palūkanų norma
   (33)
  (%)

Kiti svarbūs kintamieji

| 6. | Likvidus finansinis turtas (34) |
| --- | --- |

6.

Likvidus finansinis turtas (34)

| 7. | Grynoji finansinė skola |
| --- | --- |

7.

Formula

| 8. | Skolos grąžinimas (esamos obligacijos) nuo ankstesnių metų pabaigos |
| --- | --- |

8.

Skolos grąžinimas (esamos obligacijos) nuo ankstesnių metų pabaigos

| 9. | Skolos užsienio valiuta procentinė dalis (%) |
| --- | --- |

9.

Skolos užsienio valiuta procentinė dalis (%)

| 10. | Vidutinis terminas (metais) |
| --- | --- |

10.

Vidutinis terminas (metais)

| 11. | Realiojo BVP augimas (%)
  (= 1c lentelės 11 eilutė) |
| --- | --- |

11.

(= 1c lentelės 11 eilutė)

---

(1)  OL L 306, 2011 11 23, p. 41.

(2)  Privaloma pateikti duomenis iki einamojo ketvirčio imtinai. Jeigu einamojo ketvirčio duomenų nėra, pateikite naujausius žinomus mėnesinius duomenis ir nurodykite, kurių mėnesių tie duomenys yra. Informaciją dėl bendro valdžios sektoriaus balanso pateikite iki paskutinio ketvirčio, kurio duomenys žinomi (t. y. 1 ketv.). Turėtų būti taikomos įprastos kokybės užtikrinimo ir peržiūros priemonės.

(3)  Gali būti pateikti lygiaverčiai viešojo sektoriaus apskaitos duomenys, jei pinigų apskaitos principu grindžiamų duomenų nėra; nurodykite apskaitos principą, naudojamą visai informacijai šioje lentelėje įrašyti.

(4)  Pagal Tarybos direktyvos 2011/85/ES 3 straipsnio 2 dalyje nustatytus ataskaitų teikimo reikalavimus.

(5)  Pateikiami duomenys iki einamųjų t metų pabaigos; ketvirčio perspektyvos nėra saistomojo pobūdžio ir pateikiamos kaip įverčiai (kurie gali būti peržiūrimi) informaciniais ir stebėjimo tikslais.

(6)  Papildomai reikia pateikti valdžios sektoriaus punktų, pažymėtų simboliu „(a)“, pagal sezoną pakoreguotus duomenis; jeigu nacionalinės valdžios institucijos jų negali pateikti, duomenis pagal sezoną pakoreguos Eurostatas, bendradarbiaudamas su atitinkama valstybe nare.

(7)  P.11 + P.12 + P.131 + D.39rec + D.7rec + D.9rec (išskyrus D.91rec).

(8)  Pagal ESS 95: D6311_D63121_D63131pay; pagal ESS 2010 – D632pay.

(9)  D.29pay + D.4pay (išskyrus D.41pay) + D.5pay + D.7pay + P.52 + P.53 + K.2 + D.8.

(10)  Kaip apibrėžta Tarybos reglamente (EB) Nr. 479/2009 (OL L 145, 2009 6 10, p. 1).

(11)  Atsižvelgiant į Komisijos prašymą pradėti taikyti Reglamento (ES) Nr. 473/2013 10 straipsnio 3 dalyje nustatytus ataskaitų teikimo reikalavimus, ataskaitų duomenys teikiami nuo tų metų, kai pradėta perviršinio deficito procedūra pagal SESV 126 straipsnio 6 dalį, iki planuojamos perviršinio deficito panaikinimo datos atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijoje, pateiktoje pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, arba įspėjime, pateiktame pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį, nustatytą terminą.

(12)  Pirminis balansas apskaičiuojamas prie B.9 elemento (8 punktas) pridedant D.41 elementą (9 punktas).

(13)  Pliuso ženklas reiškia deficito mažinimo priemones.

(14)  Atsižvelgiant į Komisijos prašymą pradėti taikyti Reglamento (ES) Nr. 473/2013 10 straipsnio 3 dalyje nustatytus ataskaitų teikimo reikalavimus, ataskaitų duomenys teikiami nuo tų metų, kai pradėta perviršinio deficito procedūra pagal SESV 126 straipsnio 6 dalį, iki planuojamos perviršinio deficito panaikinimo datos atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijoje, pateiktoje pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, arba įspėjime, pateiktame pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį, nustatytą terminą.

