# Jurnalul Oficial L 319/2013

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2013.319.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 319 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5629 noiembrie 2013 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2013.319.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 319

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5629 noiembrie 2013

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1214/2013 al Comisiei din 28 noiembrie 2013 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Saint-Marcellin (IGP)] | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1215/2013 al Comisiei din 28 noiembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 32/2000 al Consiliului în ceea ce privește extinderea contingentelor tarifare ale Uniunii pentru produse din iută și fibre de nucă de cocos | 3 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1216/2013 al Comisiei din 28 noiembrie 2013 de derogare de la Regulamentul (CE) nr. 288/2009 în ceea ce privește termenul-limită până la care statele membre trebuie să notifice Comisiei strategiile și cererile lor de ajutor, precum și termenul-limită până la care Comisia trebuie să decidă în privința alocării definitive a ajutoarelor în cadrul programului de încurajare a consumului de fructe în școli | 4 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1217/2013 al Comisiei din 28 noiembrie 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 5 |
| | | DECIZII |
| | | 2013/692/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 19 noiembrie 2013 privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește înmatricularea vehiculelor (VRD) în Slovacia | 7 |
| | | 2013/693/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 3 octombrie 2012 privind măsura SA.23600 – C 38/08 (ex NN 53/07) – Germania – Finanțare pentru Terminalul 2 al aeroportului din München
  [notificată cu numărul C(2012) 5047]

   (
  1
  ) | 8 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1214/2013 al Comisiei din 28 noiembrie 2013 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Saint-Marcellin (IGP)]

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1215/2013 al Comisiei din 28 noiembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 32/2000 al Consiliului în ceea ce privește extinderea contingentelor tarifare ale Uniunii pentru produse din iută și fibre de nucă de cocos

3

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1216/2013 al Comisiei din 28 noiembrie 2013 de derogare de la Regulamentul (CE) nr. 288/2009 în ceea ce privește termenul-limită până la care statele membre trebuie să notifice Comisiei strategiile și cererile lor de ajutor, precum și termenul-limită până la care Comisia trebuie să decidă în privința alocării definitive a ajutoarelor în cadrul programului de încurajare a consumului de fructe în școli

4

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1217/2013 al Comisiei din 28 noiembrie 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

5

DECIZII

2013/692/UE

*

Decizia Consiliului din 19 noiembrie 2013 privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește înmatricularea vehiculelor (VRD) în Slovacia

7

2013/693/UE

*

Decizia Comisiei din 3 octombrie 2012 privind măsura SA.23600 – C 38/08 (ex NN 53/07) – Germania – Finanțare pentru Terminalul 2 al aeroportului din München
  [notificată cu numărul C(2012) 5047]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2012) 5047]

1

8

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 al Băncii Centrale Europene din 24 septembrie 2013 privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (BCE/2013/33) (JO L 297, 7.11.2013) | 23 |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 1073/2013 al Băncii Centrale Europene din 18 octombrie 2013 privind statisticile referitoare la activele și pasivele fondurilor de investiții (BCE/2013/38) (JO L 297, 7.11.2013) | 39 |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 1074/2013 al Băncii Centrale Europene din 18 octombrie 2013 privind cerințele de raportare statistică aplicabile oficiilor poștale care prestează servicii de virament care primesc depozite de la instituții financiare nemonetare din zona euro (BCE/2013/39) (JO L 297, 7.11.2013) | 44 |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 1075/2013 al Băncii Centrale Europene din 18 octombrie 2013 privind statisticile referitoare la activele și pasivele societăților vehicul investițional angajate în tranzacții de securitizare (BCE/2013/40) (JO L 297, 7.11.2013) | 46 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 al Băncii Centrale Europene din 24 septembrie 2013 privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (BCE/2013/33) (JO L 297, 7.11.2013)

(JO L 297, 7.11.2013)

23

*

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 1073/2013 al Băncii Centrale Europene din 18 octombrie 2013 privind statisticile referitoare la activele și pasivele fondurilor de investiții (BCE/2013/38) (JO L 297, 7.11.2013)

(JO L 297, 7.11.2013)

39

*

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 1074/2013 al Băncii Centrale Europene din 18 octombrie 2013 privind cerințele de raportare statistică aplicabile oficiilor poștale care prestează servicii de virament care primesc depozite de la instituții financiare nemonetare din zona euro (BCE/2013/39) (JO L 297, 7.11.2013)

(JO L 297, 7.11.2013)

44

*

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 1075/2013 al Băncii Centrale Europene din 18 octombrie 2013 privind statisticile referitoare la activele și pasivele societăților vehicul investițional angajate în tranzacții de securitizare (BCE/2013/40) (JO L 297, 7.11.2013)

(JO L 297, 7.11.2013)

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 29.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 319/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1214/2013 AL COMISIEI

din 28 noiembrie 2013

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Saint-Marcellin (IGP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 15 alineatul (1) și articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 a intrat în vigoare la 3 ianuarie 2013. Acesta a abrogat și a înlocuit Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 a intrat în vigoare la 3 ianuarie 2013. Acesta a abrogat și a înlocuit Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (2).

| (2) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Saint-Marcellin” depusă de Franța a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Saint-Marcellin” depusă de Franța a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3).

| (3) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, această denumire trebuie, prin urmare, înregistrată. |
| --- | --- |

(3)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, această denumire trebuie, prin urmare, înregistrată.

| (4) | Prin scrisoarea primită la 12 noiembrie 2010, autoritățile franceze au înștiințat Comisia că întreprinderea VALCREST, stabilită pe teritoriul lor, în afara zonei geografice vizate, comercializase în mod legal produsul care beneficiază de denumirea comercială „Saint-Marcellin” folosind încontinuu această denumire de peste cinci ani și că acest aspect fusese abordat în cadrul procedurii naționale de opoziție. Întreprinderea menționată îndeplinea, deci, condițiile prevăzute la articolul 13 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 pentru a beneficia de o perioadă de tranziție în ceea ce privește utilizarea legală a denumirii comerciale după înregistrarea acesteia. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea primită la 12 noiembrie 2010, autoritățile franceze au înștiințat Comisia că întreprinderea VALCREST, stabilită pe teritoriul lor, în afara zonei geografice vizate, comercializase în mod legal produsul care beneficiază de denumirea comercială „Saint-Marcellin” folosind încontinuu această denumire de peste cinci ani și că acest aspect fusese abordat în cadrul procedurii naționale de opoziție. Întreprinderea menționată îndeplinea, deci, condițiile prevăzute la articolul 13 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 pentru a beneficia de o perioadă de tranziție în ceea ce privește utilizarea legală a denumirii comerciale după înregistrarea acesteia.

| (5) | Condițiile stabilite la articolul 13 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 au fost preluate de articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(5)

Condițiile stabilite la articolul 13 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 au fost preluate de articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

| (6) | Dat fiind că întreprinderea VALCREST îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, ar trebui să i se acorde o perioadă de tranziție de cinci ani pentru a i se permite utilizarea denumirii „Saint-Marcellin”. |
| --- | --- |

(6)

Dat fiind că întreprinderea VALCREST îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, ar trebui să i se acorde o perioadă de tranziție de cinci ani pentru a i se permite utilizarea denumirii „Saint-Marcellin”.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru politica în domeniul calității produselor agricole, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru politica în domeniul calității produselor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Întreprinderea VALCREST este autorizată să continue utilizarea denumirii înregistrate „Saint-Marcellin” (IGP) pe parcursul unei perioadei de tranziție de cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 noiembrie 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

2

(3)  JO C 384, 13.12.2012, p. 21.

3

---

ANEXĂ

Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

Clasa 1.3.   Brânzeturi

FRANȚA

Saint-Marcellin (IGP)

---

| 29.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 319/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 319/3

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1215/2013 AL COMISIEI

din 28 noiembrie 2013

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 32/2000 al Consiliului în ceea ce privește extinderea contingentelor tarifare ale Uniunii pentru produse din iută și fibre de nucă de cocos

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 32/2000 al Consiliului din 17 decembrie 1999 privind deschiderea și modul de administrare a contingentelor tarifare comunitare consolidate în cadrul GATT și a altor câteva contingente tarifare comunitare, de stabilire a normelor de modificare sau de adaptare a contingentelor menționate și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1808/95 (1), în special articolul 9 alineatul (1) litera (b) a doua liniuță,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu oferta depusă de Comunitate în cadrul Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) și paralel cu sistemul de preferințe generalizate (SPG), Uniunea a deschis preferințe tarifare, în 1971, pentru produsele fabricate din iută și din fibre de nucă de cocos originare din anumite țări în curs de dezvoltare. Aceste preferințe tarifare constau în reducerea progresivă a taxelor din Tariful vamal comun și, din 1978 până la 31 decembrie 1994, suspendarea totală a acestor taxe. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu oferta depusă de Comunitate în cadrul Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) și paralel cu sistemul de preferințe generalizate (SPG), Uniunea a deschis preferințe tarifare, în 1971, pentru produsele fabricate din iută și din fibre de nucă de cocos originare din anumite țări în curs de dezvoltare. Aceste preferințe tarifare constau în reducerea progresivă a taxelor din Tariful vamal comun și, din 1978 până la 31 decembrie 1994, suspendarea totală a acestor taxe.

| (2) | De la intrarea în vigoare a sistemului de preferințe generalizate în 1995, Uniunea a procedat, în paralel cu GATT, în mod autonom, la deschiderea unor contingente tarifare ale Uniunii pentru anumite cantități de produse fabricate din iută și din fibre de nucă de cocos cu taxă vamală zero. Contingentele tarifare deschise pentru aceste produse prin Regulamentul (CE) nr. 32/2000 au fost prelungite până la 31 decembrie 2013 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 17/2012 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(2)

De la intrarea în vigoare a sistemului de preferințe generalizate în 1995, Uniunea a procedat, în paralel cu GATT, în mod autonom, la deschiderea unor contingente tarifare ale Uniunii pentru anumite cantități de produse fabricate din iută și din fibre de nucă de cocos cu taxă vamală zero. Contingentele tarifare deschise pentru aceste produse prin Regulamentul (CE) nr. 32/2000 au fost prelungite până la 31 decembrie 2013 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 17/2012 al Comisiei (2).

| (3) | Deoarece un nou SPG se va aplica de la 1 ianuarie 2014 și până la 31 decembrie 2023, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (3), regimul contingentelor tarifare pentru produse din iută și fibre de nucă de cocos ar trebui să fie extins în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(3)

Deoarece un nou SPG se va aplica de la 1 ianuarie 2014 și până la 31 decembrie 2023, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (3), regimul contingentelor tarifare pentru produse din iută și fibre de nucă de cocos ar trebui să fie extins în mod corespunzător.

| (4) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 32/2000 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 32/2000 ar trebui modificat în consecință.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Coloana a cincea („perioadă contingentară”) din tabelul din anexa III la Regulamentul (CE) nr. 32/2000 se modifică după cum urmează:

| 1. | Textul pentru numărul de ordine 09.0107 se înlocuiește cu următorul text:
  „de la 1 ianuarie la 31 decembrie în fiecare an, până la 31 decembrie 2023”. |
| --- | --- |

1.

Textul pentru numărul de ordine 09.0107 se înlocuiește cu următorul text:

„de la 1 ianuarie la 31 decembrie în fiecare an, până la 31 decembrie 2023”.

| 2. | Textul pentru numărul de ordine 09.0109 se înlocuiește cu următorul text:
  „de la 1 ianuarie la 31 decembrie în fiecare an, până la 31 decembrie 2023”. |
| --- | --- |

2.

Textul pentru numărul de ordine 09.0109 se înlocuiește cu următorul text:

„de la 1 ianuarie la 31 decembrie în fiecare an, până la 31 decembrie 2023”.

| 3. | Textul pentru numărul de ordine 09.0111 se înlocuiește cu următorul text:
  „de la 1 ianuarie la 31 decembrie în fiecare an, până la 31 decembrie 2023”. |
| --- | --- |

3.

Textul pentru numărul de ordine 09.0111 se înlocuiește cu următorul text:

„de la 1 ianuarie la 31 decembrie în fiecare an, până la 31 decembrie 2023”.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2014.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 noiembrie 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 5, 8.1.2000, p. 1.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 17/2012 al Comisiei din 11 ianuarie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 32/2000 al Consiliului în ceea ce privește extinderea contingentelor tarifare comunitare pentru produse din iută și fibre de nucă de cocos (JO L 8, 12.1.2012, p. 31).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 732/2008 al Consiliului (JO L 303, 31.10.2012, p. 1).

3

---

| 29.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 319/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 319/4

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1216/2013 AL COMISIEI

din 28 noiembrie 2013

de derogare de la Regulamentul (CE) nr. 288/2009 în ceea ce privește termenul-limită până la care statele membre trebuie să notifice Comisiei strategiile și cererile lor de ajutor, precum și termenul-limită până la care Comisia trebuie să decidă în privința alocării definitive a ajutoarelor în cadrul programului de încurajare a consumului de fructe în școli

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 103h litera (f), coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 288/2009 (2), statele membre care solicită ajutoarele menționate la articolul 103ga alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 pentru o perioadă de la 1 august la 31 iulie ar trebui să notifice Comisiei strategiile lor până la data de 31 ianuarie a anului în care începe perioada respectivă. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 288/2009 (2), statele membre care solicită ajutoarele menționate la articolul 103ga alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 pentru o perioadă de la 1 august la 31 iulie ar trebui să notifice Comisiei strategiile lor până la data de 31 ianuarie a anului în care începe perioada respectivă.

| (2) | În urma propunerii Comisiei de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole („Regulamentul unic OCP”) (3) și a acordului politic la care au ajuns colegiuitorii privind viitoarea politică agricolă comună (PAC), începând cu 1 ianuarie 2014 vor fi modificate elemente importante ale programului de încurajare a consumului de fructe în școli, în special cuantumul total al ajutoarelor și noile rate de cofinanțare. |
| --- | --- |

(2)

În urma propunerii Comisiei de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole („Regulamentul unic OCP”) (3) și a acordului politic la care au ajuns colegiuitorii privind viitoarea politică agricolă comună (PAC), începând cu 1 ianuarie 2014 vor fi modificate elemente importante ale programului de încurajare a consumului de fructe în școli, în special cuantumul total al ajutoarelor și noile rate de cofinanțare.

| (3) | Din cauza aplicării noilor elemente ale programului de încurajare a consumului de fructe în școli de la 1 ianuarie 2014, statele membre nu vor putea să își adapteze strategiile la noul cadru înainte de termenul de notificare a strategiei. |
| --- | --- |

(3)

Din cauza aplicării noilor elemente ale programului de încurajare a consumului de fructe în școli de la 1 ianuarie 2014, statele membre nu vor putea să își adapteze strategiile la noul cadru înainte de termenul de notificare a strategiei.

| (4) | Prin urmare, statelor membre care doresc să pună în aplicare un program de încurajare a consumului de fructe în școli pentru anul școlar 2014/2015 ar trebui să li se permită, ca măsură tranzitorie, să notifice Comisiei până la 30 aprilie 2014 strategiile și cererile lor de ajutor pentru perioada cuprinsă între 1 august 2014 și 31 iulie 2015. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, statelor membre care doresc să pună în aplicare un program de încurajare a consumului de fructe în școli pentru anul școlar 2014/2015 ar trebui să li se permită, ca măsură tranzitorie, să notifice Comisiei până la 30 aprilie 2014 strategiile și cererile lor de ajutor pentru perioada cuprinsă între 1 august 2014 și 31 iulie 2015.

| (5) | În mod similar, având în vedere modificările care vor fi introduse de noua PAC în bugetul global pentru programul de încurajare a consumului de fructe în școli, termenul limită până la care Comisia trebuie să decidă în privința alocării definitive a ajutoarelor pentru perioada cuprinsă între 1 august 2014 și 31 iulie 2015 stabilit la paragraful al treilea din articolul 4 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 288/2009 ar trebui să fie prelungit până la 30 iunie 2014. |
| --- | --- |

(5)

În mod similar, având în vedere modificările care vor fi introduse de noua PAC în bugetul global pentru programul de încurajare a consumului de fructe în școli, termenul limită până la care Comisia trebuie să decidă în privința alocării definitive a ajutoarelor pentru perioada cuprinsă între 1 august 2014 și 31 iulie 2015 stabilit la paragraful al treilea din articolul 4 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 288/2009 ar trebui să fie prelungit până la 30 iunie 2014.

| (6) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Prin derogare de la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 288/2009, statele membre își pot notifica strategiile și cererile de ajutor pentru perioada cuprinsă între 1 august 2014 și 31 iulie 2015 până cel mai târziu la 30 aprilie 2014.

(2)   Prin derogare de la articolul 4 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 288/2009, Comisia decide până la 30 iunie 2014 în privința alocării definitive a ajutoarelor din partea Uniunii pentru perioada cuprinsă între 1 august 2014 și 31 iulie 2015.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament expiră la 30 iunie 2014.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 noiembrie 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 288/2009 al Comisiei din 7 aprilie 2009 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește acordarea de ajutoare comunitare pentru aprovizionarea instituțiilor de învățământ cu fructe și legume, fructe și legume prelucrate și produse pe bază de banane destinate copiilor, în cadrul programului de încurajare a consumului de fructe în școli (JO L 94, 8.4.2009, p. 38).

2

(3)  COM(2011) 626 final.

3

---

| 29.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 319/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 319/5

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1217/2013 AL COMISIEI

din 28 noiembrie 2013

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 noiembrie 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 51,8 |
| MA | 41,4 |
| TR | 62,5 |
| ZZ | 51,9 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| EG | 200,0 |
| TR | 96,5 |
| ZZ | 112,7 |
| 0709 91 00 | EG | 200,0 |
| ZZ | 200,0 |
| 0709 93 10 | MA | 134,1 |
| TR | 97,4 |
| ZZ | 115,8 |
| 0805 20 10 | AU | 134,7 |
| MA | 68,8 |
| PE | 131,0 |
| ZA | 149,3 |
| ZZ | 121,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 59,5 |
| PE | 74,3 |
| PK | 59,4 |
| SZ | 43,6 |
| TR | 69,2 |
| UY | 92,4 |
| ZA | 192,9 |
| ZZ | 84,5 |
| 0805 50 10 | TR | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0808 10 80 | AU | 125,0 |
| BA | 45,7 |
| MK | 33,9 |
| US | 145,4 |
| ZA | 131,8 |
| ZZ | 96,4 |
| 0808 30 90 | TR | 114,2 |
| ZZ | 114,2 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

AL

51,8

MA

41,4

TR

62,5

ZZ

51,9

0707 00 05

AL

41,5

EG

200,0

TR

96,5

ZZ

112,7

0709 91 00

EG

200,0

ZZ

200,0

0709 93 10

MA

134,1

TR

97,4

ZZ

115,8

0805 20 10

AU

134,7

MA

68,8

PE

131,0

ZA

149,3

ZZ

121,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

59,5

PE

74,3

PK

59,4

SZ

43,6

TR

69,2

UY

92,4

ZA

192,9

ZZ

84,5

0805 50 10

TR

76,0

ZZ

76,0

0808 10 80

AU

125,0

BA

45,7

MK

33,9

US

145,4

ZA

131,8

ZZ

96,4

0808 30 90

TR

114,2

ZZ

114,2

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 29.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 319/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 319/7

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 19 noiembrie 2013

privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește înmatricularea vehiculelor (VRD) în Slovacia

(2013/692/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 25,

având în vedere Decizia 2008/616/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI (2), în special articolul 20 și capitolul 4 din anexă,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Protocolul privind dispozițiile tranzitorii anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, actele instituțiilor, ale organelor, ale oficiilor și ale agențiilor Uniunii adoptate înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona continuă să producă efecte juridice până la abrogarea, anularea sau modificarea lor ca urmare a punerii în aplicare a tratatelor. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Protocolul privind dispozițiile tranzitorii anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, actele instituțiilor, ale organelor, ale oficiilor și ale agențiilor Uniunii adoptate înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona continuă să producă efecte juridice până la abrogarea, anularea sau modificarea lor ca urmare a punerii în aplicare a tratatelor.

| (2) | În consecință, se aplică articolul 25 din Decizia 2008/615/JAI, iar Consiliul trebuie să decidă în unanimitate dacă statele membre au pus în aplicare dispozițiile capitolului 6 din respectiva decizie. |
| --- | --- |

(2)

În consecință, se aplică articolul 25 din Decizia 2008/615/JAI, iar Consiliul trebuie să decidă în unanimitate dacă statele membre au pus în aplicare dispozițiile capitolului 6 din respectiva decizie.

| (3) | Articolul 20 din Decizia 2008/616/JAI dispune că deciziile menționate la articolul 25 alineatul (2) din Decizia 2008/615/JAI se adoptă în temeiul unui raport de evaluare bazat pe un chestionar. În ceea ce privește schimbul automatizat de date în conformitate cu capitolul 2 din Decizia 2008/615/JAI, raportul de evaluare se bazează pe o vizită de evaluare și pe un test-pilot. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 20 din Decizia 2008/616/JAI dispune că deciziile menționate la articolul 25 alineatul (2) din Decizia 2008/615/JAI se adoptă în temeiul unui raport de evaluare bazat pe un chestionar. În ceea ce privește schimbul automatizat de date în conformitate cu capitolul 2 din Decizia 2008/615/JAI, raportul de evaluare se bazează pe o vizită de evaluare și pe un test-pilot.

| (4) | În conformitate cu capitolul 4 punctul 1.1 din anexa la Decizia 2008/616/JAI, chestionarul elaborat de grupul de lucru competent al Consiliului se aplică fiecăruia dintre schimburile automatizate de date și trebuie să fie completat de un stat membru de îndată ce acesta consideră că îndeplinește condițiile pentru schimbul de date din categoria de date relevantă. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu capitolul 4 punctul 1.1 din anexa la Decizia 2008/616/JAI, chestionarul elaborat de grupul de lucru competent al Consiliului se aplică fiecăruia dintre schimburile automatizate de date și trebuie să fie completat de un stat membru de îndată ce acesta consideră că îndeplinește condițiile pentru schimbul de date din categoria de date relevantă.

| (5) | Slovacia a completat chestionarul privind protecția datelor și chestionarul referitor la datele privind înmatricularea vehiculelor (VRD). |
| --- | --- |

(5)

Slovacia a completat chestionarul privind protecția datelor și chestionarul referitor la datele privind înmatricularea vehiculelor (VRD).

| (6) | Slovacia a derulat cu succes un test-pilot, împreună cu Țările de Jos. |
| --- | --- |

(6)

Slovacia a derulat cu succes un test-pilot, împreună cu Țările de Jos.

| (7) | S-a efectuat o vizită de evaluare în Slovacia, iar echipa de evaluare belgiană/neerlandeză a elaborat un raport privind vizita de evaluare și l-a înaintat grupului de lucru relevant al Consiliului. |
| --- | --- |

(7)

S-a efectuat o vizită de evaluare în Slovacia, iar echipa de evaluare belgiană/neerlandeză a elaborat un raport privind vizita de evaluare și l-a înaintat grupului de lucru relevant al Consiliului.

| (8) | A fost prezentat Consiliului un raport de evaluare global, care sintetizează rezultatele chestionarului, ale vizitei de evaluare și ale testului-pilot privind VRD, |
| --- | --- |

(8)

A fost prezentat Consiliului un raport de evaluare global, care sintetizează rezultatele chestionarului, ale vizitei de evaluare și ale testului-pilot privind VRD,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În scopul căutării automatizate a datelor privind înmatricularea vehiculelor (VRD), Slovacia a pus în aplicare pe deplin dispozițiile generale privind protecția datelor de la capitolul 6 din Decizia 2008/615/JAI și poate primi și furniza date cu caracter personal în conformitate cu articolul 12 din respectiva decizie începând cu data intrării în vigoare a prezentei decizii.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 19 noiembrie 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

1

(2)  JO L 210, 6.8.2008, p. 12.

2

---

| 29.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 319/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 319/8

---

DECIZIA COMISIEI

din 3 octombrie 2012

privind măsura SA.23600 – C 38/08 (ex NN 53/07) – Germania

Finanțare pentru Terminalul 2 al aeroportului din München

[notificată cu numărul C(2012) 5047]

(Numai versiunea în limba germană este autentică)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2013/693/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

Având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special, primul paragraf de la articolul 108 alineatul (2) (1),

Având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

După ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în temeiul dispozițiilor menționate anterior (2) și având în vedere observațiile acestora,

Întrucât:

1.   PROCEDURĂ

| (1) | Prin scrisoarea din data de 3 noiembrie 2005, întreprinderea Ryanair Ltd. (denumită în continuare: „reclamantul” sau „Ryanair”) a transmis o plângere privind finanțarea construirii Terminalului 2 de la aeroportul din München și contractele de utilizare exclusivă privind acest terminal dintre companiile Deutsche Lufthansa AG (denumită în continuare „LH”) și Flughafen München GmbH (denumită în continuare „FMG”). Reclamantul afirmă, printre altele, că finanțarea asigurată de acționarii FMG (autorități publice) pentru construcția Terminalului 2 nu a fost în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață și că drepturile exclusive pentru LH și partenerii săi Star Alliance de utilizare a Terminalul 2 au condus la pierderi financiare în valoare de peste 100 de milioane EUR pentru FMG în ultimii doi ani. Pe această bază, Ryanair a susținut că măsurile în cauză, prin faptul că ofereau avantaje economice societății LH, au constituit ajutor de stat ilegal și incompatibil. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din data de 3 noiembrie 2005, întreprinderea Ryanair Ltd. (denumită în continuare: „reclamantul” sau „Ryanair”) a transmis o plângere privind finanțarea construirii Terminalului 2 de la aeroportul din München și contractele de utilizare exclusivă privind acest terminal dintre companiile Deutsche Lufthansa AG (denumită în continuare „LH”) și Flughafen München GmbH (denumită în continuare „FMG”). Reclamantul afirmă, printre altele, că finanțarea asigurată de acționarii FMG (autorități publice) pentru construcția Terminalului 2 nu a fost în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață și că drepturile exclusive pentru LH și partenerii săi Star Alliance de utilizare a Terminalul 2 au condus la pierderi financiare în valoare de peste 100 de milioane EUR pentru FMG în ultimii doi ani. Pe această bază, Ryanair a susținut că măsurile în cauză, prin faptul că ofereau avantaje economice societății LH, au constituit ajutor de stat ilegal și incompatibil.

| (2) | Comisia a invitat Germania să furnizeze informații suplimentare cu privire la plângere, prin scrisorile din 18 noiembrie 2005, 31 iulie 2006, 6 iunie 2007 și 3 octombrie 2007. Germania a răspuns prin scrisorile din 18 ianuarie 2006, 8 august 2006, 28 august 2007, 17 septembrie 2007, 21 septembrie 2007, 29 noiembrie 2007 și 13 februarie 2008. În data de 10 octombrie 2007 a avut loc o întâlnire între Comisie și autoritățile germane. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a invitat Germania să furnizeze informații suplimentare cu privire la plângere, prin scrisorile din 18 noiembrie 2005, 31 iulie 2006, 6 iunie 2007 și 3 octombrie 2007. Germania a răspuns prin scrisorile din 18 ianuarie 2006, 8 august 2006, 28 august 2007, 17 septembrie 2007, 21 septembrie 2007, 29 noiembrie 2007 și 13 februarie 2008. În data de 10 octombrie 2007 a avut loc o întâlnire între Comisie și autoritățile germane.

| (3) | Prin scrisoarea din 31 iulie 2007, reclamantul a transmis o scrisoare de punere în întârziere, în temeiul articolului 265 alineatul (2) din TFUE, afirmând că nu s-a dat curs plângerii sale de către Comisie. La 15 noiembrie 2007, reclamantul a introdus o acțiune în constatarea abținerii de a acționa, la Tribunalul Uniunii Europene (3). |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 31 iulie 2007, reclamantul a transmis o scrisoare de punere în întârziere, în temeiul articolului 265 alineatul (2) din TFUE, afirmând că nu s-a dat curs plângerii sale de către Comisie. La 15 noiembrie 2007, reclamantul a introdus o acțiune în constatarea abținerii de a acționa, la Tribunalul Uniunii Europene (3).

| (4) | Prin scrisoarea din data de 23 iulie 2008, Comisia a informat Germania cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește împrumuturile 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 și 23 acordate de către KfW Bankengruppe, Bayerische Landesbank și LfA societăților FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH și Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH, precum și în ceea ce privește chiriile plătite de FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH societății FMG pentru utilizarea unei parcele la aeroportul din München (denumită în continuare „decizia de inițiere”) |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din data de 23 iulie 2008, Comisia a informat Germania cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește împrumuturile 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 și 23 acordate de către KfW Bankengruppe, Bayerische Landesbank și LfA societăților FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH și Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH, precum și în ceea ce privește chiriile plătite de FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH societății FMG pentru utilizarea unei parcele la aeroportul din München (denumită în continuare „decizia de inițiere”)

| (5) | Prin scrisoarea din 31 iulie 2008, Germania a solicitat o prelungire a termenului pentru transmiterea răspunsului său, aceasta fiind acceptată de către Comisie. La cererea Germaniei, a avut loc o reuniune la 12 septembrie 2008. Germania și-a transmis observațiile în data de 6 noiembrie 2008. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 31 iulie 2008, Germania a solicitat o prelungire a termenului pentru transmiterea răspunsului său, aceasta fiind acceptată de către Comisie. La cererea Germaniei, a avut loc o reuniune la 12 septembrie 2008. Germania și-a transmis observațiile în data de 6 noiembrie 2008.

| (6) | La 12 noiembrie 2008, a fost adoptat un corrigendum la decizia de inițiere, pentru a se iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE. |
| --- | --- |

(6)

La 12 noiembrie 2008, a fost adoptat un corrigendum la decizia de inițiere, pentru a se iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE.

| (7) | Decizia de inițiere a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4) la 10 ianuarie 2009. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsurile în cauză, în termen de o lună de la data publicării. |
| --- | --- |

(7)

Decizia de inițiere a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4) la 10 ianuarie 2009. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsurile în cauză, în termen de o lună de la data publicării.

| (8) | Comisia a primit observații din partea companiei Ryanair. Aceasta a transmis Germaniei observațiile, printr-o scrisoare din data de 17 februarie 2009. Germaniei i s-a oferit posibilitatea de a răspunde la acestea în termen de o lună. La 1 aprilie 2009, Germania a solicitat o prelungire a termenului pentru răspunsul său, care a fost acceptată de către Comisie. Germania și-a transmis observațiile în data de 30 aprilie 2009. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a primit observații din partea companiei Ryanair. Aceasta a transmis Germaniei observațiile, printr-o scrisoare din data de 17 februarie 2009. Germaniei i s-a oferit posibilitatea de a răspunde la acestea în termen de o lună. La 1 aprilie 2009, Germania a solicitat o prelungire a termenului pentru răspunsul său, care a fost acceptată de către Comisie. Germania și-a transmis observațiile în data de 30 aprilie 2009.

| (9) | La 19 mai 2011, Tribunalul a emis o hotărâre privind acțiunea în constatarea abținerii de a acționa (5), a companiei Ryanair. |
| --- | --- |

(9)

La 19 mai 2011, Tribunalul a emis o hotărâre privind acțiunea în constatarea abținerii de a acționa (5), a companiei Ryanair.

| (10) | Prin scrisoarea din data de 30 aprilie 2012, Comisia a solicitat informații suplimentare privind împrumuturile 17 și 20. Germania a răspuns printr-o scrisoare din data de 30 mai 2012. |
| --- | --- |

(10)

Prin scrisoarea din data de 30 aprilie 2012, Comisia a solicitat informații suplimentare privind împrumuturile 17 și 20. Germania a răspuns printr-o scrisoare din data de 30 mai 2012.

| (11) | Prin scrisoarea din data de 23 iulie 2012, Comisia a solicitat informații suplimentare. Germania a răspuns printr-o scrisoare din data de 16 august 2012. |
| --- | --- |

(11)

Prin scrisoarea din data de 23 iulie 2012, Comisia a solicitat informații suplimentare. Germania a răspuns printr-o scrisoare din data de 16 august 2012.

2.   DESCRIEREA FAPTELOR ȘI A MOTIVELOR PENTRU CARE A FOST INIȚIATĂ PROCEDURA

2.1.   CONTEXTUL INVESTIGAțIEI

| (12) | Construirea unui al doilea terminal la aeroportul din München s-a hotărât deoarece, abia la numai câțiva ani de la începerea exploatării în 1992, a devenit evident că, datorită creșterii traficului de călători, capacitatea aeroportului își va atinge limitele mai repede decât se estimase. La 15 iulie 1998, FMG (6) și LH (7) au semnat un memorandum de înțelegere privind construirea și exploatarea Terminalului 2 (terminalul nou al aeroportului din München). |
| --- | --- |

(12)

Construirea unui al doilea terminal la aeroportul din München s-a hotărât deoarece, abia la numai câțiva ani de la începerea exploatării în 1992, a devenit evident că, datorită creșterii traficului de călători, capacitatea aeroportului își va atinge limitele mai repede decât se estimase. La 15 iulie 1998, FMG (6) și LH (7) au semnat un memorandum de înțelegere privind construirea și exploatarea Terminalului 2 (terminalul nou al aeroportului din München).

| (13) | Astfel cum a fost prevăzut în Memorandumul de înțelegere, FMG și LH au înființat societăți deținute în comun, responsabile pentru construirea și exploatarea terminalului (denumite în continuare: „societățile T2”):






  a) | FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH (denumită în continuare „Immo T2”) este un holding imobiliar. FMG și LH dețin 60 % și, respectiv, 40 % din acțiuni. Immo T2 a fost responsabilă pentru construirea Terminalului 2 și închiriază clădirile Terminalului 2 în baza unui contract de leasing pe termen lung societății Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH. |
| --- | --- | --- |

(13)

Astfel cum a fost prevăzut în Memorandumul de înțelegere, FMG și LH au înființat societăți deținute în comun, responsabile pentru construirea și exploatarea terminalului (denumite în continuare: „societățile T2”):

a)

FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH (denumită în continuare „Immo T2”) este un holding imobiliar. FMG și LH dețin 60 % și, respectiv, 40 % din acțiuni. Immo T2 a fost responsabilă pentru construirea Terminalului 2 și închiriază clădirile Terminalului 2 în baza unui contract de leasing pe termen lung societății Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH.

| b) | Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH (denumită în continuare: „societatea de exploatare T2” este responsabilă pentru exploatarea și administrarea Terminalului 2. FMG și LH dețin, de asemenea, 60 % și, respectiv, 40 % din acțiunile societății de exploatare T2. |
| --- | --- |

b)

Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH (denumită în continuare: „societatea de exploatare T2” este responsabilă pentru exploatarea și administrarea Terminalului 2. FMG și LH dețin, de asemenea, 60 % și, respectiv, 40 % din acțiunile societății de exploatare T2.

| (14) | În temeiul Memorandumului de înțelegere, riscurile care revin societăților T2 sunt suportate în conformitate cu alocarea acțiunilor între FMG și LH. FMG și LH au încheiat acorduri de transfer de profit și pierderi cu societățile T2. Acestea acoperă pierderile în mod proporțional cu cota deținută (60:40). În temeiul legii germane, FMG și LH sunt, prin urmare, răspunzătoare pentru toate datoriile contractate de societățile T2 pe parcursul perioadei de valabilitate a acordului de transfer de profit și pierderi; această răspundere se prelungește și după data la care se încheie acordul de transfer de profit și pierderi, dacă datoria a fost contractată înainte de această dată. |
| --- | --- |

(14)

În temeiul Memorandumului de înțelegere, riscurile care revin societăților T2 sunt suportate în conformitate cu alocarea acțiunilor între FMG și LH. FMG și LH au încheiat acorduri de transfer de profit și pierderi cu societățile T2. Acestea acoperă pierderile în mod proporțional cu cota deținută (60:40). În temeiul legii germane, FMG și LH sunt, prin urmare, răspunzătoare pentru toate datoriile contractate de societățile T2 pe parcursul perioadei de valabilitate a acordului de transfer de profit și pierderi; această răspundere se prelungește și după data la care se încheie acordul de transfer de profit și pierderi, dacă datoria a fost contractată înainte de această dată.

| (15) | Costul total al investițiilor pentru construirea Terminalului 2 la aeroportul din München, a fost de aproximativ [...] EUR (8). Societățile T2 au finanțat proiectul parțial cu capital propriu (injecții de capital din partea societăților FMG și LH) și parțial din împrumuturi. Trei bănci germane de stat (KfW Bankengruppe (9), Bayerische Landesbank (10) și LfA Förderbank Bayern (11)) au furnizat împrumuturi pe termen lung societăților T2 în valoare de [...] milioane EUR în total, în vederea finanțării proiectului Terminalul 2. Societățile T2 sunt amândouă părți la toate acordurile de împrumut. |
| --- | --- |

(15)

Costul total al investițiilor pentru construirea Terminalului 2 la aeroportul din München, a fost de aproximativ [...] EUR (8). Societățile T2 au finanțat proiectul parțial cu capital propriu (injecții de capital din partea societăților FMG și LH) și parțial din împrumuturi. Trei bănci germane de stat (KfW Bankengruppe (9), Bayerische Landesbank (10) și LfA Förderbank Bayern (11)) au furnizat împrumuturi pe termen lung societăților T2 în valoare de [...] milioane EUR în total, în vederea finanțării proiectului Terminalul 2. Societățile T2 sunt amândouă părți la toate acordurile de împrumut.

2.2.   SFERA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE șI MĂSURILE VIZATE DE ANCHETĂ

| (16) | În decizia sa de inițiere, Comisia a concluzionat că investițiile de capital efectuate de FMG și LH și utilizarea Terminalului 2 exclusiv de către LH nu au constituit ajutor de stat. |
| --- | --- |

(16)

În decizia sa de inițiere, Comisia a concluzionat că investițiile de capital efectuate de FMG și LH și utilizarea Terminalului 2 exclusiv de către LH nu au constituit ajutor de stat.

| (17) | În ceea ce privește împrumuturile acordate de către KfW, BayernLB și LfA societăților T2 pentru construirea Terminalului 2, Comisia a considerat că împrumuturile 2, 3, 4, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 19 și 22 nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(17)

În ceea ce privește împrumuturile acordate de către KfW, BayernLB și LfA societăților T2 pentru construirea Terminalului 2, Comisia a considerat că împrumuturile 2, 3, 4, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 19 și 22 nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (18) | Cu toate acestea, în decizia de inițiere s-au ridicat următoarele întrebări:






  1) | Sunt împrumuturile 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 și 23 acordate societăților T2 și acordul privind utilizarea parcelelor 4 935/3 și 4881 imputabile statului? |
| --- | --- | --- |

(18)

Cu toate acestea, în decizia de inițiere s-au ridicat următoarele întrebări:

1)

Sunt împrumuturile 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 și 23 acordate societăților T2 și acordul privind utilizarea parcelelor 4 935/3 și 4881 imputabile statului?

| 2) | Împrumuturile 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 și 23 au fost acordate societăților T2 în condiții de piață? Aceasta ar însemna că nu au implicat ajutor de stat. Dacă nu, astfel de ajutoare de stat pot fi considerate compatibile cu piața internă? |
| --- | --- |

2)

Împrumuturile 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 și 23 au fost acordate societăților T2 în condiții de piață? Aceasta ar însemna că nu au implicat ajutor de stat. Dacă nu, astfel de ajutoare de stat pot fi considerate compatibile cu piața internă?

| 3) | Este chiria plătită de Immo T2 societății FMG pentru dreptul de a utiliza parcelele 4 935/3 și 4881, care acoperă o suprafață de aproximativ 170 000 m 2 destinată construirii Terminalului 2, o chirie de piață? |
| --- | --- |

3)

Este chiria plătită de Immo T2 societății FMG pentru dreptul de a utiliza parcelele 4 935/3 și 4881, care acoperă o suprafață de aproximativ 170 000 m 2 destinată construirii Terminalului 2, o chirie de piață?