(15)  P.11 + P.12 + P.131 + D.39rec + D.7rec + D.9rec (išskyrus D.91rec).

(16)  Įskaitant renkamus ES ir, jei tinkama, įskaitant koregavimą dėl nesurinktų mokesčių ir socialinių įmokų (D.995).

(17)

Formula

(18)  Įskaitant išmokas pinigais (D.621 ir D.624) ir išmokas natūra (D.631), susijusias su nedarbo socialinio draudimo išmokomis.

(19)  D.29 + D.4 (išskyrus D.41) + D.5 + D.7 + P.52 + P.53 + K.2 + D.8.

(20)  ESS 2010: D.62, D.632.

(21)  Metai, kada planuojama ištaisyti perviršinio deficito padėtį, atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijoje pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį arba įspėjimuose pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį nustatytą terminą.

(22)  Turi būti pranešama tik apie pakankamai detalizuotas ir patikimai paskelbtas priemones.

(23)  Įskaitant informaciją, kuriam subsektoriui priemonė taikoma.

(24)  Paprastai informacija apie priemonių poveikį pateikiama pagal kaupiamąjį principą, tačiau turi būti aiškiai nurodyta, jeigu tai yra neįmanoma ir informacija pateikiama pagal pinigų apskaitos principą. Poveikis turi būti įrašomas kaip padidėjimas (o ne kaip lygis), palyginti su ankstesnių metų pagrindinio scenarijaus projekcija. Informacija apie paprastas nuolatines priemones turi būti įrašoma nurodant jų poveikį +/– X tais metais, kai jos buvo įvestos arba kitu atveju įrašant nulį (bendras poveikis pajamų arba išlaidų lygiui neturi būti neutralizuotas). Jeigu priemonės poveikis ilgainiui kinta, į lentelę reikia įrašyti tik papildomą poveikį. Dėl savo pobūdžio vienkartinės priemonės turėtų būti visada įrašomos kaip turinčios +/– X poveikį pirmaisiais poveikio biudžetui metais ir –/+ X kitais metais, t. y. bendras poveikis pajamų arba išlaidų lygiui per dvejus metus iš eilės turi būti nulis.

(25)  Pasirinkite 3a lentelėje įrašytas priemones, turinčias poveikį biudžetui t metais.

(26)  Privaloma užpildyti vieną iš dviejų variantų: ketvirtinius duomenis (įverčius, kurie gali būti peržiūrėti) bent iki einamojo ketvirčio ir (arba) stebėtojo poveikio biudžetui sumą iki esamos datos.

(27)  Nurodykite, ar įrašyti kiekvieno ketvirčio duomenys atitinka stebėtuosius duomenis; privaloma pateikti duomenis iki einamojo ketvirčio imtinai.

(28)  Atsižvelgiant į Komisijos prašymą pradėti taikyti Reglamento (ES) Nr. 473/2013 10 straipsnio 3 dalyje nustatytus ataskaitų teikimo reikalavimus, ataskaitų duomenys teikiami nuo tų metų, kai pradėta perviršinio deficito procedūra pagal SESV 126 straipsnio 6 dalį, iki planuojamos perviršinio deficito panaikinimo datos atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijoje, pateiktoje pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, arba įspėjime, pateiktame pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį, nustatytą terminą.

(29)  Kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 479/2009.

(30)  Skirtumai dėl palūkanų išlaidų, kitų išlaidų ir pajamų galėtų būti išskirti prireikus arba tuo atveju, kai skolos santykis su BVP viršija pamatinę vertę.

(31)  Likvidus turtas (valiuta), Vyriausybės vertybiniai popieriai, turtas trečiosiose šalyse, valstybės kontroliuojamos įmonės ir skirtumas tarp kotiruojamo ir nekotiruojamo turto galėtų būti išskirti prireikus arba tuo atveju, kai skolos santykis su BVP viršija pamatinę vertę.

(32)  Pokyčiai dėl valiutos kursų svyravimų ir operacijos antrinėje rinkoje galėtų būti išskirti prireikus arba tuo atveju, kai skolos santykis su BVP viršija pamatinę vertę.