2.2.1.   Împrumuturi acordate societăților T2

| (19) | Numai împrumuturile 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 și 23 acordate de către KfW și Bayern LB, astfel cum se menționează în decizia de inițiere, sunt relevante pentru prezenta decizie. |
| --- | --- |

(19)

Numai împrumuturile 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 și 23 acordate de către KfW și Bayern LB, astfel cum se menționează în decizia de inițiere, sunt relevante pentru prezenta decizie.

| (20) | Ratele dobânzii pentru toate împrumuturile menționate în considerentul 19 au fost stabilite în acordurile de împrumut relevante. Rata de bază a fost determinată folosindu-se o scadență dependentă de rata interbancară publicată în sistemul de informare Reuters pe pagina DGZF la ora 11:00 a.m. (ora locală München/Frankfurt) în data la care a fost stabilită rata dobânzii (randamentul pe termen lung al obligațiunilor publice ale Deka Bank). Marjele de risc au fost convenite în acordurile respective de împrumut. |
| --- | --- |

(20)

Ratele dobânzii pentru toate împrumuturile menționate în considerentul 19 au fost stabilite în acordurile de împrumut relevante. Rata de bază a fost determinată folosindu-se o scadență dependentă de rata interbancară publicată în sistemul de informare Reuters pe pagina DGZF la ora 11:00 a.m. (ora locală München/Frankfurt) în data la care a fost stabilită rata dobânzii (randamentul pe termen lung al obligațiunilor publice ale Deka Bank). Marjele de risc au fost convenite în acordurile respective de împrumut.

| (21) | Împrumuturile 5, 6 și 7 au fost acordate în cadrul programului de infrastructură al KfW, în conformitate cu acordul de împrumut din [...], pentru a sprijini asigurarea infrastructurii din perspectiva dezvoltării regionale și economice. Ratele dobânzii pentru împrumuturile 5, 6, și 7 au fost stabilite pentru zece ani. După expirarea perioadei ratei fixe pentru aceste împrumuturi în 2009 – 2011, ratele dobânzilor vor fi ajustate în funcție de rata de referință publicată a Comisiei. Marja de risc convenită în acordul de împrumut rămâne neschimbată. |
| --- | --- |

(21)

Împrumuturile 5, 6 și 7 au fost acordate în cadrul programului de infrastructură al KfW, în conformitate cu acordul de împrumut din [...], pentru a sprijini asigurarea infrastructurii din perspectiva dezvoltării regionale și economice. Ratele dobânzii pentru împrumuturile 5, 6, și 7 au fost stabilite pentru zece ani. După expirarea perioadei ratei fixe pentru aceste împrumuturi în 2009 – 2011, ratele dobânzilor vor fi ajustate în funcție de rata de referință publicată a Comisiei. Marja de risc convenită în acordul de împrumut rămâne neschimbată.

| (22) | În cadrul acordului de împrumut din 13 septembrie 2000, împrumuturile 1, 9, 10, 16, 21 și 23 au următoarele marje de risc exprimate în puncte de bază (denumite în continuare „pb”) fixate pentru întreaga durată a acordului de împrumut:






  a) | BayernLB: [...] |
| --- | --- | --- |

(22)

În cadrul acordului de împrumut din 13 septembrie 2000, împrumuturile 1, 9, 10, 16, 21 și 23 au următoarele marje de risc exprimate în puncte de bază (denumite în continuare „pb”) fixate pentru întreaga durată a acordului de împrumut:

a)

BayernLB: [...]

| b) | KfW: [...] |
| --- | --- |

b)

KfW: [...]

| (23) | În iulie 2003, BayernLB și KfW au încheiat un acord de împrumut suplimentar la acordul de împrumut din 13 septembrie 2000 pentru acoperirea nevoilor suplimentare de finanțare a Terminalului 2, ca urmare a creșterii costurilor de construcție. Rata de bază a fost determinată folosindu-se o scadență dependentă de rata interbancară publicată în sistemul de informare Reuters pe pagina DGZF la ora 11:00 a.m. (ora locală München/Frankfurt) în data la care a fost stabilită rata dobânzii (randamentul pe termen lung al obligațiunilor publice ale Deka Bank). Pe baza acestei modificări, marjele dobânzii pentru împrumuturile 17 și 20 au fost stabilite la [...] pb (12). |
| --- | --- |

(23)

În iulie 2003, BayernLB și KfW au încheiat un acord de împrumut suplimentar la acordul de împrumut din 13 septembrie 2000 pentru acoperirea nevoilor suplimentare de finanțare a Terminalului 2, ca urmare a creșterii costurilor de construcție. Rata de bază a fost determinată folosindu-se o scadență dependentă de rata interbancară publicată în sistemul de informare Reuters pe pagina DGZF la ora 11:00 a.m. (ora locală München/Frankfurt) în data la care a fost stabilită rata dobânzii (randamentul pe termen lung al obligațiunilor publice ale Deka Bank). Pe baza acestei modificări, marjele dobânzii pentru împrumuturile 17 și 20 au fost stabilite la [...] pb (12).

| (24) | Societățile T2 au furnizat următoarele garanții pentru împrumuturile și facilitățile de creditare:






  (a) | [...]; |
| --- | --- | --- |

(24)

Societățile T2 au furnizat următoarele garanții pentru împrumuturile și facilitățile de creditare:

(a)

[...];

| (b) | [...]; |
| --- | --- |

(b)

[...];

| (c) | [...]; |
| --- | --- |

(c)

[...];

| (d) | [...]. |
| --- | --- |

(d)

[...].

| (25) | În plus, băncile și-au rezervat dreptul de a anula acordurile de împrumut în cazul în care:






  (a) | acordurile de transfer de profit și pierderi între societățile T2 și acționarii lor (FMG și LH) sunt abandonate sau modificate, având un impact negativ asupra băncilor; |
| --- | --- | --- |

(25)

În plus, băncile și-au rezervat dreptul de a anula acordurile de împrumut în cazul în care:

(a)

acordurile de transfer de profit și pierderi între societățile T2 și acționarii lor (FMG și LH) sunt abandonate sau modificate, având un impact negativ asupra băncilor;

| (b) | statul liber Bavaria, Germania și orașul München (individual sau împreună) își pierd majoritatea absolută asupra capitalului și/sau drepturile de vot în FMG sau |
| --- | --- |

(b)

statul liber Bavaria, Germania și orașul München (individual sau împreună) își pierd majoritatea absolută asupra capitalului și/sau drepturile de vot în FMG sau

| (c) | pachetul de acțiuni deținut și/sau drepturile de vot ale statului liber Bavaria la FMG scad la cel puțin 25 %. |
| --- | --- |

(c)

pachetul de acțiuni deținut și/sau drepturile de vot ale statului liber Bavaria la FMG scad la cel puțin 25 %.

| (26) | Având în vedere faptele menționate în considerentele 20 - 25, Comisia a avut îndoieli cu privire la faptul că împrumuturile 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 și 23 oferite societăților T2 de către băncile publice de dezvoltare KfW și LfA și banca publică Bayern LB au fost acordate în condiții care ar fi putut fi obținute în condiții normale de piață. Această evaluare s-a bazat în principal pe faptul că ratele dobânzii pentru aceste împrumuturi păreau să se situeze sub ratele de referință stabilite în cadrul aplicării Comunicării Comisiei privind nivelul actual al ratelor dobânzii aplicabile recuperării ajutoarelor de stat și al ratelor de referință/scont pentru cele 15 state membre aplicabile de la 1 ianuarie 2005 și al ratelor istorice ale dobânzii aplicabile pentru recuperare și al ratelor de referință/scont aplicabile de la 1 august 1997 (13) (denumită în continuare „Comunicarea din 2005 a Comisiei”). |
| --- | --- |

(26)

Având în vedere faptele menționate în considerentele 20 - 25, Comisia a avut îndoieli cu privire la faptul că împrumuturile 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 și 23 oferite societăților T2 de către băncile publice de dezvoltare KfW și LfA și banca publică Bayern LB au fost acordate în condiții care ar fi putut fi obținute în condiții normale de piață. Această evaluare s-a bazat în principal pe faptul că ratele dobânzii pentru aceste împrumuturi păreau să se situeze sub ratele de referință stabilite în cadrul aplicării Comunicării Comisiei privind nivelul actual al ratelor dobânzii aplicabile recuperării ajutoarelor de stat și al ratelor de referință/scont pentru cele 15 state membre aplicabile de la 1 ianuarie 2005 și al ratelor istorice ale dobânzii aplicabile pentru recuperare și al ratelor de referință/scont aplicabile de la 1 august 1997 (13) (denumită în continuare „Comunicarea din 2005 a Comisiei”).

| (27) | Comunicarea din 2005 a Comisiei a fost ulterior înlocuită de Comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont din 12 decembrie 2007 (14) (denumită în continuare „Comunicarea din 2008 privind ratele de referință”). În conformitate cu Comunicarea din 2008 privind ratele de referință, la stabilirea marjelor de risc trebuie să se țină seama de ratingul (bonitatea) întreprinderilor în cauză și de garanțiile disponibile. Comisia a considerat că ratingurile societăților-mamă FMG și LH au fost relevante pentru cazul în discuție. În evaluarea sa preliminară, Comisia a explicat că, în funcție de ratingurile celor două întreprinderi, ratele dobânzilor pentru împrumuturile respective păreau să fie mai mici decât ratele care rezultă din aplicarea Comunicării din 2008 privind rata de referință. |
| --- | --- |

(27)

Comunicarea din 2005 a Comisiei a fost ulterior înlocuită de Comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont din 12 decembrie 2007 (14) (denumită în continuare „Comunicarea din 2008 privind ratele de referință”). În conformitate cu Comunicarea din 2008 privind ratele de referință, la stabilirea marjelor de risc trebuie să se țină seama de ratingul (bonitatea) întreprinderilor în cauză și de garanțiile disponibile. Comisia a considerat că ratingurile societăților-mamă FMG și LH au fost relevante pentru cazul în discuție. În evaluarea sa preliminară, Comisia a explicat că, în funcție de ratingurile celor două întreprinderi, ratele dobânzilor pentru împrumuturile respective păreau să fie mai mici decât ratele care rezultă din aplicarea Comunicării din 2008 privind rata de referință.

| (28) | Condițiile în care au fost acordate împrumuturile 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 și 23 păreau a fi mai favorabile decât valorile indicative stabilite de Comisie pentru rata pe piață, în aplicarea Comunicării din 2008 privind rata de referință. |
| --- | --- |

(28)

Condițiile în care au fost acordate împrumuturile 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 și 23 păreau a fi mai favorabile decât valorile indicative stabilite de Comisie pentru rata pe piață, în aplicarea Comunicării din 2008 privind rata de referință.

| (29) | Comisia și-a exprimat, de asemenea, îndoielile cu privire la chestiunea imputabilității măsurilor către stat. Părea că nu era necesară aprobarea consiliului de supraveghere pentru împrumuturile acordate de BayernLB și LfA. |
| --- | --- |

(29)

Comisia și-a exprimat, de asemenea, îndoielile cu privire la chestiunea imputabilității măsurilor către stat. Părea că nu era necesară aprobarea consiliului de supraveghere pentru împrumuturile acordate de BayernLB și LfA.

2.2.2.   Acordul dintre FMG și Immo T2 privind utilizarea terenurilor

| (30) | La 30 martie 2000, FMG și Immo T2 au încheiat un contract în temeiul căruia FMG acorda societății Immo T2 dreptul de a utiliza parcelele 4 935/3 și 4881 care aveau o suprafață de aproximativ 170 000 m2, precum și dreptul de a construi Terminalul 2 pe aceste terenuri. |
| --- | --- |

(30)

La 30 martie 2000, FMG și Immo T2 au încheiat un contract în temeiul căruia FMG acorda societății Immo T2 dreptul de a utiliza parcelele 4 935/3 și 4881 care aveau o suprafață de aproximativ 170 000 m2, precum și dreptul de a construi Terminalul 2 pe aceste terenuri.

| (31) | În schimb, Immo T2 plătește o chirie anuală de [...] plus TVA (aproximativ [...] EUR) pentru drepturi de utilizare exclusivă. Această chirie se plătește ulterior trimestrial, de la începerea exploatării Terminalului 2. Pentru a se ține seama de modificările prețurilor proprietăților și ale ratelor dobânzilor, valoarea chiriei anuale va fi revizuită după [...] ani și va fi ajustată dacă va fi necesar. |
| --- | --- |

(31)

În schimb, Immo T2 plătește o chirie anuală de [...] plus TVA (aproximativ [...] EUR) pentru drepturi de utilizare exclusivă. Această chirie se plătește ulterior trimestrial, de la începerea exploatării Terminalului 2. Pentru a se ține seama de modificările prețurilor proprietăților și ale ratelor dobânzilor, valoarea chiriei anuale va fi revizuită după [...] ani și va fi ajustată dacă va fi necesar.

| (32) | Durata contractului este de [...] ani. [...] |
| --- | --- |

(32)

Durata contractului este de [...] ani. [...]

| (33) | În ceea ce privește contractul privind utilizarea terenurilor, Comisia nu putea exclude posibilitatea ca valoarea chiriei plătite de Immo T2 societății FMG pentru terenul pe care a fost construit Terminalul 2 să corespundă prețului de pe piață. |
| --- | --- |

(33)

În ceea ce privește contractul privind utilizarea terenurilor, Comisia nu putea exclude posibilitatea ca valoarea chiriei plătite de Immo T2 societății FMG pentru terenul pe care a fost construit Terminalul 2 să corespundă prețului de pe piață.

| (34) | Comisia și-a exprimat, de asemenea, îndoielile în ceea ce privește imputabilitatea respectivelor măsuri către stat. Comisia nu a primit informații care să indice dacă acționarii publici ai FMG au fost implicați în încheierea acordului privind utilizarea terenurilor. |
| --- | --- |

(34)

Comisia și-a exprimat, de asemenea, îndoielile în ceea ce privește imputabilitatea respectivelor măsuri către stat. Comisia nu a primit informații care să indice dacă acționarii publici ai FMG au fost implicați în încheierea acordului privind utilizarea terenurilor.

2.2.3.   Compatibilitatea unui posibil ajutor de stat acordat societăților T2

| (35) | Comisia a examinat dacă chiria menționată în considerentul 31 și împrumuturile menționate în considerentul 19 ar fi compatibile cu piața internă în cazul în care constituie ajutor de stat. Împrumuturile 16, 17, 20, 21 și 23, în special, păreau să conțină ajutor de exploatare care este puțin probabil să îndeplinească cerințele de la articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE, pentru a fi considerate excepții de la interdicția generală privind ajutorul de stat. |
| --- | --- |

(35)

Comisia a examinat dacă chiria menționată în considerentul 31 și împrumuturile menționate în considerentul 19 ar fi compatibile cu piața internă în cazul în care constituie ajutor de stat. Împrumuturile 16, 17, 20, 21 și 23, în special, păreau să conțină ajutor de exploatare care este puțin probabil să îndeplinească cerințele de la articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE, pentru a fi considerate excepții de la interdicția generală privind ajutorul de stat.

3.   OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE GERMANIA

3.1.   SFERA PROCEDURII DE INVESTIGAțIE șI NOțIUNEA DE ACTIVITATE ECONOMICĂ A SOCIETĂțILOR T2

| (36) | Germania prezintă mai întâi observații cu privire la noțiunea de activitate economică a societăților T2 și cu privire la aplicabilitatea articolului 107 alineatul (1) din TFUE la acestea, astfel cum s-a interpretat înainte de hotărârea Tribunalului în cauza Aéroports de Paris
   (15). |
| --- | --- |

(36)

Germania prezintă mai întâi observații cu privire la noțiunea de activitate economică a societăților T2 și cu privire la aplicabilitatea articolului 107 alineatul (1) din TFUE la acestea, astfel cum s-a interpretat înainte de hotărârea Tribunalului în cauza Aéroports de Paris
   (15).

| (37) | Germania subliniază că BayernLB, care ulterior a preluat rolul de bancă principală pentru împrumuturile în cauză, emisese deja un angajament obligatoriu de creditare pentru finanțarea societăților T2, la 2 decembrie 1998. Germania explică în continuare că, pentru toate împrumuturile acordate de către KfW, LfA și BayernLB, condițiile s-au bazat pe acest angajament, care, prin urmare, a stabilit în mod definitiv condițiile acordurilor de împrumut. Condițiile împrumuturilor 5, 6 și 7 au fost stabilite definitiv în acordul de împrumut din data de 31 august 1999 iar condițiile împrumuturilor 1, 9, 10, 16, 21 și 23 în acordul de împrumut din data de 13 septembrie 2000. Ambele acorduri de împrumut au fost încheiate definitiv înainte de hotărârea Aéroports de Paris. În plus, acordul privind utilizarea terenurilor a fost semnat la 30 martie 2000, adică înainte de hotărârea Tribunalului în cauza Aéroports de Paris. |
| --- | --- |

(37)

Germania subliniază că BayernLB, care ulterior a preluat rolul de bancă principală pentru împrumuturile în cauză, emisese deja un angajament obligatoriu de creditare pentru finanțarea societăților T2, la 2 decembrie 1998. Germania explică în continuare că, pentru toate împrumuturile acordate de către KfW, LfA și BayernLB, condițiile s-au bazat pe acest angajament, care, prin urmare, a stabilit în mod definitiv condițiile acordurilor de împrumut. Condițiile împrumuturilor 5, 6 și 7 au fost stabilite definitiv în acordul de împrumut din data de 31 august 1999 iar condițiile împrumuturilor 1, 9, 10, 16, 21 și 23 în acordul de împrumut din data de 13 septembrie 2000. Ambele acorduri de împrumut au fost încheiate definitiv înainte de hotărârea Aéroports de Paris. În plus, acordul privind utilizarea terenurilor a fost semnat la 30 martie 2000, adică înainte de hotărârea Tribunalului în cauza Aéroports de Paris.

| (38) | În consecință, conformitatea marjelor de risc poate fi evaluată doar pe baza situației de la momentul acela. Mai mult, la acel moment, exploatarea și construirea aeroportului nu au fost considerate a fi o activitate economică, deoarece aeroporturile nu intrau în domeniul de aplicare al articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(38)

În consecință, conformitatea marjelor de risc poate fi evaluată doar pe baza situației de la momentul acela. Mai mult, la acel moment, exploatarea și construirea aeroportului nu au fost considerate a fi o activitate economică, deoarece aeroporturile nu intrau în domeniul de aplicare al articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

3.2.   ELEMENTUL DE AJUTOR DIN ÎMPRUMUTURILE ACORDATE SOCIETĂțILOR T2

3.2.1.   Conformitatea împrumuturilor bancare cu piața

| (39) | În ceea ce privește împrumuturile acordate societăților T2, Germania a formulat în primul rând observații privind cadrul adecvat pentru a se evalua dacă împrumuturile erau în concordanță cu condițiile de piață. Aceasta respinge o evaluare a împrumuturilor respective pe baza Comunicării din 2005 a Comisiei. Nu este potrivit să se compare ratele dobânzilor globale pentru împrumuturile individuale acordate societăților T2 cu ratele de referință ale Comisiei. Mai degrabă, ar trebui să se analizeze marjele de risc respective, iar acestea să fie comparate cu o valoare de referință de pe piața relevantă. Rata de bază fluctuează de la o zi la alta și niciuna dintre părți nu poate să exercite vreo influență asupra ei. Prin urmare, Comisia ar trebui să utilizeze în loc comparatori de piață ca valoare de referință pentru marjele de risc, deoarece marja de risc menționată în Comunicarea din 2005 a Comisiei nu este, în general, luată în considerare de către creditorii privați atunci când încheie acorduri de împrumut. Mai mult, Germania susține că inadecvarea Comunicării din 2005 a Comisiei a fost, de asemenea, recunoscută de către Comunicarea din 2008 privind ratele de referință care ia în considerare, de asemenea, ratingul debitorului și garanțiile oferite. |
| --- | --- |

(39)

În ceea ce privește împrumuturile acordate societăților T2, Germania a formulat în primul rând observații privind cadrul adecvat pentru a se evalua dacă împrumuturile erau în concordanță cu condițiile de piață. Aceasta respinge o evaluare a împrumuturilor respective pe baza Comunicării din 2005 a Comisiei. Nu este potrivit să se compare ratele dobânzilor globale pentru împrumuturile individuale acordate societăților T2 cu ratele de referință ale Comisiei. Mai degrabă, ar trebui să se analizeze marjele de risc respective, iar acestea să fie comparate cu o valoare de referință de pe piața relevantă. Rata de bază fluctuează de la o zi la alta și niciuna dintre părți nu poate să exercite vreo influență asupra ei. Prin urmare, Comisia ar trebui să utilizeze în loc comparatori de piață ca valoare de referință pentru marjele de risc, deoarece marja de risc menționată în Comunicarea din 2005 a Comisiei nu este, în general, luată în considerare de către creditorii privați atunci când încheie acorduri de împrumut. Mai mult, Germania susține că inadecvarea Comunicării din 2005 a Comisiei a fost, de asemenea, recunoscută de către Comunicarea din 2008 privind ratele de referință care ia în considerare, de asemenea, ratingul debitorului și garanțiile oferite.

| (40) | De asemenea, nu este necesar, în opinia Germaniei, să se aplice de către Comisie Comunicarea din 2008 privind ratele de referință, deoarece aceasta ar trebui, în schimb, să își bazeze evaluarea pe valori de referință ale pieței atunci când există comparatori de piață. Altfel, competitivitatea instituțiilor publice de creditare ar fi grav amenințată, deoarece condițiile specifice ar putea fi determinate în ultimă instanță doar de rata de referință a Comisiei, și nu în funcție de condițiile reale ale pieței. |
| --- | --- |

(40)

De asemenea, nu este necesar, în opinia Germaniei, să se aplice de către Comisie Comunicarea din 2008 privind ratele de referință, deoarece aceasta ar trebui, în schimb, să își bazeze evaluarea pe valori de referință ale pieței atunci când există comparatori de piață. Altfel, competitivitatea instituțiilor publice de creditare ar fi grav amenințată, deoarece condițiile specifice ar putea fi determinate în ultimă instanță doar de rata de referință a Comisiei, și nu în funcție de condițiile reale ale pieței.

| (41) | Germania susține în continuare că, pentru împrumuturile în cauză, condițiile în care acestea au fost acordate se explică prin ratingul foarte bun și gradul foarte ridicat de bonitate al societăților FMG și LH. În acest context, evaluarea bonității trebuie să fie efectuată la nivelul societăților FMG și LH, deoarece, în cazul în care există un acord de transfer de profit și pierderi între societățile mamă și filialele lor, este absolut o practică standard pentru bănci să ia în considerare numai bonitatea societăților mamă. |
| --- | --- |

(41)

Germania susține în continuare că, pentru împrumuturile în cauză, condițiile în care acestea au fost acordate se explică prin ratingul foarte bun și gradul foarte ridicat de bonitate al societăților FMG și LH. În acest context, evaluarea bonității trebuie să fie efectuată la nivelul societăților FMG și LH, deoarece, în cazul în care există un acord de transfer de profit și pierderi între societățile mamă și filialele lor, este absolut o practică standard pentru bănci să ia în considerare numai bonitatea societăților mamă.

| (42) | Germania subliniază faptul că agenția Standard & Poor’s a acordat societății LH un rating de BBB+ (16) pentru perioada 2001-2003. FMG nu are un rating de credit extern corporativ deoarece este o societate integral publică. Germania compară situația financiară a FMG cu cea a Aeroportului Schiphol care este, de asemenea, o companie integral publică și a fost cotat între A (17) și AA (18) de către agenția de rating Standard & Poor's. Mai mult, în 2006 FMG a obținut un împrumut sindicalizat, negarantat, de [...] EUR de la un consorțiu internațional alcătuit din 21 de bănci publice și private. În memorandumul pentru acest împrumut FMG primit un rating de credit [...] (19). |
| --- | --- |

(42)

Germania subliniază faptul că agenția Standard & Poor’s a acordat societății LH un rating de BBB+ (16) pentru perioada 2001-2003. FMG nu are un rating de credit extern corporativ deoarece este o societate integral publică. Germania compară situația financiară a FMG cu cea a Aeroportului Schiphol care este, de asemenea, o companie integral publică și a fost cotat între A (17) și AA (18) de către agenția de rating Standard & Poor's. Mai mult, în 2006 FMG a obținut un împrumut sindicalizat, negarantat, de [...] EUR de la un consorțiu internațional alcătuit din 21 de bănci publice și private. În memorandumul pentru acest împrumut FMG primit un rating de credit [...] (19).

| (43) | Germania menționează că, spre deosebire de împrumutul sindicalizat acordat societății FMG, au fost furnizate garanții substanțiale pentru împrumuturile în cauză. În afară de garanțiile menționate în decizia de inițiere, este important să se observe că [...] pentru a garanta împrumuturile. Acest lucru demonstrează că pentru împrumuturile în cauză ar fi adecvată o marjă de risc și mai scăzută decât cea utilizată pentru împrumutul sindicalizat, care a fost între [...] și [...] pb. |
| --- | --- |

(43)

Germania menționează că, spre deosebire de împrumutul sindicalizat acordat societății FMG, au fost furnizate garanții substanțiale pentru împrumuturile în cauză. În afară de garanțiile menționate în decizia de inițiere, este important să se observe că [...] pentru a garanta împrumuturile. Acest lucru demonstrează că pentru împrumuturile în cauză ar fi adecvată o marjă de risc și mai scăzută decât cea utilizată pentru împrumutul sindicalizat, care a fost între [...] și [...] pb.

| (44) | Germania explică în continuare că nu au existat garanții în plus față de cele menționate în considerentele 40 și 45 din decizia de inițiere. Potrivit Germaniei, la 31 decembrie 2002 valoarea [...] s-a ridicat la [...] EUR, iar valoarea datoriilor aferente la [...]. Germania adaugă faptul că valoarea de [...] a crescut la [...] EUR la 31 decembrie 2003, iar valoarea datoriilor aferente s-a ridicat la [...] EUR. Nici FMG și LH și nici acționarii FMG nu au furnizat garanții suplimentare. |
| --- | --- |

(44)

Germania explică în continuare că nu au existat garanții în plus față de cele menționate în considerentele 40 și 45 din decizia de inițiere. Potrivit Germaniei, la 31 decembrie 2002 valoarea [...] s-a ridicat la [...] EUR, iar valoarea datoriilor aferente la [...]. Germania adaugă faptul că valoarea de [...] a crescut la [...] EUR la 31 decembrie 2003, iar valoarea datoriilor aferente s-a ridicat la [...] EUR. Nici FMG și LH și nici acționarii FMG nu au furnizat garanții suplimentare.

| (45) | În ceea ce privește comparabilitatea condițiilor împrumuturilor în cauză cu emisiunile de obligațiuni ale Deutsche Telekom AG, Bayer AG, Volkswagen AG și Deutsche Börse AG, ratingurile de credit ale acestor societăți arată că situația lor economică este perfect comparabilă cu cea a societăților FMG și LH. Ratingurile de credit pentru aceste societăți, furnizate de Germania, sunt prezentate sintetic în tabelul 1:

  Tabelul 1


  Ratingurile de credit ale societăților menționate de Germania în vederea comparării








  Societate | Rating de credit (pe termen lung) Standard & Poor 's | Rating de credit (pe termen lung) Moody’s |
| --- | --- | --- | --- |
| Deutsche Telekom AG | BBB+ | Baa1 |
| Bayer AG | A– | A3 |
| Volkswagen AG | A– | A3 |
| Deutsche Börse AG | AA | nedisponibilă |

(45)

În ceea ce privește comparabilitatea condițiilor împrumuturilor în cauză cu emisiunile de obligațiuni ale Deutsche Telekom AG, Bayer AG, Volkswagen AG și Deutsche Börse AG, ratingurile de credit ale acestor societăți arată că situația lor economică este perfect comparabilă cu cea a societăților FMG și LH. Ratingurile de credit pentru aceste societăți, furnizate de Germania, sunt prezentate sintetic în tabelul 1:

Tabelul 1

Ratingurile de credit ale societăților menționate de Germania în vederea comparării

Societate

Rating de credit (pe termen lung) Standard & Poor 's

Rating de credit (pe termen lung) Moody’s

Deutsche Telekom AG

BBB+

Baa1

Bayer AG

A–

A3

Volkswagen AG

A–

A3

Deutsche Börse AG

AA

nedisponibilă

| (46) | Germania atrage atenția în continuare asupra marjelor medii de risc (exprimate în pb) pentru obligațiunile corporative din zona euro cu un rating de credit (în conformitate cu metodologia de rating a Standard & Poor 's) între AA și BBB, astfel cum sunt rezumate în tabelul 2:

  Tabelul 2


  Marjele medii de risc (exprimate în puncte de bază) pentru obligațiunile corporative din zona euro









  Perioada de timp | AA | A | BBB |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 – 2007 | 15,6 | 38,6 | 83,3 |
| 1997 – 3/2005 | 17,4 | 40,8 | 89,4 |
| 1997 – 2000 | 5,0 | 19,5 | 47,4 |

(46)

Germania atrage atenția în continuare asupra marjelor medii de risc (exprimate în pb) pentru obligațiunile corporative din zona euro cu un rating de credit (în conformitate cu metodologia de rating a Standard & Poor 's) între AA și BBB, astfel cum sunt rezumate în tabelul 2:

Tabelul 2

Marjele medii de risc (exprimate în puncte de bază) pentru obligațiunile corporative din zona euro

Perioada de timp

AA

A

BBB

1997 – 2007

15,6

38,6

83,3

1997 – 3/2005

17,4

40,8

89,4

1997 – 2000

5,0

19,5

47,4

| (47) | Germania susține că tabelul 2 indică faptul că marjele de risc sunt foarte volatile în timp și că, în consecință, nu este acceptabilă folosirea marjelor de risc care au fost valabile numai într-o anumită lună pentru a concluziona cu privire la faptul că marjele de risc pentru împrumuturile în cauză ar fi fost sau nu ar fi fost stabilite în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(47)

Germania susține că tabelul 2 indică faptul că marjele de risc sunt foarte volatile în timp și că, în consecință, nu este acceptabilă folosirea marjelor de risc care au fost valabile numai într-o anumită lună pentru a concluziona cu privire la faptul că marjele de risc pentru împrumuturile în cauză ar fi fost sau nu ar fi fost stabilite în condiții normale de piață.

3.3.   CONDIȚIILE ACORDULUI PRIVIND UTILIZAREA TERENURILOR SEMNAT LA 30 MARTIE 2000

| (48) | În ceea ce privește acordul privind utilizarea terenurilor semnat la 30 martie 2000, Germania susține că o comparație cu prețul de achiziție a terenurilor perceput de obicei în zona din jurul aeroportul din München demonstrează că chiria plătită de Immo T2 este mai mare decât valoarea pe piață, comparabilă. |
| --- | --- |

(48)

În ceea ce privește acordul privind utilizarea terenurilor semnat la 30 martie 2000, Germania susține că o comparație cu prețul de achiziție a terenurilor perceput de obicei în zona din jurul aeroportul din München demonstrează că chiria plătită de Immo T2 este mai mare decât valoarea pe piață, comparabilă.

| (49) | Germania explică faptul că chiria anuală de [...] DEM (aproximativ [...] milioane EUR) a fost stabilită pe baza următorilor parametri:






  a) | dimensiunea parcelelor de 170 000 m2; |
| --- | --- | --- |

(49)

Germania explică faptul că chiria anuală de [...] DEM (aproximativ [...] milioane EUR) a fost stabilită pe baza următorilor parametri:

a)

dimensiunea parcelelor de 170 000 m2;

| b) | un preț inițial pe m2 de [...] DEM (aproximativ [...] EUR) și |
| --- | --- |

b)

un preț inițial pe m2 de [...] DEM (aproximativ [...] EUR) și

| c) | o rată anuală de rentabilitate de [...] corespunzătoare prețului pe m2. |
| --- | --- |

c)

o rată anuală de rentabilitate de [...] corespunzătoare prețului pe m2.

| (50) | Germania este de părere că prețul de [...] DEM (aproximativ [...] EUR) pe m2 este un preț de piață din următoarele motive. |
| --- | --- |

(50)

Germania este de părere că prețul de [...] DEM (aproximativ [...] EUR) pe m2 este un preț de piață din următoarele motive.

| (51) | În primul rând, pentru a determina prețul de piață al unei parcele, este necesar să se compare prețurile unor porțiuni de teren similare, în special în ceea ce privește posibilitatea de construire, amplasarea lor și nivelul de amenajare. În 2000, când a fost semnat acordul privind utilizarea terenului, loturile de teren în cauză erau adecvate pentru dezvoltare, dar nu exista infrastructură. În consecință, pentru a stabili prețul de piață pentru utilizarea parcelelor respective trebuie să fie integrate costurile cu infrastructura din tabelul 3. Aceste costuri au fost finanțate de Immo T2, dar altfel ar fi trebuit să fie suportate de proprietarul terenului.

  Tabelul 3


  Prezentare generală a costurilor de investiții în infrastructură finanțate de Immo T2







  Măsuri/investiții finanțate de Immo T2 | Milioane EUR |
| --- | --- | --- |
| Drumuri și poduri | [...] |
| Infrastructură de acces la transportul public local | [...] |
| Conducte de aprovizionare pentru utilități și TIC (electricitate, apă și eliminarea apelor reziduale, telecomunicații etc.) | [...] |
| Aprovizionare cu energie | [...] |
| Racordare la apă și la conducte pentru eliminarea apelor reziduale | [...] |
| Telecomunicații | [...] |
| Total | [...] |

(51)

În primul rând, pentru a determina prețul de piață al unei parcele, este necesar să se compare prețurile unor porțiuni de teren similare, în special în ceea ce privește posibilitatea de construire, amplasarea lor și nivelul de amenajare. În 2000, când a fost semnat acordul privind utilizarea terenului, loturile de teren în cauză erau adecvate pentru dezvoltare, dar nu exista infrastructură. În consecință, pentru a stabili prețul de piață pentru utilizarea parcelelor respective trebuie să fie integrate costurile cu infrastructura din tabelul 3. Aceste costuri au fost finanțate de Immo T2, dar altfel ar fi trebuit să fie suportate de proprietarul terenului.

Tabelul 3

Prezentare generală a costurilor de investiții în infrastructură finanțate de Immo T2

Măsuri/investiții finanțate de Immo T2

Milioane EUR

Drumuri și poduri

[...]

Infrastructură de acces la transportul public local

[...]

Conducte de aprovizionare pentru utilități și TIC (electricitate, apă și eliminarea apelor reziduale, telecomunicații etc.)

[...]

Aprovizionare cu energie

[...]

Racordare la apă și la conducte pentru eliminarea apelor reziduale

[...]

Telecomunicații

[...]

Total

[...]

| (52) | Pe baza costurilor reale de investiții suportate și finanțate de Immo T2, valoarea parcelelor crește cu aproximativ [...] EUR pe m2, ajungând la un total de aproximativ [...] EUR pe m2. În cazul în care drumurile și podurile finanțate de Immo T2 ar fi excluse, valoarea parcelelor ar continua să înregistreze o creștere, ajungând la aproximativ [...] EUR pe m2. |
| --- | --- |

(52)

Pe baza costurilor reale de investiții suportate și finanțate de Immo T2, valoarea parcelelor crește cu aproximativ [...] EUR pe m2, ajungând la un total de aproximativ [...] EUR pe m2. În cazul în care drumurile și podurile finanțate de Immo T2 ar fi excluse, valoarea parcelelor ar continua să înregistreze o creștere, ajungând la aproximativ [...] EUR pe m2.

| (53) | Germania explică în continuare că scopul acestui calcul este numai analiza comparativă a valorii parcelelor respective cu alte loturi de teren. Când s-a calculat chiria, valoarea terenului a rămas la [...] EUR pe m2, deoarece toate costurile cu infrastructura au fost suportate de Immo T2, nu de proprietar. Altfel Immo T2 ar fi trebuit să suporte aceste costuri de două ori. |
| --- | --- |

(53)

Germania explică în continuare că scopul acestui calcul este numai analiza comparativă a valorii parcelelor respective cu alte loturi de teren. Când s-a calculat chiria, valoarea terenului a rămas la [...] EUR pe m2, deoarece toate costurile cu infrastructura au fost suportate de Immo T2, nu de proprietar. Altfel Immo T2 ar fi trebuit să suporte aceste costuri de două ori.

| (54) | În plus, Germania subliniază că loturile de teren se află pe teritoriul comunei Oberding care este situată în districtul rural Erding. Valoarea loturilor de teren cu infrastructură amplasate în zona industrială din imediata vecinătate a aeroportului din zona Schwaig a comunei Oberding a rămas neschimbată în ultimii ani, fiind de aproximativ [...] EUR pe m2. Această afirmație a fost confirmată de grupul de experți independenți privind evaluările terenurilor (Unabhängige Gutachterausschuss Für Grundstückswerte) al Autorității Districtului Rural Erding (Landratsamt). |
| --- | --- |

(54)

În plus, Germania subliniază că loturile de teren se află pe teritoriul comunei Oberding care este situată în districtul rural Erding. Valoarea loturilor de teren cu infrastructură amplasate în zona industrială din imediata vecinătate a aeroportului din zona Schwaig a comunei Oberding a rămas neschimbată în ultimii ani, fiind de aproximativ [...] EUR pe m2. Această afirmație a fost confirmată de grupul de experți independenți privind evaluările terenurilor (Unabhängige Gutachterausschuss Für Grundstückswerte) al Autorității Districtului Rural Erding (Landratsamt).

| (55) | Germania consideră, cu toate acestea, că prețul de [...] EUR pe m2 mai trebuie să fie ajustat. În primul rând, prețul lotului prezentat spre comparație ar trebui, prin urmare, să fi ridicat cu aproximativ [...] % sau cu [...] EUR pe m2. Pe această bază, prețul de referință a urcat la [...] EUR pe m2. |
| --- | --- |

(55)

Germania consideră, cu toate acestea, că prețul de [...] EUR pe m2 mai trebuie să fie ajustat. În primul rând, prețul lotului prezentat spre comparație ar trebui, prin urmare, să fi ridicat cu aproximativ [...] % sau cu [...] EUR pe m2. Pe această bază, prețul de referință a urcat la [...] EUR pe m2.

| (56) | În al doilea rând, amplasarea unui lot de teren are o influență hotărâtoare asupra valorii sale. Spre deosebire de loturile de teren din Schwaig prezentate spre comparație, loturile Terminalului 2 au acces direct la aeroport, autostradă, căile ferate suburbane (S-Bahn) și la alte infrastructuri de transport public local. Pentru a reflecta aceste avantaje comerciale, prețul ar trebui să fie majorat suplimentar cu aproximativ [...] % sau cu [...] EUR pe m2, în conformitate cu estimările efectuate de experți. Acest lucru ridică prețul de referință de la [...] EUR pe m2 la [...] EUR pe m2. |
| --- | --- |

(56)

În al doilea rând, amplasarea unui lot de teren are o influență hotărâtoare asupra valorii sale. Spre deosebire de loturile de teren din Schwaig prezentate spre comparație, loturile Terminalului 2 au acces direct la aeroport, autostradă, căile ferate suburbane (S-Bahn) și la alte infrastructuri de transport public local. Pentru a reflecta aceste avantaje comerciale, prețul ar trebui să fie majorat suplimentar cu aproximativ [...] % sau cu [...] EUR pe m2, în conformitate cu estimările efectuate de experți. Acest lucru ridică prețul de referință de la [...] EUR pe m2 la [...] EUR pe m2.

| (57) | Având în vedere cele de mai sus, valoarea loturilor de teren în cauză, inclusiv costurile cu infrastructura suportate de Immo T2, se ridică la cel puțin [...] EUR pe m2 (fără a se lua în considerare costurile cu podurile și drumurile). Prin urmare, Germania este de părere că valoarea loturilor de teren în cauză este cu cel puțin [...] % mai mare decât prețul de referință. În consecință, acordul privind utilizarea terenurilor în cauză a fost încheiat în condiții normale de piață și, prin urmare, nu conține niciun element de ajutor. |
| --- | --- |