(33)  Atitinka palūkanų išlaidas, padalytas iš ankstesnių metų skolos lygio.

(34)  Likvidus turtas šiuo atveju apibrėžiamas kaip AF.1, AF.2, AF.3 (konsoliduotas valdžios sektoriaus lygmeniu, t. y. atlikus skirtingų valdžios sektoriaus subjektų finansinių pozicijų užskaitą), A.F511, AF.52 (tik jeigu kotiruojama biržoje).

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 244/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 244/32

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 878/2013

2013 m. rugsėjo 12 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 12 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MK | 37,9 |
| XS | 31,3 |
| ZZ | 34,6 |
| 0707 00 05 | MK | 43,1 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 69,3 |
| 0709 93 10 | TR | 134,7 |
| ZZ | 134,7 |
| 0805 50 10 | AR | 125,2 |
| CL | 136,3 |
| IL | 142,1 |
| TR | 78,9 |
| UY | 100,2 |
| ZA | 119,6 |
| ZZ | 117,1 |
| 0806 10 10 | EG | 184,6 |
| TR | 148,4 |
| ZZ | 166,5 |
| 0808 10 80 | AR | 100,2 |
| BA | 68,8 |
| BR | 54,6 |
| CL | 123,8 |
| NZ | 144,9 |
| US | 130,2 |
| ZA | 109,7 |
| ZZ | 104,6 |
| 0808 30 90 | AR | 202,6 |
| CN | 82,3 |
| TR | 131,0 |
| ZA | 206,6 |
| ZZ | 155,6 |
| 0809 30 | TR | 129,4 |
| ZZ | 129,4 |
| 0809 40 05 | BA | 45,1 |
| MK | 54,9 |
| XS | 53,5 |
| ZZ | 51,2 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MK

37,9

XS

31,3

ZZ

34,6

0707 00 05

MK

43,1

TR

95,4

ZZ

69,3

0709 93 10

TR

134,7

ZZ

134,7

0805 50 10

AR

125,2

CL

136,3

IL

142,1

TR

78,9

UY

100,2

ZA

119,6

ZZ

117,1

0806 10 10

EG

184,6

TR

148,4

ZZ

166,5

0808 10 80

AR

100,2

BA

68,8

BR

54,6

CL

123,8

NZ

144,9

US

130,2

ZA

109,7

ZZ

104,6

0808 30 90

AR

202,6

CN

82,3

TR

131,0

ZA

206,6

ZZ

155,6

0809 30

TR

129,4

ZZ

129,4

0809 40 05

BA

45,1

MK

54,9

XS

53,5

ZZ

51,2

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 244/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 244/34

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. rugsėjo 11 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2013/443/ES dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su labai patogenišku paukščių gripu, kurį Italijoje sukėlė H7N7 potipio gripo virusas

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5904)

(Tekstas autentiškas tik italų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2013/453/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1989 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyvą 89/662/EEB dėl veterinarinių patikrinimų, taikomų Bendrijos vidaus prekyboje, siekiant sukurti vidaus rinką (1), ypač į jos 9 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 90/425/EEB dėl Bendrijos vidaus prekyboje tam tikrais gyvūnais ir produktais taikomų veterinarinių ir zootechninių patikrinimų, siekiant užbaigti vidaus rinkos kūrimą (2), ypač į jos 10 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | 2013 m. rugpjūčio 15 d. Italijai pranešus apie labai patogeniško paukščių gripo, kurį sukėlė H7N7 potipio gripo virusas, protrūkį, kilusį jos Emilijos-Romanijos regiono Feraros provincijos Ostelato savivaldybėje esančiame ūkyje, Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimą 2013/439/ES (3), kuriame nustatė nuostatas dėl apsaugos ir priežiūros zonų, kurios turi būti nustatytos aplink protrūkio židinį; |
| --- | --- |

(1)