(57)

Având în vedere cele de mai sus, valoarea loturilor de teren în cauză, inclusiv costurile cu infrastructura suportate de Immo T2, se ridică la cel puțin [...] EUR pe m2 (fără a se lua în considerare costurile cu podurile și drumurile). Prin urmare, Germania este de părere că valoarea loturilor de teren în cauză este cu cel puțin [...] % mai mare decât prețul de referință. În consecință, acordul privind utilizarea terenurilor în cauză a fost încheiat în condiții normale de piață și, prin urmare, nu conține niciun element de ajutor.

| (58) | Germania continuă să sublinieze că toate aceste valori de referință sunt legate de vânzarea de terenuri, adică acestea sunt prețurile la care are loc un transfer de proprietate. Cu toate acestea, acordul în cauză se referă doar la permisiunea de a utiliza terenul în schimbul unei chirii pentru o perioadă limitată de timp ([...] ani), fără transfer de proprietate. În timpul negocierilor, LH a încercat să utilizeze acest factor ca justificare pentru plata unei chirii mai mici. Cu toate acestea, în cadrul „clauzei duble de reversie” (doppelte Heimfallregelung) incluse în acordul privind utilizarea terenurilor, Immo T2 nu va putea dobândi dreptul de proprietate asupra clădirii terminalului sau asupra lotului de teren pe care aceasta a fost construită. |
| --- | --- |

(58)

Germania continuă să sublinieze că toate aceste valori de referință sunt legate de vânzarea de terenuri, adică acestea sunt prețurile la care are loc un transfer de proprietate. Cu toate acestea, acordul în cauză se referă doar la permisiunea de a utiliza terenul în schimbul unei chirii pentru o perioadă limitată de timp ([...] ani), fără transfer de proprietate. În timpul negocierilor, LH a încercat să utilizeze acest factor ca justificare pentru plata unei chirii mai mici. Cu toate acestea, în cadrul „clauzei duble de reversie” (doppelte Heimfallregelung) incluse în acordul privind utilizarea terenurilor, Immo T2 nu va putea dobândi dreptul de proprietate asupra clădirii terminalului sau asupra lotului de teren pe care aceasta a fost construită.

| (59) | Acesta este motivul pentru care Germania consideră că chiria plătită pentru utilizarea celor două loturi de teren este de fapt mai mare decât prețul obișnuit pe piață pentru achiziționarea lor și, prin urmare, nu conține elemente de ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(59)

Acesta este motivul pentru care Germania consideră că chiria plătită pentru utilizarea celor două loturi de teren este de fapt mai mare decât prețul obișnuit pe piață pentru achiziționarea lor și, prin urmare, nu conține elemente de ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

4.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE: RYANAIR

| (60) | Comisia a primit observații privind decizia de inițiere numai de la Ryanair. Potrivit Ryanair, argumentul Germaniei care susține că înțelegerile referitoare la Terminalul 2 au permis ca utilizarea aeroportului să fie optimizată, este nefondat. Ryanair susține în continuare că ar fi trebuit să fie investigată de Comisie și repartizarea proprietății între Immo T2 și societatea de exploatare T2. |
| --- | --- |

(60)

Comisia a primit observații privind decizia de inițiere numai de la Ryanair. Potrivit Ryanair, argumentul Germaniei care susține că înțelegerile referitoare la Terminalul 2 au permis ca utilizarea aeroportului să fie optimizată, este nefondat. Ryanair susține în continuare că ar fi trebuit să fie investigată de Comisie și repartizarea proprietății între Immo T2 și societatea de exploatare T2.

| (61) | Cu privire la împrumuturile bancare, Ryanair susține că o primă de risc de 75 de puncte de bază este adecvată. Ryanair susține, de asemenea, că însăși Comisia a admis că societățile T2 sunt societăți nou înființate, cu un scop special, fără o istorie de evaluare a ratingului de credit, că FMG este foarte dependentă de strategia de afaceri a societății LH, că LH, cu costuri de bază relativ ridicate și randament slab, desfășoară activități ciclice, cu investiții masive de capital și competitive din punctul de vedere al prețului în sectorul transportului aerian, și că se pare că nu sunt furnizate garanțiile cerute în mod normal de bănci. Ca rezultat al acestor factori, ar trebui să se aplice o primă de risc mai ridicată. |
| --- | --- |

(61)

Cu privire la împrumuturile bancare, Ryanair susține că o primă de risc de 75 de puncte de bază este adecvată. Ryanair susține, de asemenea, că însăși Comisia a admis că societățile T2 sunt societăți nou înființate, cu un scop special, fără o istorie de evaluare a ratingului de credit, că FMG este foarte dependentă de strategia de afaceri a societății LH, că LH, cu costuri de bază relativ ridicate și randament slab, desfășoară activități ciclice, cu investiții masive de capital și competitive din punctul de vedere al prețului în sectorul transportului aerian, și că se pare că nu sunt furnizate garanțiile cerute în mod normal de bănci. Ca rezultat al acestor factori, ar trebui să se aplice o primă de risc mai ridicată.

| (62) | Ryanair suspectează că Germania ar fi reținut informații în ceea ce privește garanțiile oferite de stat către bănci. Ryanair observă că faptul că băncile creditoare și-au rezervat dreptul de a înceta acordurile de împrumut încheiate cu societățile T2 în cazul în care anumite organisme publice pierd controlul asupra FMG sugerează că aceste împrumuturi au fost acordate datorită unei garanții implicite sau explicite oferite de către acționarii publici ai societăților T2. În acest context, Ryanair este de părere că ratele dobânzii cerute de bănci sunt mai scăzute decât ar fi fost în condiții normale de piață și că o investigație ar trebui să examineze dacă societățile T2 au plătit o remunerație corespunzătoare pentru garanție. |
| --- | --- |

(62)

Ryanair suspectează că Germania ar fi reținut informații în ceea ce privește garanțiile oferite de stat către bănci. Ryanair observă că faptul că băncile creditoare și-au rezervat dreptul de a înceta acordurile de împrumut încheiate cu societățile T2 în cazul în care anumite organisme publice pierd controlul asupra FMG sugerează că aceste împrumuturi au fost acordate datorită unei garanții implicite sau explicite oferite de către acționarii publici ai societăților T2. În acest context, Ryanair este de părere că ratele dobânzii cerute de bănci sunt mai scăzute decât ar fi fost în condiții normale de piață și că o investigație ar trebui să examineze dacă societățile T2 au plătit o remunerație corespunzătoare pentru garanție.

| (63) | În ceea ce privește chiria pentru terenul pe care a fost construit Terminalul 2, Ryanair susține că, deși terminalul nu a început să funcționeze înainte de luna iunie 2003, Immo T2 a folosit terenurile din martie 2000. Prin urmare, Ryanair este de părere că Immo T2 a putut folosi terenul gratuit timp de trei ani și trei luni. Ryanair susține în continuare că o perioadă de [...] între două revizuiri ale chiriei este neobișnuit de lungă și de favorabilă chiriașului. |
| --- | --- |

(63)

În ceea ce privește chiria pentru terenul pe care a fost construit Terminalul 2, Ryanair susține că, deși terminalul nu a început să funcționeze înainte de luna iunie 2003, Immo T2 a folosit terenurile din martie 2000. Prin urmare, Ryanair este de părere că Immo T2 a putut folosi terenul gratuit timp de trei ani și trei luni. Ryanair susține în continuare că o perioadă de [...] între două revizuiri ale chiriei este neobișnuit de lungă și de favorabilă chiriașului.

| (64) | În ceea ce privește accesul egal la infrastructură, Ryanair susține că și partenerii Star Alliance ai societății LH au beneficiat de pe urma ajutorului. Ryanair consideră că accesul preferențial pentru membrii Star Alliance este un avantaj special acordat de FMG, fără ca aceasta să primească vreun avantaj special în schimb. Ryanair susține că nu există nicio diferență calitativă între Terminalele 1 și 2 pentru că, de exemplu, capacitatea, locurile de staționare, suprafața și pozițiile terminalului ar fi mai mari în Terminalul 2 decât în Terminalul 1. Se preconizează că Terminalul 1 își va atinge capacitatea maximă mai rapid decât Terminalul 2 în viitor. În opinia Ryanair, se pare că LH nu plătește nicio taxă suplimentară în schimbul acestui tratament preferențial oferit de FMG. În fine, Ryanair subliniază efectele negative ale ajutorului asupra concurenței din sudul Germaniei. |
| --- | --- |

(64)

În ceea ce privește accesul egal la infrastructură, Ryanair susține că și partenerii Star Alliance ai societății LH au beneficiat de pe urma ajutorului. Ryanair consideră că accesul preferențial pentru membrii Star Alliance este un avantaj special acordat de FMG, fără ca aceasta să primească vreun avantaj special în schimb. Ryanair susține că nu există nicio diferență calitativă între Terminalele 1 și 2 pentru că, de exemplu, capacitatea, locurile de staționare, suprafața și pozițiile terminalului ar fi mai mari în Terminalul 2 decât în Terminalul 1. Se preconizează că Terminalul 1 își va atinge capacitatea maximă mai rapid decât Terminalul 2 în viitor. În opinia Ryanair, se pare că LH nu plătește nicio taxă suplimentară în schimbul acestui tratament preferențial oferit de FMG. În fine, Ryanair subliniază efectele negative ale ajutorului asupra concurenței din sudul Germaniei.

5.   RĂSPUNSUL GERMANIEI LA OBSERVAȚIILE COMPANIEI RYANAIR

| (65) | În răspunsul său la observațiile formulate de Ryanair cu privire la decizia de inițiere, Germania abordează mai întâi chestiunea efectului unui eventual ajutor în acest caz asupra situației concurențiale a Ryanair. Chiar și în ipoteza că ajutorul de stat a fost acordat în acest caz, acesta nu ar afecta în mod substanțial poziția concurențială pe piață a Ryanair. Immo T2 este doar un holding imobiliar care închiriază parcelele pe care este construit Terminalul 2 pe care îl închiriază după aceea societății de exploatare T2. Societatea de exploatare T2 este o întreprindere care închiriază, exploatează și subînchiriază Terminalul 2 unor chiriași individuali. Astfel, ambii potențiali beneficiari ai ajutorului sunt activi pe piețe complet diferite de cele ale companiei Ryanair. Simplul fapt că LH deține acțiuni la societățile T2 nu creează o relație concurențială între LH și Ryanair. |
| --- | --- |

(65)

În răspunsul său la observațiile formulate de Ryanair cu privire la decizia de inițiere, Germania abordează mai întâi chestiunea efectului unui eventual ajutor în acest caz asupra situației concurențiale a Ryanair. Chiar și în ipoteza că ajutorul de stat a fost acordat în acest caz, acesta nu ar afecta în mod substanțial poziția concurențială pe piață a Ryanair. Immo T2 este doar un holding imobiliar care închiriază parcelele pe care este construit Terminalul 2 pe care îl închiriază după aceea societății de exploatare T2. Societatea de exploatare T2 este o întreprindere care închiriază, exploatează și subînchiriază Terminalul 2 unor chiriași individuali. Astfel, ambii potențiali beneficiari ai ajutorului sunt activi pe piețe complet diferite de cele ale companiei Ryanair. Simplul fapt că LH deține acțiuni la societățile T2 nu creează o relație concurențială între LH și Ryanair.

| (66) | Germania susține în continuare că acordurile pentru Terminalul 2 au permis ca utilizarea aeroportului să fie optimizată. De asemenea, Germania respinge orice critici cu privire la repartizarea proprietății în societățile T2. Repartizarea reflectă capitalul investit de FMG și, respectiv, de Lufthansa, precum și alocarea riscurilor. Această practică este acceptată de Comisie și confirmă faptul că acordul este în concordanță cu condițiile de piață. În plus, Germania susține că nu au fost necesare sancțiuni pentru a se asigura că LH și-a onorat angajamentele în ceea ce privește instituirea unui nod aeroportuar, din moment ce LH trebuie să împartă riscurile comerciale asociate exploatării Terminalului 2. |
| --- | --- |

(66)

Germania susține în continuare că acordurile pentru Terminalul 2 au permis ca utilizarea aeroportului să fie optimizată. De asemenea, Germania respinge orice critici cu privire la repartizarea proprietății în societățile T2. Repartizarea reflectă capitalul investit de FMG și, respectiv, de Lufthansa, precum și alocarea riscurilor. Această practică este acceptată de Comisie și confirmă faptul că acordul este în concordanță cu condițiile de piață. În plus, Germania susține că nu au fost necesare sancțiuni pentru a se asigura că LH și-a onorat angajamentele în ceea ce privește instituirea unui nod aeroportuar, din moment ce LH trebuie să împartă riscurile comerciale asociate exploatării Terminalului 2.

| (67) | În ceea ce privește observațiile companiei Ryanair referitoare la evaluarea finanțării prin împrumut, Germania ar dori să sublinieze că cele 75 de pb reprezentând primă de risc pe care Comisia le-a utilizat ca bază pentru decizia sa de inițiere, în conformitate cu Comunicarea din 2005 a Comisiei, sunt adecvate numai în cazul în care întreprinderea întâmpină dificultăți sau nu este în măsură să furnizeze garanții suficiente. Niciuna dintre situații nu este prezentă în acest caz, întrucât nu există niciun risc de credit extraordinar implicat. |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește observațiile companiei Ryanair referitoare la evaluarea finanțării prin împrumut, Germania ar dori să sublinieze că cele 75 de pb reprezentând primă de risc pe care Comisia le-a utilizat ca bază pentru decizia sa de inițiere, în conformitate cu Comunicarea din 2005 a Comisiei, sunt adecvate numai în cazul în care întreprinderea întâmpină dificultăți sau nu este în măsură să furnizeze garanții suficiente. Niciuna dintre situații nu este prezentă în acest caz, întrucât nu există niciun risc de credit extraordinar implicat.

| (68) | În ceea ce privește observațiile companiei Ryanair privind condițiile acordului privind utilizarea terenurilor, Germania explică în primul rând de ce Immo T2 nu a plătit chirie în timpul perioadei de construire a Terminalului 2, care a durat trei ani și trei luni. Germania confirmă că în timpul perioadei de construire Immo T2 nu a plătit chirie pentru utilizarea terenului. Cu toate acestea, măsurile în cauză trebuie să fie evaluate în toate elementele lor, respectiv prin luarea în considerare a plăților reprezentând chirie efectuate după construirea Terminalului 2, care compensează neplata chiriei în perioada de început de trei ani și trei luni. Ar trebui să se țină seama și de faptul că societăților T2 nu li s-a oferit posibilitatea de a achiziționa terenul. Întrucât Ryanair are îndoieli cu privire la justețea existenței perioadei de ajustare de zece ani, Germania dovedit deja că chiria este cu mult peste valoarea de piață, ceea ce reprezintă elementul decisiv. |
| --- | --- |

(68)

În ceea ce privește observațiile companiei Ryanair privind condițiile acordului privind utilizarea terenurilor, Germania explică în primul rând de ce Immo T2 nu a plătit chirie în timpul perioadei de construire a Terminalului 2, care a durat trei ani și trei luni. Germania confirmă că în timpul perioadei de construire Immo T2 nu a plătit chirie pentru utilizarea terenului. Cu toate acestea, măsurile în cauză trebuie să fie evaluate în toate elementele lor, respectiv prin luarea în considerare a plăților reprezentând chirie efectuate după construirea Terminalului 2, care compensează neplata chiriei în perioada de început de trei ani și trei luni. Ar trebui să se țină seama și de faptul că societăților T2 nu li s-a oferit posibilitatea de a achiziționa terenul. Întrucât Ryanair are îndoieli cu privire la justețea existenței perioadei de ajustare de zece ani, Germania dovedit deja că chiria este cu mult peste valoarea de piață, ceea ce reprezintă elementul decisiv.

| (69) | În plus, Germania subliniază din nou echivalența calitativă dintre cele două terminale. Argumentele de ordin cantitativ avansate de către Ryanair nu sunt pertinente. Există diferențe deoarece Terminalul 1 este conceput pentru zboruri directe, în timp ce Terminalul 2 este construit ca un nod aeroportuar și este mai mare. În ceea ce privește calitatea, cu toate acestea, Terminalul 1 nu este inferior. Presupunerea companiei Ryanair că Terminalul 1 își va atinge capacitatea maximă mai rapid nu este corectă: în prezent se folosește doar 66 % din capacitatea Terminalului 1, în timp ce Terminalul 2 funcționează aproape la capacitate maximă (90 %). |
| --- | --- |

(69)

În plus, Germania subliniază din nou echivalența calitativă dintre cele două terminale. Argumentele de ordin cantitativ avansate de către Ryanair nu sunt pertinente. Există diferențe deoarece Terminalul 1 este conceput pentru zboruri directe, în timp ce Terminalul 2 este construit ca un nod aeroportuar și este mai mare. În ceea ce privește calitatea, cu toate acestea, Terminalul 1 nu este inferior. Presupunerea companiei Ryanair că Terminalul 1 își va atinge capacitatea maximă mai rapid nu este corectă: în prezent se folosește doar 66 % din capacitatea Terminalului 1, în timp ce Terminalul 2 funcționează aproape la capacitate maximă (90 %).

| (70) | Germania susține că, în acest caz, nu se poate aplica un control în materie de ajutoare de stat. Însăși Comisia a admis că exploatarea unui aeroport internațional a fost considerată o activitate economică numai după hotărârea Tribunalului în cauza Aéroports de Paris. Prin urmare, măsurile introduse înainte de această dată reprezintă un ajutor existent în sensul articolului 1 litera (b) punctul (v) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (20). De asemenea, Germania susține că măsurile constituie ajutoare individuale în sensul articolului 1 litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 și, prin urmare, Comisia nu are niciun drept de control asupra acestor măsuri. |
| --- | --- |

(70)

Germania susține că, în acest caz, nu se poate aplica un control în materie de ajutoare de stat. Însăși Comisia a admis că exploatarea unui aeroport internațional a fost considerată o activitate economică numai după hotărârea Tribunalului în cauza Aéroports de Paris. Prin urmare, măsurile introduse înainte de această dată reprezintă un ajutor existent în sensul articolului 1 litera (b) punctul (v) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (20). De asemenea, Germania susține că măsurile constituie ajutoare individuale în sensul articolului 1 litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 și, prin urmare, Comisia nu are niciun drept de control asupra acestor măsuri.

| (71) | În fine, Germania subliniază că, pentru acest caz este relevantă nu hotărârea Tribunalului din 2000, ci hotărârea definitivă a Curții de Justiție din 24 octombrie 2002. Numai această hotărâre a soluționat chestiunea în mod definitiv și a asigurat securitatea juridică. |
| --- | --- |

(71)

În fine, Germania subliniază că, pentru acest caz este relevantă nu hotărârea Tribunalului din 2000, ci hotărârea definitivă a Curții de Justiție din 24 octombrie 2002. Numai această hotărâre a soluționat chestiunea în mod definitiv și a asigurat securitatea juridică.

6.   EVALUARE: EXISTENȚA UNUI AJUTOR PENTRU SOCIETĂȚILE T2

| (72) | În temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. |
| --- | --- |

(72)

În temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

| (73) | Criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE sunt cumulative. Măsurile în cauză constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din TFUE în cazul în care toate criteriile descrise la literele (a) - (d) sunt îndeplinite. Ajutorul financiar trebuie:






  a) | să fie acordat de către stat sau prin intermediul resurselor de stat; |
| --- | --- | --- |

(73)

Criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE sunt cumulative. Măsurile în cauză constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din TFUE în cazul în care toate criteriile descrise la literele (a) - (d) sunt îndeplinite. Ajutorul financiar trebuie:

a)

să fie acordat de către stat sau prin intermediul resurselor de stat;

| b) | să favorizeze anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri; |
| --- | --- |

b)

să favorizeze anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri;

| c) | să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența și |
| --- | --- |

c)

să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența și

| d) | să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

d)

să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.

6.1.   ÎMPRUMUTURILE ACORDATE SOCIETĂȚILOR T2

6.1.1.   Aplicabilitatea normelor privind ajutoarele de stat la finanțarea infrastructurii aeroportuare

| (74) | Până de curând, dezvoltarea aeroporturilor a fost determinată adeseori de rațiuni de planificare teritorială sau, în unele cazuri, de cerințe de natură militară. Exploatarea aeroporturilor a fost organizată mai degrabă ca parte a administrației publice, decât ca societate comercială. Concurența dintre aeroporturi și operatorii aeroportuari a fost, de asemenea, limitată și s-a dezvoltat treptat. În acest context, finanțarea aeroporturilor și a infrastructurii aeroportuare de către stat a fost considerată anterior chiar de Comisie ca fiind o măsură generală de politică economică, care nu putea fi controlată în temeiul normelor privind ajutoarele de stat prevăzute în tratat (21). |
| --- | --- |

(74)

Până de curând, dezvoltarea aeroporturilor a fost determinată adeseori de rațiuni de planificare teritorială sau, în unele cazuri, de cerințe de natură militară. Exploatarea aeroporturilor a fost organizată mai degrabă ca parte a administrației publice, decât ca societate comercială. Concurența dintre aeroporturi și operatorii aeroportuari a fost, de asemenea, limitată și s-a dezvoltat treptat. În acest context, finanțarea aeroporturilor și a infrastructurii aeroportuare de către stat a fost considerată anterior chiar de Comisie ca fiind o măsură generală de politică economică, care nu putea fi controlată în temeiul normelor privind ajutoarele de stat prevăzute în tratat (21).

| (75) | Cu toate acestea, situația s-a schimbat în ultimii ani. Deși aceste rațiuni de planificare teritorială și structurile administrative pot juca în continuare un rol în unele cazuri, majoritatea aeroporturilor au fost încorporate în dreptul comercial, pentru a li se permite să funcționeze în condiții de piață într-un mediu din ce în ce mai concurențial. Procesul transferului către sectorul privat a luat, în mod normal, forma privatizării sau a deschiderii tot mai mari a capitalului. În ultimii ani, societățile de capital privat și fondurile de investiții și de pensii s-au arătat foarte interesate de achiziționarea de aeroporturi. |
| --- | --- |

(75)

Cu toate acestea, situația s-a schimbat în ultimii ani. Deși aceste rațiuni de planificare teritorială și structurile administrative pot juca în continuare un rol în unele cazuri, majoritatea aeroporturilor au fost încorporate în dreptul comercial, pentru a li se permite să funcționeze în condiții de piață într-un mediu din ce în ce mai concurențial. Procesul transferului către sectorul privat a luat, în mod normal, forma privatizării sau a deschiderii tot mai mari a capitalului. În ultimii ani, societățile de capital privat și fondurile de investiții și de pensii s-au arătat foarte interesate de achiziționarea de aeroporturi.

| (76) | În ultimii ani, industria aeroportuară din Uniune a suferit modificări organizatorice fundamentale care reflectă nu numai interesele active ale investitorilor privați în sectorul aeroportuar, dar și o schimbare de atitudine din partea autorităților publice față de implicarea sectorului privat în dezvoltarea aeroporturilor. Acest lucru a dus la o mai mare diversitate și complexitate a funcțiilor îndeplinite de aeroporturi. |
| --- | --- |

(76)

În ultimii ani, industria aeroportuară din Uniune a suferit modificări organizatorice fundamentale care reflectă nu numai interesele active ale investitorilor privați în sectorul aeroportuar, dar și o schimbare de atitudine din partea autorităților publice față de implicarea sectorului privat în dezvoltarea aeroporturilor. Acest lucru a dus la o mai mare diversitate și complexitate a funcțiilor îndeplinite de aeroporturi.

| (77) | Aceste schimbări recente au condus însă la o schimbare în relațiile comerciale dintre aeroporturi. Dacă în trecut aeroporturile erau gestionate în cea mai mare măsură ca infrastructuri cu scopul de a asigura accesibilitate și dezvoltare teritorială, de mai mulți ani, tot mai multe aeroporturi urmăresc și obiective comerciale și se află în concurență unele cu altele în vederea atragerii traficului aerian. |
| --- | --- |

(77)

Aceste schimbări recente au condus însă la o schimbare în relațiile comerciale dintre aeroporturi. Dacă în trecut aeroporturile erau gestionate în cea mai mare măsură ca infrastructuri cu scopul de a asigura accesibilitate și dezvoltare teritorială, de mai mulți ani, tot mai multe aeroporturi urmăresc și obiective comerciale și se află în concurență unele cu altele în vederea atragerii traficului aerian.

| (78) | Având în vedere dezvoltarea treptată a forțelor pieței în acest sector, nu este ușor să se determine o dată începând de la care exploatarea facilităților aeroportuare să trebuiască, fără îndoială, să fie considerată o activitate economică. Cu toate acestea, jurisprudența Tribunalului reflectă natura schimbătoare a activității de exploatare a unui aeroport. În hotărârea din cauza Aéroports de Paris, Tribunalul a stabilit că exploatarea unui aeroport, inclusiv furnizarea de servicii aeroportuare pentru companiile aeriene și furnizorii de servicii în aeroporturi, este o activitate economică deoarece constă în asigurarea de instalații aeroportuare pentru companiile aeriene și diferiții prestatori de servicii, în schimbul unei taxe stabilite în mod liber de administrator și, atunci când acesta din urmă este o autoritate publică, activitatea nu se încadrează în exercitarea atribuțiilor sale oficiale și este separabilă de activitățile sale în exercitarea acestor competențe (22). După hotărârea în cauza Aéroports de Paris (12 decembrie 2000), prin urmare, nu a mai fost posibil să se considere că exploatarea și construirea aeroporturilor sunt o sarcină efectuată în cadrul unei misiuni de serviciu public de către o administrație, care nu intră în domeniul de aplicare a controlului asupra ajutoarelor de stat. |
| --- | --- |

(78)

Având în vedere dezvoltarea treptată a forțelor pieței în acest sector, nu este ușor să se determine o dată începând de la care exploatarea facilităților aeroportuare să trebuiască, fără îndoială, să fie considerată o activitate economică. Cu toate acestea, jurisprudența Tribunalului reflectă natura schimbătoare a activității de exploatare a unui aeroport. În hotărârea din cauza Aéroports de Paris, Tribunalul a stabilit că exploatarea unui aeroport, inclusiv furnizarea de servicii aeroportuare pentru companiile aeriene și furnizorii de servicii în aeroporturi, este o activitate economică deoarece constă în asigurarea de instalații aeroportuare pentru companiile aeriene și diferiții prestatori de servicii, în schimbul unei taxe stabilite în mod liber de administrator și, atunci când acesta din urmă este o autoritate publică, activitatea nu se încadrează în exercitarea atribuțiilor sale oficiale și este separabilă de activitățile sale în exercitarea acestor competențe (22). După hotărârea în cauza Aéroports de Paris (12 decembrie 2000), prin urmare, nu a mai fost posibil să se considere că exploatarea și construirea aeroporturilor sunt o sarcină efectuată în cadrul unei misiuni de serviciu public de către o administrație, care nu intră în domeniul de aplicare a controlului asupra ajutoarelor de stat.

| (79) | În hotărârea Aeroportul Leipzig/Halle, Tribunalul a confirmat că nu este posibil să se excludă a priori aplicarea normelor privind ajutoarele de stat la aeroporturi, din moment ce exploatarea unui aeroport reprezintă o activitate economică, iar construirea infrastructurii aeroportuare constituie o parte integrantă a acesteia (23). Odată ce un operator aeroportuar, indiferent de statutul său juridic sau de modul în care este finanțat, exercită o activitate economică, aceasta constituie o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și, prin urmare, se aplică normele privind ajutoarele de stat din tratat (24). |
| --- | --- |

(79)

În hotărârea Aeroportul Leipzig/Halle, Tribunalul a confirmat că nu este posibil să se excludă a priori aplicarea normelor privind ajutoarele de stat la aeroporturi, din moment ce exploatarea unui aeroport reprezintă o activitate economică, iar construirea infrastructurii aeroportuare constituie o parte integrantă a acesteia (23). Odată ce un operator aeroportuar, indiferent de statutul său juridic sau de modul în care este finanțat, exercită o activitate economică, aceasta constituie o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și, prin urmare, se aplică normele privind ajutoarele de stat din tratat (24).

| (80) | În hotărârea Aeroportul Leipzig/Halle, Tribunalul a susținut, de asemenea, că, începând cu anul 2000, nu a mai fost posibil să se excludă aplicarea normelor privind ajutoarele de stat la finanțarea infrastructurii aeroportuare (25). |
| --- | --- |

(80)

În hotărârea Aeroportul Leipzig/Halle, Tribunalul a susținut, de asemenea, că, începând cu anul 2000, nu a mai fost posibil să se excludă aplicarea normelor privind ajutoarele de stat la finanțarea infrastructurii aeroportuare (25).

| (81) | Ținând seama de considerentele 74 - 80, Comisia consideră că, înainte de hotărârea Tribunalului în cauza Aéroports de Paris, statele membre ar fi putut presupune că măsurile de finanțare adoptate definitiv înainte de hotărârea Aéroports de Paris nu constituiau ajutor de stat și, prin urmare, nu trebuiau să fie notificate Comisiei. Rezultă că nu se poate pune în discuție de către Comisie, pe baza normelor privind ajutoarele de stat, măsurile de finanțare adoptate definitiv înainte de hotărârea în cauza Aéroports de Paris. |
| --- | --- |

(81)

Ținând seama de considerentele 74 - 80, Comisia consideră că, înainte de hotărârea Tribunalului în cauza Aéroports de Paris, statele membre ar fi putut presupune că măsurile de finanțare adoptate definitiv înainte de hotărârea Aéroports de Paris nu constituiau ajutor de stat și, prin urmare, nu trebuiau să fie notificate Comisiei. Rezultă că nu se poate pune în discuție de către Comisie, pe baza normelor privind ajutoarele de stat, măsurile de finanțare adoptate definitiv înainte de hotărârea în cauza Aéroports de Paris.

| (82) | Deși măsurile de finanțare adoptate definitiv înainte de dezvoltarea oricărei concurențe în sectorul transporturilor aeriene nu au constituit ajutor de stat atunci când au fost adoptate, acestea ar trebui să fie considerate acum drept ajutor existent în temeiul articolului 1 litera (b) punctul (v) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999. |
| --- | --- |

(82)

Deși măsurile de finanțare adoptate definitiv înainte de dezvoltarea oricărei concurențe în sectorul transporturilor aeriene nu au constituit ajutor de stat atunci când au fost adoptate, acestea ar trebui să fie considerate acum drept ajutor existent în temeiul articolului 1 litera (b) punctul (v) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.

| (83) | În ceea ce privește cazul de față și împrumuturile acordate societăților T2 pentru a finanța construirea Terminalului 2, în decizia de inițiere Comisia a considerat că ratele dobânzii au fost stabilite la momentul în care au fost executate împrumuturile, adică data la care suma a fost virată societăților T2. |
| --- | --- |

(83)

În ceea ce privește cazul de față și împrumuturile acordate societăților T2 pentru a finanța construirea Terminalului 2, în decizia de inițiere Comisia a considerat că ratele dobânzii au fost stabilite la momentul în care au fost executate împrumuturile, adică data la care suma a fost virată societăților T2.

| (84) | Cu toate acestea, Germania a explicat în cursul procedurii oficiale de investigare că în acordul de împrumut din data de 31 august 1999 au fost stabilite definitiv condițiile împrumuturilor 5, 6 și 7, iar pentru împrumuturile 1, 9, 10, 16, 21 și 23, condițiile au fost stabilite în acordul de împrumut din data de 13 septembrie 2000. În plus, Germania a furnizat dovezi suplimentare potrivit cărora condițiile acordurilor de împrumut din 31 august 1999 și 13 septembrie 2000 au fost stabilite pe baza unui angajament de creditare obligatoriu din punct de vedere juridic, din data de 2 decembrie 1998. Condițiile acestor împrumuturi nu au fost modificate de atunci. |
| --- | --- |

(84)

Cu toate acestea, Germania a explicat în cursul procedurii oficiale de investigare că în acordul de împrumut din data de 31 august 1999 au fost stabilite definitiv condițiile împrumuturilor 5, 6 și 7, iar pentru împrumuturile 1, 9, 10, 16, 21 și 23, condițiile au fost stabilite în acordul de împrumut din data de 13 septembrie 2000. În plus, Germania a furnizat dovezi suplimentare potrivit cărora condițiile acordurilor de împrumut din 31 august 1999 și 13 septembrie 2000 au fost stabilite pe baza unui angajament de creditare obligatoriu din punct de vedere juridic, din data de 2 decembrie 1998. Condițiile acestor împrumuturi nu au fost modificate de atunci.

| (85) | Comisia observă că, pentru împrumuturile 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 și 23, condițiile au fost stabilite definitiv înainte de hotărârea Aéroports de Paris (adică înainte de 12 decembrie 2000). Prin urmare, Comisia concluzionează că nu are dreptul de a examina și de a pune în discuție în temeiul normelor privind ajutoarele de stat împrumuturile 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 și 23. |
| --- | --- |

(85)

Comisia observă că, pentru împrumuturile 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 și 23, condițiile au fost stabilite definitiv înainte de hotărârea Aéroports de Paris (adică înainte de 12 decembrie 2000). Prin urmare, Comisia concluzionează că nu are dreptul de a examina și de a pune în discuție în temeiul normelor privind ajutoarele de stat împrumuturile 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 și 23.

| (86) | Având în vedere situația juridică menționată în considerentele 74 - 82, Comisia își va limita evaluarea la împrumuturile 17 și 20 acordate societății de exploatare T2 în temeiul acordului de împrumut suplimentar încheiat în 2003. |
| --- | --- |

(86)

Având în vedere situația juridică menționată în considerentele 74 - 82, Comisia își va limita evaluarea la împrumuturile 17 și 20 acordate societății de exploatare T2 în temeiul acordului de împrumut suplimentar încheiat în 2003.

| (87) | În acest sens, Comisia remarcă faptul că societatea de exploatare T2 exploatează Terminalul 2 pe o bază comercială, închiriindu-l liniilor aeriene, restaurantelor și proprietarilor de întreprinderi în schimbul plății unor taxe. În scopul evaluării împrumuturilor 17 și 20 în temeiul normelor privind ajutoarele de stat, societatea de exploatare T2 ar trebui, prin urmare, să fie considerată o întreprindere care desfășoară o activitate economică în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(87)

În acest sens, Comisia remarcă faptul că societatea de exploatare T2 exploatează Terminalul 2 pe o bază comercială, închiriindu-l liniilor aeriene, restaurantelor și proprietarilor de întreprinderi în schimbul plății unor taxe. În scopul evaluării împrumuturilor 17 și 20 în temeiul normelor privind ajutoarele de stat, societatea de exploatare T2 ar trebui, prin urmare, să fie considerată o întreprindere care desfășoară o activitate economică în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

6.1.2.   Avantaj economic selectiv

| (88) | Pentru a verifica dacă o întreprindere a beneficiat de un avantaj economic care decurge dintr-un împrumut acordat în condiții preferențiale, Comisia aplică „principiul creditorului în economia de piață”. În conformitate cu acest principiu, împrumuturile de capital puse la dispoziția unei societăți de către stat, direct sau indirect, în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață, nu ar trebui să fie calificate drept ajutor de stat (26). |
| --- | --- |

(88)

Pentru a verifica dacă o întreprindere a beneficiat de un avantaj economic care decurge dintr-un împrumut acordat în condiții preferențiale, Comisia aplică „principiul creditorului în economia de piață”. În conformitate cu acest principiu, împrumuturile de capital puse la dispoziția unei societăți de către stat, direct sau indirect, în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață, nu ar trebui să fie calificate drept ajutor de stat (26).

| (89) | În cazul de față, Comisia trebuie să evalueze dacă pentru împrumuturile 17 și 20 acordate societății de exploatare T2, condițiile conferă un avantaj economic pe care întreprinderea beneficiară nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(89)

În cazul de față, Comisia trebuie să evalueze dacă pentru împrumuturile 17 și 20 acordate societății de exploatare T2, condițiile conferă un avantaj economic pe care întreprinderea beneficiară nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață.

| (90) | Germania este de părere că „principiul creditorului în economia de piață” a fost respectat pe deplin întrucât împrumuturile 17 și 20 au fost acordate în condiții de piață. Pentru a justifica condițiile împrumuturilor în cauză, Germania compară finanțarea societății de exploatare T2 cu condițiile de finanțare disponibile pentru Deutsche Telekom AG, Bayer AG, Volkswagen AG și Deutsche Börse AG, precum și cu un împrumut sindicalizat acordat societății FMG în 2006. |
| --- | --- |

(90)

Germania este de părere că „principiul creditorului în economia de piață” a fost respectat pe deplin întrucât împrumuturile 17 și 20 au fost acordate în condiții de piață. Pentru a justifica condițiile împrumuturilor în cauză, Germania compară finanțarea societății de exploatare T2 cu condițiile de finanțare disponibile pentru Deutsche Telekom AG, Bayer AG, Volkswagen AG și Deutsche Börse AG, precum și cu un împrumut sindicalizat acordat societății FMG în 2006.

| (91) | În conformitate cu practica sa decizională, pentru a stabili dacă finanțarea în cauză a fost acordată în condiții preferențiale, Comisia, în absența altor indicatori, poate să compare rata dobânzii pentru împrumutul în cauză cu rata de referință a Comisiei. Rata de referință a Comisiei este stabilită în conformitate cu metodologia prevăzută în Comunicarea din 2008 privind ratele de referință. |
| --- | --- |

(91)

În conformitate cu practica sa decizională, pentru a stabili dacă finanțarea în cauză a fost acordată în condiții preferențiale, Comisia, în absența altor indicatori, poate să compare rata dobânzii pentru împrumutul în cauză cu rata de referință a Comisiei. Rata de referință a Comisiei este stabilită în conformitate cu metodologia prevăzută în Comunicarea din 2008 privind ratele de referință.

| (92) | Comunicarea din 2008 privind ratele de referință stabilește o metodă de determinare a ratelor de referință și de actualizare care sunt aplicate ca un indicator al ratelor pieței. Cu toate acestea, deoarece rata de referință a Comisiei este doar un indicator, în cazul în care Comisia are la dispoziție, într-un caz specific, alți indicatori ai ratei dobânzii pe care entitatea care se împrumută ar fi putut să o obțină pe piață, aceasta poate să își bazeze evaluarea financiară pe acești indicatori. |
| --- | --- |

(92)

Comunicarea din 2008 privind ratele de referință stabilește o metodă de determinare a ratelor de referință și de actualizare care sunt aplicate ca un indicator al ratelor pieței. Cu toate acestea, deoarece rata de referință a Comisiei este doar un indicator, în cazul în care Comisia are la dispoziție, într-un caz specific, alți indicatori ai ratei dobânzii pe care entitatea care se împrumută ar fi putut să o obțină pe piață, aceasta poate să își bazeze evaluarea financiară pe acești indicatori.

| (93) | Pentru a putea compara condițiile împrumuturilor în cauză cu acei comparatori furnizați de Germania, Comisia trebuie, în primul rând, să evalueze bonitatea societății de exploatare T2. |
| --- | --- |

(93)

Pentru a putea compara condițiile împrumuturilor în cauză cu acei comparatori furnizați de Germania, Comisia trebuie, în primul rând, să evalueze bonitatea societății de exploatare T2.

| (94) | Societatea de exploatare T2 nu a fost evaluată de o agenție de rating de credit. Cu toate acestea, Germania susține că, datorită acordurilor de transfer de profit și pierderi încheiate între societatea de exploatare T2 și LH și FMG, proporțional cu cotele lor, ar trebui să fie luat în considerare ratingul societăților-mamă. |
| --- | --- |

(94)

Societatea de exploatare T2 nu a fost evaluată de o agenție de rating de credit. Cu toate acestea, Germania susține că, datorită acordurilor de transfer de profit și pierderi încheiate între societatea de exploatare T2 și LH și FMG, proporțional cu cotele lor, ar trebui să fie luat în considerare ratingul societăților-mamă.