2013 m. rugpjūčio 15 d. Italijai pranešus apie labai patogeniško paukščių gripo, kurį sukėlė H7N7 potipio gripo virusas, protrūkį, kilusį jos Emilijos-Romanijos regiono Feraros provincijos Ostelato savivaldybėje esančiame ūkyje, Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimą 2013/439/ES (3), kuriame nustatė nuostatas dėl apsaugos ir priežiūros zonų, kurios turi būti nustatytos aplink protrūkio židinį;

| (2) | po antro ligos protrūkio Emilijos-Romanos regiono Bolonijos provincijos Mordano savivaldybėje Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimą 2013/443/ES (4), kuriuo patikslino apsaugos ir priežiūros zonas ir nustatė papildomas ribojamąsias zonas. Šios zonos apibrėžtos minėto sprendimo priedo A, B ir C dalyse. Pasireiškus kitiems ligos protrūkiams būtina patikslinti ribojamąsias zonas, kaip apibrėžta Įgyvendinimo sprendimo 2013/443/ES priedo A, B ir C dalyse; |
| --- | --- |

(2)

po antro ligos protrūkio Emilijos-Romanos regiono Bolonijos provincijos Mordano savivaldybėje Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimą 2013/443/ES (4), kuriuo patikslino apsaugos ir priežiūros zonas ir nustatė papildomas ribojamąsias zonas. Šios zonos apibrėžtos minėto sprendimo priedo A, B ir C dalyse. Pasireiškus kitiems ligos protrūkiams būtina patikslinti ribojamąsias zonas, kaip apibrėžta Įgyvendinimo sprendimo 2013/443/ES priedo A, B ir C dalyse;

| (3) | todėl Įgyvendinimo sprendimo 2013/443/ES priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(3)

todėl Įgyvendinimo sprendimo 2013/443/ES priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (4) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo 2013/443/ES priedas pakeičiamas šio sprendimo priedu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 11 d.

Komisijos vardu

Tonio BORG

Komisijos narys

---

(1)  OL L 395, 1989 12 30, p. 13.

1

(2)  OL L 224, 1990 8 18, p. 29.

2

(3)  2013 m. rugpjūčio 19 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2013/439/ES dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su labai patogenišku paukščių gripu, kurį Italijoje sukėlė H7N7 potipio gripo virusas (OL L 223, 2013 8 21, p. 10).

3

(4)  2013 m. rugpjūčio 27 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2013/443/ES dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su labai patogenišku paukščių gripu, kurį Italijoje sukėlė H7N7 potipio gripo virusas, kuriuo nustatomos papildomos ribojamosios zonos ir panaikinamas Įgyvendinimo sprendimas 2013/439/ES (OL L 230, 2013 8 29, p. 20).

4

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

A   DALIS

Apsaugos zonos, kaip nurodyta 1 straipsnyje:

| ISO šalies kodas | Valstybė narė | Pašto kodas | Pavadinimas | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnį) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Italija | | Teritorija, kurią sudaro šios savivaldybės: | |
| | | 44020 | Ostellato | 2013 9 17 |
| | | 44015 | Portomaggiore | |
| | | 40027 | Mordano | 2013 9 29 |
| | | 48010 | Bagnara di Romagna | |
| | | 40026 | Imolos savivaldybės teritorijos dalis, esanti į rytus nuo valstybinio kelio 610 ir į šiaurę nuo valstybinio kelio 9 Via Emilia. | |
| | | 48027 | Solarolo savivaldybės teritorijos dalis, esanti į šiaurę nuo A14 greitkelio sankirtos su Ravena. | |
| | | 44012 | Bondeno savivaldybės teritorijos dalis, esanti į pietus nuo valstybinio kelio 496 ir į vakarus nuo Panaro upės. | 2013 9 26 |
| | | 41034 | Finale Emilijos savivaldybės teritorijos dalis, esanti į šiaurę nuo valstybinio kelio 468, į rytus nuo regioninio kelio 9 ir į vakarus nuo Panaro upės. | |

ISO šalies kodas

Valstybė narė

Pašto kodas

Pavadinimas

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnį)

IT

Italija

Teritorija, kurią sudaro šios savivaldybės:

44020

Ostellato

2013 9 17

44015

Portomaggiore

40027

Mordano

2013 9 29

48010

Bagnara di Romagna

40026

Imolos savivaldybės teritorijos dalis, esanti į rytus nuo valstybinio kelio 610 ir į šiaurę nuo valstybinio kelio 9 Via Emilia.

48027

Solarolo savivaldybės teritorijos dalis, esanti į šiaurę nuo A14 greitkelio sankirtos su Ravena.

44012

Bondeno savivaldybės teritorijos dalis, esanti į pietus nuo valstybinio kelio 496 ir į vakarus nuo Panaro upės.

2013 9 26

41034

Finale Emilijos savivaldybės teritorijos dalis, esanti į šiaurę nuo valstybinio kelio 468, į rytus nuo regioninio kelio 9 ir į vakarus nuo Panaro upės.

B   DALIS

Priežiūros zonos, kaip nurodyta 1 straipsnyje:

| ISO šalies kodas | Valstybė narė | Pašto kodas | Pavadinimas | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Italija | | Teritorija, kurią sudaro šios savivaldybės: | |
| | | 44011 | Argenta | 2013 9 26 |
| | | 44022 | Comacchio | |
| | | 44020 | Masi Torello | |
| | | 44027 | Migliarino | |
| | | 44020 | Migliaro | |
| | | 44020 | Ostellato | |
| | | 44015 | Portomaggiore | |
| | | 44039 | Tresigallo | |
| | | 44123 | Feraros savivaldybės teritorijos dalis, esanti į rytus nuo valstybinio kelio 15 Via Pomposa ir regioninio kelio Via Ponte Assa. | |
| | | 48010 | Bagnara di Romagna | 2013 10 8 |
| | | 48014 | Castelbolognese | |
| | | 40023 | Castelguelfo | |
| | | 48017 | Conselice | |
| | | 48010 | Cotignola | |
| | | 48018 | Faenza | |
| | | 40026 | Imola | |
| | | 48022 | Lugo | |
| | | 48024 | Massalombarda | |
| | | 40059 | Medicina | |
| | | 40027 | Mordano | |
| | | 48020 | Sant’Agata sul Santerno | |
| | | 48027 | Solarolo | |
| | | 44012 | Bondeno | 2013 10 5 |
| | | 41034 | Finale Emilia | |
| | | 44043 | Mirabello | |
| | | 44047 | Sant’Agostino | |
| | | 44042 | Cento | |
| | | 40014 | Krevalkorės savivaldybės teritorijos dalis, esanti į šiaurę nuo via Provanone ir į rytus nuo regioninio kelio 9 via Provane. | |
| | | 41037 | Mirandolos savivaldybės teritorijos dalis, esanti į rytus nuo geležinkelio Modena–Verona. | |
| | | 41038 | San Feliče sul Panaro savivaldybės teritorijos dalis, esanti į rytus nuo geležinkelio Modena–Verona. | |
| | | 46028 | Sermidės savivaldybės teritorijos dalis, esanti į pietus nuo regioninio kelio 35 via Pole ir į vakarus nuo regioninio kelio 37. | |
| | | 46022 | Felonikos savivaldybės teritorijos dalis, esanti į pietus nuo regioninio kelio 35 via Pole. | |

ISO šalies kodas

Valstybė narė

Pašto kodas

Pavadinimas

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį)

IT

Italija

Teritorija, kurią sudaro šios savivaldybės:

44011

Argenta

2013 9 26

44022

Comacchio

44020

Masi Torello

44027

Migliarino

44020

Migliaro

44020

Ostellato

44015

Portomaggiore

44039

Tresigallo

44123

Feraros savivaldybės teritorijos dalis, esanti į rytus nuo valstybinio kelio 15 Via Pomposa ir regioninio kelio Via Ponte Assa.

48010

Bagnara di Romagna

2013 10 8

48014

Castelbolognese

40023

Castelguelfo

48017

Conselice

48010

Cotignola

48018

Faenza

40026

Imola

48022

Lugo

48024

Massalombarda

40059

Medicina

40027

Mordano

48020

Sant’Agata sul Santerno

48027

Solarolo

44012

Bondeno

2013 10 5

41034

Finale Emilia

44043

Mirabello

44047

Sant’Agostino

44042

Cento

40014

Krevalkorės savivaldybės teritorijos dalis, esanti į šiaurę nuo via Provanone ir į rytus nuo regioninio kelio 9 via Provane.

41037

Mirandolos savivaldybės teritorijos dalis, esanti į rytus nuo geležinkelio Modena–Verona.

41038

San Feliče sul Panaro savivaldybės teritorijos dalis, esanti į rytus nuo geležinkelio Modena–Verona.

46028

Sermidės savivaldybės teritorijos dalis, esanti į pietus nuo regioninio kelio 35 via Pole ir į vakarus nuo regioninio kelio 37.