| (95) | Comisia constată că, în conformitate cu legislația germană, LH și FMG sunt în continuare răspunzătoare pentru orice împrumut contractat de societățile T2 pe durata existenței acordului de transfer de profit și pierderi, chiar și în cazul în care acordul este ulterior revocat. |
| --- | --- |

(95)

Comisia constată că, în conformitate cu legislația germană, LH și FMG sunt în continuare răspunzătoare pentru orice împrumut contractat de societățile T2 pe durata existenței acordului de transfer de profit și pierderi, chiar și în cazul în care acordul este ulterior revocat.

| (96) | Pe această bază, Comisia consideră că ratingul societății de exploatare T2 ar trebui să fie considerat a fi, cel puțin, cel mai mic dintre ratingurile societăților mamă, LH sau, respectiv, FMG. |
| --- | --- |

(96)

Pe această bază, Comisia consideră că ratingul societății de exploatare T2 ar trebui să fie considerat a fi, cel puțin, cel mai mic dintre ratingurile societăților mamă, LH sau, respectiv, FMG.

| (97) | LH a primit un rating de la Standard & Poor's și Moody's. La vremea când au fost acordate împrumuturile 17 și 20 (martie 2005), creditul pe termen lung atribuit societății LH de Standard & Poor's era BBB, iar ratingul atribuit de Moody's era Baa2, aceasta demonstrând că ambele agenții de rating au așezat societatea în aceeași categorie de rating de credit. |
| --- | --- |

(97)

LH a primit un rating de la Standard & Poor's și Moody's. La vremea când au fost acordate împrumuturile 17 și 20 (martie 2005), creditul pe termen lung atribuit societății LH de Standard & Poor's era BBB, iar ratingul atribuit de Moody's era Baa2, aceasta demonstrând că ambele agenții de rating au așezat societatea în aceeași categorie de rating de credit.

| (98) | Societatea FMG nu a fost evaluată de o agenție de rating. Comisia observă că în Comunicarea din 2008 privind ratele de referință nu se impune ca ratingurile să fie obținute de la o agenție de rating; sistemele de rating utilizate de bănci pentru a reflecta ratele de nerambursare sunt, în egală măsură, acceptabile. Acordul de împrumut sindicalizat dintre FMG și 21 de bănci publice și private semnat în septembrie 2006, adică cu puțin timp după acordarea împrumuturilor 17 și 20, indică faptul că băncile au asumat un rating de cel puțin [...] pentru FMG. |
| --- | --- |

(98)

Societatea FMG nu a fost evaluată de o agenție de rating. Comisia observă că în Comunicarea din 2008 privind ratele de referință nu se impune ca ratingurile să fie obținute de la o agenție de rating; sistemele de rating utilizate de bănci pentru a reflecta ratele de nerambursare sunt, în egală măsură, acceptabile. Acordul de împrumut sindicalizat dintre FMG și 21 de bănci publice și private semnat în septembrie 2006, adică cu puțin timp după acordarea împrumuturilor 17 și 20, indică faptul că băncile au asumat un rating de cel puțin [...] pentru FMG.

| (99) | Având în vedere considerentele 94 - 98 de mai sus, Comisia consideră că societatea de exploatare T2 are cel puțin ratingul societății LH, și anume cel puțin [...]. |
| --- | --- |

(99)

Având în vedere considerentele 94 - 98 de mai sus, Comisia consideră că societatea de exploatare T2 are cel puțin ratingul societății LH, și anume cel puțin [...].

| (100) | Comisia observă că acordul de împrumut sindicalizat al FMG încheiat în 2006 nu poate fi utilizat drept comparator pentru împrumuturile în cauză, întrucât ratingul societății de exploatare T2 poate fi mai mic decât ratingul societății FMG. În plus, condițiile împrumuturilor 17 și 20 au fost convenite în 2003, în timp ce acordul de împrumut sindicalizat a fost încheiat într-un alt an. |
| --- | --- |

(100)

Comisia observă că acordul de împrumut sindicalizat al FMG încheiat în 2006 nu poate fi utilizat drept comparator pentru împrumuturile în cauză, întrucât ratingul societății de exploatare T2 poate fi mai mic decât ratingul societății FMG. În plus, condițiile împrumuturilor 17 și 20 au fost convenite în 2003, în timp ce acordul de împrumut sindicalizat a fost încheiat într-un alt an.

| (101) | În ceea ce privește ceilalți comparatori furnizați de Germania, și anume Deutsche Telekom AG, Bayer AG, Volkswagen AG și Deutsche Börse AG, Comisia constată că aceștia constituie doar un eșantion restrâns. Mai mult, numai Deutsche Telekom AG are un rating similar celui al societății de exploatare T2, și anume un rating Standard & Poor's pe termen lung BBB+ și un rating Moody’s pe termen lung Baa1. În plus, ar trebui remarcat că toate condițiile de finanțare oferite de Deutsche Telekom AG în octombrie 2000 au fost stabilite la un timp foarte diferit de cel al împrumuturilor în cauză. |
| --- | --- |

(101)

În ceea ce privește ceilalți comparatori furnizați de Germania, și anume Deutsche Telekom AG, Bayer AG, Volkswagen AG și Deutsche Börse AG, Comisia constată că aceștia constituie doar un eșantion restrâns. Mai mult, numai Deutsche Telekom AG are un rating similar celui al societății de exploatare T2, și anume un rating Standard & Poor's pe termen lung BBB+ și un rating Moody’s pe termen lung Baa1. În plus, ar trebui remarcat că toate condițiile de finanțare oferite de Deutsche Telekom AG în octombrie 2000 au fost stabilite la un timp foarte diferit de cel al împrumuturilor în cauză.

| (102) | Având în vedere considerentele 100 și 101 de mai sus, Comisia consideră că Germania nu a efectuat o analiză comparativă de piață adecvată pentru a justifica condițiile împrumuturilor 17 și 20. |
| --- | --- |

(102)

Având în vedere considerentele 100 și 101 de mai sus, Comisia consideră că Germania nu a efectuat o analiză comparativă de piață adecvată pentru a justifica condițiile împrumuturilor 17 și 20.

| (103) | Pentru a evalua dacă împrumuturile 17 și 20 au fost în conformitate cu condițiile de piață, Comisia a efectuat, de asemenea, o analiză comparativă cu indicatorii de piață bazată pe spreadurile la swapul pe riscul de credit (spreadurile CDS). |
| --- | --- |

(103)

Pentru a evalua dacă împrumuturile 17 și 20 au fost în conformitate cu condițiile de piață, Comisia a efectuat, de asemenea, o analiză comparativă cu indicatorii de piață bazată pe spreadurile la swapul pe riscul de credit (spreadurile CDS).

| (104) | În conformitate cu metodologia care stă la baza Comunicării din 2008 privind ratele de referință, Comisia este de părere că ratele dobânzii acelui împrumut pot fi considerate a fi în concordanță cu condițiile de piață în cazul în care împrumuturile sunt evaluate la o rată mai mare sau egală cu o rată de referință definită prin următoarea formulă: |
| --- | --- |

(104)

În conformitate cu metodologia care stă la baza Comunicării din 2008 privind ratele de referință, Comisia este de părere că ratele dobânzii acelui împrumut pot fi considerate a fi în concordanță cu condițiile de piață în cazul în care împrumuturile sunt evaluate la o rată mai mare sau egală cu o rată de referință definită prin următoarea formulă:

Formula

| (105) | Rata de bază reprezintă costul ce revine băncilor pentru furnizarea lichidităților (costurile de finanțare). În caz de finanțare cu rată fixă (adică rata dobânzii este fixată pentru întreaga durată a împrumutului), este potrivit să se stabilească rata de bază în funcție de ratele swap (27) cu o scadență și o monedă corespunzătoare scadenței și monedei datoriei. Marja de risc compensează creditorul pentru riscurile asociate finanțării datoriei respective, în special riscul de credit. Marja de risc poate fi obținută de la un eșantion adecvat de spreaduri CDS (28) aferente entităților de referință (de exemplu, obligațiuni ale societăților) cu un rating similar împrumuturilor destinate societății de exploatare T2. În cele din urmă, este necesar să se adauge 10-20 de puncte de bază ca aproximare pentru comisioanele bancare pe care întreprinderile trebuie să le plătească de obicei (29). |
| --- | --- |

(105)

Rata de bază reprezintă costul ce revine băncilor pentru furnizarea lichidităților (costurile de finanțare). În caz de finanțare cu rată fixă (adică rata dobânzii este fixată pentru întreaga durată a împrumutului), este potrivit să se stabilească rata de bază în funcție de ratele swap (27) cu o scadență și o monedă corespunzătoare scadenței și monedei datoriei. Marja de risc compensează creditorul pentru riscurile asociate finanțării datoriei respective, în special riscul de credit. Marja de risc poate fi obținută de la un eșantion adecvat de spreaduri CDS (28) aferente entităților de referință (de exemplu, obligațiuni ale societăților) cu un rating similar împrumuturilor destinate societății de exploatare T2. În cele din urmă, este necesar să se adauge 10-20 de puncte de bază ca aproximare pentru comisioanele bancare pe care întreprinderile trebuie să le plătească de obicei (29).

| (106) | În vederea stabilirii scadenței relevante a împrumuturilor în cauză, trebuie să fie luată în considerare amortizarea împrumuturilor. Comisia a calculat în acest scop durata de viață medie ponderată (WAL) a împrumuturilor, care indică numărul mediu al anilor în care trebuie rambursat fiecare euro. WAL corespunzătoare împrumutului 17 a fost calculată la [...] ani, iar WAL aferent împrumutului 20 la [...] ani. |
| --- | --- |

(106)

În vederea stabilirii scadenței relevante a împrumuturilor în cauză, trebuie să fie luată în considerare amortizarea împrumuturilor. Comisia a calculat în acest scop durata de viață medie ponderată (WAL) a împrumuturilor, care indică numărul mediu al anilor în care trebuie rambursat fiecare euro. WAL corespunzătoare împrumutului 17 a fost calculată la [...] ani, iar WAL aferent împrumutului 20 la [...] ani.

| (107) | Pentru a stabili rata de bază a împrumutului 17, cum WAL-ul aferent se ridică la [...] ani (pentru care ratele swap nu sunt disponibile), Comisia a utilizat ca indicator rata swap EUR doi ani (30). Pentru împrumutul 20, rata de swap EUR cinci ani (31) este utilizată ca cea mai apropiată aproximare a WAL-ului său de [...] ani. Ambele rate swap au fost obținute din Bloomberg, pentru ziua în care au fost acordate împrumuturile (și anume 23 martie 2005). Valorile ratelor swap corespunzătoare sunt după cum urmează: 2,73 % pentru împrumutul 17 și 3,28 % pentru împrumutul 20 (32). |
| --- | --- |

(107)

Pentru a stabili rata de bază a împrumutului 17, cum WAL-ul aferent se ridică la [...] ani (pentru care ratele swap nu sunt disponibile), Comisia a utilizat ca indicator rata swap EUR doi ani (30). Pentru împrumutul 20, rata de swap EUR cinci ani (31) este utilizată ca cea mai apropiată aproximare a WAL-ului său de [...] ani. Ambele rate swap au fost obținute din Bloomberg, pentru ziua în care au fost acordate împrumuturile (și anume 23 martie 2005). Valorile ratelor swap corespunzătoare sunt după cum urmează: 2,73 % pentru împrumutul 17 și 3,28 % pentru împrumutul 20 (32).

| (108) | În ceea ce privește marja, Comisia constată că ambele împrumuturi în cauză sunt foarte bine acoperite de garanții (33). Nivelul de garantare a împrumuturilor la 31 decembrie 2003 s-a ridicat la [...] % (adică valoarea activelor s-a ridicat la [...] milioane EUR la 31 decembrie 2003, iar valoarea datoriilor aferente se ridica la [...] milioane EUR). Practica pe piață în astfel de cazuri este să se crească ratingul instrumentului de datorie („ratingul emisiunii”) în cauză cu o treaptă în raport cu ratingul emitentului (34). În consecință, ratingul societății de exploatare T2 pentru împrumuturile în cauză ar trebui să fie mărit cu o treaptă la un rating de (cel puțin) [...]. |
| --- | --- |

(108)

În ceea ce privește marja, Comisia constată că ambele împrumuturi în cauză sunt foarte bine acoperite de garanții (33). Nivelul de garantare a împrumuturilor la 31 decembrie 2003 s-a ridicat la [...] % (adică valoarea activelor s-a ridicat la [...] milioane EUR la 31 decembrie 2003, iar valoarea datoriilor aferente se ridica la [...] milioane EUR). Practica pe piață în astfel de cazuri este să se crească ratingul instrumentului de datorie („ratingul emisiunii”) în cauză cu o treaptă în raport cu ratingul emitentului (34). În consecință, ratingul societății de exploatare T2 pentru împrumuturile în cauză ar trebui să fie mărit cu o treaptă la un rating de (cel puțin) [...].

| (109) | Pe baza datelor Bloomberg, Comisia a stabilit eșantioane de entități de referință cu un rating de [...] din toate sectoarele de activitate, cu excepția administrațiilor publice și sectorului financiar. Eșantionul pentru împrumutul 17 (bazat pe ratele CDS pe trei ani (35)) conține 29 de entități de referință; eșantionul pentru împrumutul 20 (bazat pe ratele CDS pe cinci ani) conține 38 de societăți. Spreadurile CDS mediane observate in ziua în care au fost acordate împrumuturile sunt de 19 pb pentru o scadență de trei ani (36) și de 28 de pb pentru o scadență de cinci ani (37). |
| --- | --- |

(109)

Pe baza datelor Bloomberg, Comisia a stabilit eșantioane de entități de referință cu un rating de [...] din toate sectoarele de activitate, cu excepția administrațiilor publice și sectorului financiar. Eșantionul pentru împrumutul 17 (bazat pe ratele CDS pe trei ani (35)) conține 29 de entități de referință; eșantionul pentru împrumutul 20 (bazat pe ratele CDS pe cinci ani) conține 38 de societăți. Spreadurile CDS mediane observate in ziua în care au fost acordate împrumuturile sunt de 19 pb pentru o scadență de trei ani (36) și de 28 de pb pentru o scadență de cinci ani (37).

| (110) | Această abordare conduce la o rată de referință de 3,12 % (38) pentru împrumutul 17 și de 3,76 % (39) pentru împrumutul 20. Împrumuturile 17 și 20 au fost acordate la rate superioare acestor rate de referință calculate (împrumutul 17 la [...] și împrumutul 20 la [...]), iar Comisia consideră că aceasta reprezintă un indiciu că împrumuturile au fost, într-adevăr, în conformitate cu condițiile de piață. |
| --- | --- |

(110)

Această abordare conduce la o rată de referință de 3,12 % (38) pentru împrumutul 17 și de 3,76 % (39) pentru împrumutul 20. Împrumuturile 17 și 20 au fost acordate la rate superioare acestor rate de referință calculate (împrumutul 17 la [...] și împrumutul 20 la [...]), iar Comisia consideră că aceasta reprezintă un indiciu că împrumuturile au fost, într-adevăr, în conformitate cu condițiile de piață.

| (111) | Având în vedere relațiile strânse care există între LH și societatea de exploatare T2, ca o verificare suplimentară, Comisia a analizat nivelurile spreadurilor CDS tranzacționate chiar de LH. Rata CDS pe trei ani (40) pentru LH la data la care a fost virată suma reprezentând împrumutul 17 a fost de [...] pb. Rata CDS pe cinci ani pentru LH a fost de [...] pb. Pentru a ține seama de nivelul înalt de garantare pentru împrumuturile 17 și 20, este necesar să se ajusteze, în sensul descreșterii, ratele CDS obținute. Aplicarea unui factor de multiplicare de 2/3 (41) conduce la o rată de referință pentru împrumutul 17 de [...] %, iar pentru împrumutul 20, de [...] %. Această abordare furnizează, de asemenea, un indiciu suplimentar că marjele de risc pentru condițiile împrumutului erau în concordanță cu condițiile de piață. |
| --- | --- |

(111)

Având în vedere relațiile strânse care există între LH și societatea de exploatare T2, ca o verificare suplimentară, Comisia a analizat nivelurile spreadurilor CDS tranzacționate chiar de LH. Rata CDS pe trei ani (40) pentru LH la data la care a fost virată suma reprezentând împrumutul 17 a fost de [...] pb. Rata CDS pe cinci ani pentru LH a fost de [...] pb. Pentru a ține seama de nivelul înalt de garantare pentru împrumuturile 17 și 20, este necesar să se ajusteze, în sensul descreșterii, ratele CDS obținute. Aplicarea unui factor de multiplicare de 2/3 (41) conduce la o rată de referință pentru împrumutul 17 de [...] %, iar pentru împrumutul 20, de [...] %. Această abordare furnizează, de asemenea, un indiciu suplimentar că marjele de risc pentru condițiile împrumutului erau în concordanță cu condițiile de piață.

| (112) | Având în vedere considerentele de mai sus (103 – 111), Comisia observă că împrumuturile 17 și 20 au fost acordate la rate mai mari decât ratele de referință calculate și, prin urmare, pot fi considerate a fi în concordanță cu condițiile de piață. |
| --- | --- |

(112)

Având în vedere considerentele de mai sus (103 – 111), Comisia observă că împrumuturile 17 și 20 au fost acordate la rate mai mari decât ratele de referință calculate și, prin urmare, pot fi considerate a fi în concordanță cu condițiile de piață.

| (113) | Având în vedere că Germania nu a furnizat o valoare de referință de pe piață, Comisia va evalua, de asemenea, condițiile împrumuturilor 17 și 20 pe baza Comunicării din 2008 privind ratele de referință. Comunicarea din 2008 privind ratele de referință stabilește o metodă de determinare a ratelor de referință și de actualizare care sunt aplicate ca un indicator al ratelor pieței. |
| --- | --- |

(113)

Având în vedere că Germania nu a furnizat o valoare de referință de pe piață, Comisia va evalua, de asemenea, condițiile împrumuturilor 17 și 20 pe baza Comunicării din 2008 privind ratele de referință. Comunicarea din 2008 privind ratele de referință stabilește o metodă de determinare a ratelor de referință și de actualizare care sunt aplicate ca un indicator al ratelor pieței.

| (114) | Ratele de referință se bazează pe o rată de bază (rata de referință interbancară corespunzătoare scadenței de un an - IBOR) la care trebuie adăugate marje de risc. Marjele variază între 60 și 1 000 de puncte de bază, în funcție de bonitatea societății și de nivelul garanțiilor oferite. În condiții normale, se adaugă 100 de puncte de bază la rata de bază, dacă sunt împrumuturi acordate unor întreprinderi care au un rating satisfăcător și un nivel ridicat de garantare sau împrumuturi către întreprinderi cu un rating bun și un nivel obișnuit de garantare sau către întreprinderi cu rating foarte bun dar fără garanții. |
| --- | --- |

(114)

Ratele de referință se bazează pe o rată de bază (rata de referință interbancară corespunzătoare scadenței de un an - IBOR) la care trebuie adăugate marje de risc. Marjele variază între 60 și 1 000 de puncte de bază, în funcție de bonitatea societății și de nivelul garanțiilor oferite. În condiții normale, se adaugă 100 de puncte de bază la rata de bază, dacă sunt împrumuturi acordate unor întreprinderi care au un rating satisfăcător și un nivel ridicat de garantare sau împrumuturi către întreprinderi cu un rating bun și un nivel obișnuit de garantare sau către întreprinderi cu rating foarte bun dar fără garanții.

| (115) | În cazul de față, rata de bază este definită ca media pe trei luni a ratelor EURIBOR (42) pe 1 an pentru lunile septembrie și noiembrie ale anului precedent (2004). Pentru împrumuturile în cauză, rata de bază aplicabilă poate fi aproximată la 2,34 %. |
| --- | --- |

(115)

În cazul de față, rata de bază este definită ca media pe trei luni a ratelor EURIBOR (42) pe 1 an pentru lunile septembrie și noiembrie ale anului precedent (2004). Pentru împrumuturile în cauză, rata de bază aplicabilă poate fi aproximată la 2,34 %.

| (116) | Marja de risc depinde de ratingul întreprinderii în cauză și de garanțiile oferite. Astfel cum se precizează în considerentul 99, ratingul de credit al societății de exploatare T2 corespunde cel puțin unei valori de [...]. |
| --- | --- |

(116)

Marja de risc depinde de ratingul întreprinderii în cauză și de garanțiile oferite. Astfel cum se precizează în considerentul 99, ratingul de credit al societății de exploatare T2 corespunde cel puțin unei valori de [...].

| (117) | Comisia constată în plus că nivelul de garantare pentru împrumuturile în cauză este foarte ridicat (adică LGD este sub 30 %), în special de către [...] (43). O valoare a LGD sub 30 % se bazează pe nivelul creanțelor depuse drept gaj și al activelor depuse drept gaj. Comisia observă că, în general, valoarea LGD pentru un împrumut garantat printr-un [...] se ridică la aproximativ 35 % (44). În plus, împrumutul în cauză este garantat de [...], iar nivelul de garantare a împrumutului se ridică la [...] %. |
| --- | --- |

(117)

Comisia constată în plus că nivelul de garantare pentru împrumuturile în cauză este foarte ridicat (adică LGD este sub 30 %), în special de către [...] (43). O valoare a LGD sub 30 % se bazează pe nivelul creanțelor depuse drept gaj și al activelor depuse drept gaj. Comisia observă că, în general, valoarea LGD pentru un împrumut garantat printr-un [...] se ridică la aproximativ 35 % (44). În plus, împrumutul în cauză este garantat de [...], iar nivelul de garantare a împrumutului se ridică la [...] %.

| (118) | Pentru debitorii cu un rating de cel puțin [...] și cu un nivel ridicat de garantare a împrumutului, Comunicarea din 2008 privind ratele de referință stabilește o marjă de risc de cel puțin [...] pb. Adăugând rata de bază de 2,34 % și marja de risc de [...] pb rezultă o rată a dobânzii de [...] %. |
| --- | --- |

(118)

Pentru debitorii cu un rating de cel puțin [...] și cu un nivel ridicat de garantare a împrumutului, Comunicarea din 2008 privind ratele de referință stabilește o marjă de risc de cel puțin [...] pb. Adăugând rata de bază de 2,34 % și marja de risc de [...] pb rezultă o rată a dobânzii de [...] %.

| (119) | Comisia constată că rata dobânzii pentru împrumutul 17 este stabilită la [...], iar pentru împrumutul 20 la [...]. În consecință, ratele dobânzii pentru ambele împrumuturi sunt stabilite la o valoare mai mare decât rata de referință a Comisiei. |
| --- | --- |

(119)

Comisia constată că rata dobânzii pentru împrumutul 17 este stabilită la [...], iar pentru împrumutul 20 la [...]. În consecință, ratele dobânzii pentru ambele împrumuturi sunt stabilite la o valoare mai mare decât rata de referință a Comisiei.