46022

Felonikos savivaldybės teritorijos dalis, esanti į pietus nuo regioninio kelio 35 via Pole.

C   DALIS

Papildomos ribojamosios zonos, kaip nurodyta 1 straipsnyje:

| ISO šalies kodas | Valstybė narė | Pašto kodas | Pavadinimas | Data, iki kurios taikomos priemonės |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Italija | | Teritorija, kurią sudaro šios savivaldybės: | |
| | | 48011 | Alfonsine | 2013 9 24 |
| | | 29002 | Ariano nel Polesine | |
| | | 39002 | Bagnacavallo | |
| | | 38002 | Berra | |
| | | 40003 | Bertinoro | |
| | | 39004 | Brisighella | |
| | | 39005 | Casola Valsenio | |
| | | 40005 | Castrocaro Terme e Terra del Sole | |
| | | 39007 | Cervia | |
| | | 40007 | Cesena | |
| | | 40008 | Cesenatico | |
| | | 38005 | Codigoro | |
| | | 29017 | Corbola | |
| | | 40011 | Dovadola | |
| | | 40013 | Forlimpopoli | |
| | | 40012 | Forlì | |
| | | 39011 | Fusignano | |
| | | 40015 | Gambettola | |
| | | 40016 | Gatteo | |
| | | 38025 | Goro | |
| | | 38010 | Jolanda di Savoia | |
| | | 38011 | Lagosanto | |
| | | 40018 | Longiano | |
| | | 38013 | Massa Fiscaglia | |
| | | 40019 | Meldola | |
| | | 38014 | Mesola | |
| | | 40022 | Modigliana | |
| | | 29034 | Papozze | |
| | | 29039 | Porto Tolle | |
| | | 29052 | Porto Viro | |
| | | 40032 | Predappio | |
| | | 39014 | Ravenna | |
| | | 39015 | Riolo Terme | |
| | | 39016 | Russi | |
| | | 40041 | San Mauro Pascoli | |
| | | 40045 | Savignano sul Rubicone | |
| | | 29046 | Taglio di Po“ | |

ISO šalies kodas

Valstybė narė

Pašto kodas

Pavadinimas

Data, iki kurios taikomos priemonės

IT

Italija

Teritorija, kurią sudaro šios savivaldybės:

48011

Alfonsine

2013 9 24

29002

Ariano nel Polesine

39002

Bagnacavallo

38002

Berra

40003

Bertinoro

39004

Brisighella

39005

Casola Valsenio

40005

Castrocaro Terme e Terra del Sole

39007

Cervia

40007

Cesena

40008

Cesenatico

38005

Codigoro

29017

Corbola

40011

Dovadola

40013

Forlimpopoli

40012

Forlì

39011

Fusignano

40015

Gambettola

40016

Gatteo

38025

Goro

38010

Jolanda di Savoia

38011

Lagosanto

40018

Longiano

38013

Massa Fiscaglia

40019

Meldola

38014

Mesola

40022

Modigliana

29034

Papozze

29039

Porto Tolle

29052

Porto Viro

40032

Predappio

39014

Ravenna

39015

Riolo Terme

39016

Russi

40041

San Mauro Pascoli

40045

Savignano sul Rubicone

29046

Taglio di Po“

---

13.9.2013

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 244/s3

---

PRANEŠIMAS SKAITYTOJAMS

2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo

Pagal 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (OL L 69, 2013 3 13, p. 1) nuo 2013 m. liepos 1 d. tik Oficialiojo leidinio elektroninis leidimas yra laikomas autentišku ir turi teisinę galią.

Jei Oficialiojo leidinio elektroninio leidimo paskelbti neįmanoma dėl nenumatytų ar išimtinių aplinkybių, spausdintinis leidimas yra autentiškas ir turi teisinę galią pagal Reglamento (ES) Nr. 216/2013 3 straipsnyje išdėstytas sąlygas.

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 244/s3

---

PRANEŠIMAS SKAITYTOJAMS – TEISĖS AKTŲ NUORODŲ SKELBIMO TVARKA

Nuo 2013 m. liepos 1 d. pakeista teisės aktų nuorodų skelbimo tvarka.

Pereinamuoju laikotarpiu naujoji tvarka bus taikoma kartu su senąja.

---