6.1.3.   Concluzie

| (120) | Comisia poate concluziona că împrumuturile 17 și 20 au fost acordate în conformitate cu condițiile de piață. Comisia precizează că, în absența unui avantaj economic, nu este necesar să se clarifice dacă măsurile sunt imputabile statului. |
| --- | --- |

(120)

Comisia poate concluziona că împrumuturile 17 și 20 au fost acordate în conformitate cu condițiile de piață. Comisia precizează că, în absența unui avantaj economic, nu este necesar să se clarifice dacă măsurile sunt imputabile statului.

| (121) | Întrucât criteriile cumulative vizate la articolul 107 alineatul (1) din TFUE nu sunt îndeplinite, Comisia consideră că împrumuturile 17 și 20 nu conțin ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(121)

Întrucât criteriile cumulative vizate la articolul 107 alineatul (1) din TFUE nu sunt îndeplinite, Comisia consideră că împrumuturile 17 și 20 nu conțin ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

6.2.   ACORDUL DINTRE FMG ȘI IMMO T2 PRIVIND UTILIZAREA TERENURILOR

6.2.1.   Conceptul de întreprindere și de activitate economică

| (122) | După cum s-a subliniat în considerentele 74 – 81, până în decembrie 2000 încadrarea juridică a exploatării și construirii infrastructurilor aeroportuare în sensul normelor privind ajutoarele de stat a fost neclară. Deși concurența s-a dezvoltate treptat în sector, Comisia și statele membre au obișnuit să considere aceste activități mai degrabă drept activități care se încadrează în domeniul politicilor publice, decât activități economice. |
| --- | --- |

(122)

După cum s-a subliniat în considerentele 74 – 81, până în decembrie 2000 încadrarea juridică a exploatării și construirii infrastructurilor aeroportuare în sensul normelor privind ajutoarele de stat a fost neclară. Deși concurența s-a dezvoltate treptat în sector, Comisia și statele membre au obișnuit să considere aceste activități mai degrabă drept activități care se încadrează în domeniul politicilor publice, decât activități economice.

| (123) | În ceea ce privește acordul privind utilizarea terenurilor dintre FMG și Immo T2, în timpul procedurii oficiale de investigare Germania a clarificat faptul că, pentru utilizarea parcelelor 4 935/3 și 4881, condițiile au fost definitiv convenite în acordul privind utilizarea terenurilor încheiat la 30 martie 2000. |
| --- | --- |

(123)

În ceea ce privește acordul privind utilizarea terenurilor dintre FMG și Immo T2, în timpul procedurii oficiale de investigare Germania a clarificat faptul că, pentru utilizarea parcelelor 4 935/3 și 4881, condițiile au fost definitiv convenite în acordul privind utilizarea terenurilor încheiat la 30 martie 2000.

| (124) | Comisia observă că, pentru utilizarea parcelelor 4 935/3 și 4881, condițiile au fost definitiv decise înainte de hotărârea Aéroports de Paris (adică înainte de 12 decembrie 2000). Prin urmare, chiar dacă se consideră că măsura a implicat un avantaj, Comisia nu are dreptul să o examineze și să o pună în discuție în temeiul normelor privind ajutoarele de stat, din motivele explicate în secțiunea 6.1.1 din prezenta decizie. |
| --- | --- |

(124)

Comisia observă că, pentru utilizarea parcelelor 4 935/3 și 4881, condițiile au fost definitiv decise înainte de hotărârea Aéroports de Paris (adică înainte de 12 decembrie 2000). Prin urmare, chiar dacă se consideră că măsura a implicat un avantaj, Comisia nu are dreptul să o examineze și să o pună în discuție în temeiul normelor privind ajutoarele de stat, din motivele explicate în secțiunea 6.1.1 din prezenta decizie.

7.   CONCLUZIE

| (125) | Având în vedere cele prezentate mai sus, Comisia concluzionează că nu are dreptul de a examina și de a pune în discuție, în temeiul normelor privind ajutoarele de stat, împrumuturile 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 și 23. |
| --- | --- |

(125)

Având în vedere cele prezentate mai sus, Comisia concluzionează că nu are dreptul de a examina și de a pune în discuție, în temeiul normelor privind ajutoarele de stat, împrumuturile 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 și 23.

| (126) | Referitor la împrumuturile 17 și 20, Comisia poate concluziona că aceste împrumuturi au fost acordate în condiții de piață. Întrucât criteriile cumulative vizate la articolul 107 alineatul (1) din TFUE nu sunt îndeplinite, Comisia consideră că împrumuturile 17 și 20 nu conțin nici un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(126)

Referitor la împrumuturile 17 și 20, Comisia poate concluziona că aceste împrumuturi au fost acordate în condiții de piață. Întrucât criteriile cumulative vizate la articolul 107 alineatul (1) din TFUE nu sunt îndeplinite, Comisia consideră că împrumuturile 17 și 20 nu conțin nici un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (127) | În ceea ce privește condițiile de utilizare a parcelelor 4 935/3 și 4881, Comisia consideră că nu are dreptul de a examina și de a pune în discuție acordul privind utilizarea terenurilor, în temeiul normelor privind ajutoarele de stat, |
| --- | --- |

(127)

În ceea ce privește condițiile de utilizare a parcelelor 4 935/3 și 4881, Comisia consideră că nu are dreptul de a examina și de a pune în discuție acordul privind utilizarea terenurilor, în temeiul normelor privind ajutoarele de stat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Împrumuturile 17 și 20, care se ridică în total la [...] EUR, acordate în temeiul acordului de împrumut din iulie 2003 de către KfW Bankengruppe, Bayerische Landesbank și LfA societăților FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH și Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Federale Germania.

Adoptată la Bruxelles, 3 octombrie 2012.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  Din 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolele 107 și respectiv 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Cele două seturi de dispoziții sunt, în esență, identice. În sensul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE trebuie înțelese ca trimiteri la articolele 87 și, respectiv, 88 din Tratatul CE, atunci când este cazul. TFUE a introdus, de asemenea, anumite schimbări terminologice, precum înlocuirea termenului de „Comunitate” cu „Uniune” și de „piață comună” cu „piață internă”. În prezenta decizie este folosită terminologia din TFUE.

1

(2)  JO C 5, 10.1.2009, p. 4.

2

(3)  Acțiunea a fost înregistrată drept cauza T-423/07, Ryanair/Comisia, JO C 8, 12.1.2008, p. 28.

3

(4)  A se vedea nota de subsol 2.

4

(5)  Cauza T-423/07, Ryanair/Comisia, nepublicată încă în Culegerea de jurisprudență a Curții Europene de Justiție.

5

(6)  FMG este o societate cu răspundere limitată aflată în proprietatea statului, care exploatează aeroportul din München. Acționarii societății FMG sunt statul liber Bavaria (51 % din acțiuni), Republica Federală Germania (26 % din acțiuni) și orașul München (23 % din acțiuni).

6

(7)  LH este un transportator aerian la nivel mondial care a fost cotat la bursa germană începând cu 1966 și a fost complet privatizat în 1997.

7

(8)  Informații confidențiale.

8

(9)  KfW Bankengruppe (denumită în continuare „KfW”) este o instituție înființată în temeiul dreptului public (Anstalt des öffentlichen Rechts) pentru a susține dezvoltarea în diferite domenii, de exemplu promovarea întreprinderilor mici și mijlocii, măsuri de protecție a mediului, și infrastructură. Aceasta este deținută de către Statul Federal al Germaniei (80 %) și de landuri (20 %). KfW își refinanțează activitățile de creditare pe piețele de capital internaționale.

9

Anstalt des öffentlichen Rechts

(10)  Bayerische Landesbank (denumită în continuare „BayernLB”) este o instituție înființată în temeiul dreptului public. La momentul încheierii acordurilor individuale de împrumut, aceasta era deținută în comun, în mod indirect, prin intermediul BayernLB Holding AG, de statul liber Bavaria și de Asociația caselor de economii din Bavaria (Sparkassenverband Bayern), fiecare având 50 % din capital. În prezent, statul liber Bavaria deține 94 % din capitalul social al BayernLB Holding, iar restul de 6 % este deținut de Asociația caselor de economii din Bavaria.

10

Sparkassenverband Bayern

(11)  LfA Förderbank Bayern (denumită în continuare „LfA”) este o instituție de drept public specializată în facilitarea dezvoltării generale a mediului de afaceri din Bavaria (inclusiv dezvoltarea infrastructurii locale). Este deținută integral de statul liber Bavaria.

11

(12)  Scrisoarea din 17 martie 2005.

12

(13)  JO C 88, 12.4.2005, p. 5.

13

(14)  JO C 14, 19.1.2008, p. 6.

14

(15)  Cauza T-128/98 Aéroports de Paris/ Comisia, Rec., 2000, p. II-3929 (denumită în continuare: Hotărârea Aéroports de Paris), confirmată în recurs în Cauza C-82/01P Aéroports de Paris/ Comisia, Rec., 2002 p. I-9297 (denumită în continuare Aéroports de Paris hotărâre în recurs).

15

Aéroports de Paris/ Comisia

Aéroports de Paris

Aéroports de Paris

(16)  Această categorie de rating înseamnă că debitorul are capacitatea adecvată pentru a-și respecta angajamentele financiare. Cu toate acestea, condiții economice nefavorabile sau schimbarea circumstanțelor sunt susceptibile să conducă la o slăbire a capacității debitorului de a-și respecta angajamentele financiare.

16

(17)  Această categorie de rating înseamnă că debitorul are o bună capacitate de respectare a angajamentelor sale financiare, dar este oarecum mai sensibil față de efectele adverse ale schimbărilor circumstanțelor și condițiilor economice decât debitorii aflați în categorii cotate cu rate mai înalte.

17

(18)  Această categorie de rating înseamnă că debitorul are o foarte bună capacitate de respectare a angajamentelor sale financiare.

18

(19)  [...].

19

(20)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

20

(21)  Comunicare privind aplicarea articolelor 92 și 93 din Tratatul CE și a articolului 61 din Acordul privind SEE ajutoarelor de stat din sectorul aviației, JO C 350, 10.12.1994, p. 5.

21

(22)  Hotărârea în recurs în cauza Aéroports de Paris, punctul 75 cu trimiterile suplimentare.

22

Aéroports de Paris

(23)  Hotărârea din 24 martie 2011 în Cauza T-455/08 Flughafen Leipzig-Halle GmbH și Mitteldeutsche Flughafen AG /Comisia, în special punctele 105 și 106, nepublicată încă în Culegerea de jurisprudență a Curții Europene de Justiție.

23

(24)  A se vedea în special Decizia Comisiei din 17 iunie 2008 în cazul C 29/08 – Aeroportul Frankfurt-Hahn - Posibil ajutor de stat acordat aeroportului și acordul cu Ryanair, JO C 12, 17.1.2009, p. 6, punctele 204 – 208, Decizia Comisiei din 21 martie 2012 în cazul C 76/2002 – Aeroportul Charleroi - Posibil ajutor de stat acordat aeroportului și companiei aeriene Ryanair, JO C 248, 17.8.2012, p. 1.

24

(25)  Hotărârea în cauza Aeroportul Leipzig/Halle, în special punctul 106.

25

Aeroportul Leipzig/Halle

(26)  Comunicarea Comisiei către statele membre: Aplicarea articolelor 92 și 93 din Tratatul CEE și a articolului 5 din Directiva 80/723/CEE în cazul întreprinderilor publice din industria prelucrătoare, JO C 307, 13.11.1993, p. 3, punctul 11. Această comunicare se referă la sectorul de producție, dar se aplică, de asemenea, altor sectoare economice. A se vedea hotărârea în cauza T-16/96 Cityflyer, Rec., 1998, p. II-757, punctul 51.

26

(27)  Rata swap reprezintă scadența mai lungă corespunzătoare ratei de referință interbancară (rata IBOR). Este utilizată pe piețele financiare ca rată de referință pentru stabilirea ratei de finanțare.

27

(28)  Un swap pe riscul de credit (CDS) este un contract de credit derivativ (comercializabil) între două părți, cumpărătorul protecției și vânzătorul protecției, care transferă riscul de credit la o entitate de referință subiacentă de la cumpărătorul protecției la vânzătorul protecției. Cumpărătorul protecției plătește o primă vânzătorului protecției la intervale regulate până la scadența contractului CDS sau până ce intervine un eveniment de credit predefinit la entitatea de referință subiacentă (oricare ar apărea mai întâi). Prima periodică plătită de către cumpărătorul protecției (exprimată în procente sau în termeni de puncte de bază, ale sumei protejate, „valoarea nominală”) este numită spread CDS. Spreadurile CDS pot fi utilizate ca un indicator apropiat pentru prețul riscului de credit.

28

(29)  A se vedea, de exemplu, Oxera, Estimating the cost of capital for Dutch water companies (Estimarea costului capitalului pentru companiile olandeze în domeniul apei), 2011 (p. 3), sau datele Bloomberg privind comisioanele de subscriere pentru emiterea de obligațiuni. În restul prezentei decizii se va folosi un comision de 20 pb pentru a se ajunge la o estimare prudentă.

29

Estimating the cost of capital for Dutch water companies

(30)  Codul Bloomberg EUSA2.

30

(31)  Codul Bloomberg EUSA5.

31

(32)  Sursa: Bloomberg.

32

Sursa

(33)  A se vedea considerentele 24, 25 și 44.

33

(34)  A se vedea, de exemplu, Moody’s, Updated Summary Guidance for Notching Bonds, Preferred Stocks and Hybrid Securities of Corporate Issuers (Rezumat actualizat al ghidului pentru clasificarea obligațiunilor, acțiunilor preferențiale și titlurilor de valoare hibride ale societăților emitente (februarie 2007).

34

Updated Summary Guidance for Notching Bonds, Preferred Stocks and Hybrid Securities of Corporate Issuers

(35)  Spreadul CDS pentru împrumutul 17 ar trebui, în principiu, să corespundă WAL-ului împrumutului de [...] ani (aproximat la doi ani). Cu toate acestea, nu există date disponibile privind CDS pentru o scadență de doi ani la momentul la care a fost acordat împrumutul. Din acest motiv, au fost luate în considerare spreadurile CDS cu scadența împrumutului (trei ani). Această abordare asigură o limită superioară.

35

(36)  Sursa: Bloomberg. Interquartile range (și anume, intervalul dintre primul și al treilea cuartil): 16-29 pb.

36

Interquartile range

(37)  Sursa: Bloomberg. Intervalul intercuartil: 23-37 pb.

37

(38)  Formula

38

(39)  Formula

39

(40)  La momentul respectiv, nu au existat tranzacții de CDS privind LH pentru o scadență de doi ani sau mai puțin.

40

(41)  Nivelul garanției poate fi măsurat ca pierdere datorată nerambursării (Loss Given Default - LGD), care este pierderea preconizată, exprimată în procente, din expunerea la riscul de nerambursare al debitorului, ținând seama de sumele care pot fi recuperate din garanție și de activele de insolvență; în consecință, LGD este invers proporțională cu valoarea garanției. Acest lucru se reflectă în diferența LGD dintre categoriile de garantare „mare” (LGD < 30 %) și „normală” (30 % < LGD < 60 %) stabilite în Comunicarea din 2008 privind ratele de referință.

41

(42)  Rata de referință interbancară în euro (denumită în continuare „EURIBOR”) este o rata de referință zilnică stabilită pe baza ratelor medii ale dobânzilor la care băncile din zona euro oferă spre împrumut fonduri negarantate altor bănci pe piețele financiare interbancare în euro (piața interbancară).

42

(43)  [...].

43

(44)  A se vedea Banca Reglementelor Internaționale: Convergența internațională a măsurării capitalului și a standardelor de capital, http://www.bis.org/publ/bcbs128.pdf

44

---

Rectificări

| 29.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 319/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 319/23

---

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 al Băncii Centrale Europene din 24 septembrie 2013 privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (BCE/2013/33)

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 297 din 7 noiembrie 2013
  )

La pagina 14, în anexa I partea 2, tabelul 1 „Stocuri cu raportare lunară” se înlocuiește după cum urmează:

Tabelul 1

Stocuri cu raportare lunară
   (1)

| (5) | Întreprinderi individuale/asociații de persoane fără personalitate juridică. |
| --- | --- |

(5)

Întreprinderi individuale/asociații de persoane fără personalitate juridică.

| POSTURI DIN BILANȚ | A. | Teritoriul național |
| --- | --- | --- |

POSTURI DIN BILANȚ

A.

| B. | Zona euro exclusiv teritoriul național |
| --- | --- |

B.

| C. | Restul lumii |
| --- | --- |

C.

| D. | Total |
| --- | --- |

D.

Total

IFM (3)

Non-IFM

Total

IFM (3)

Non-IFM

Total

Bănci

Non-bănci

din care: banca centrală (S1.121)

din care: societăți care acceptă depozite, cu excepția băncii centrale (S1.122)

din care: instituții de credit care au obligația de a constitui RMO, BCE și BCN

Administrații publice (S.13)

Alte sectoare rezidente

din care: banca centrală (S1.121)

din care: societăți care acceptă depozite, cu excepția băncii centrale (S1.122)

din care: instituții de creit care au obligația de a constitui RMO, BCE și BCN

Administrații publice (S.13)

Alte sectoare rezidente

din care: instituții de credit

Administrația centrală (S.1311)

Alte administrații publice

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară (S.124)

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 + S.126 + S.127)

Societăți de asigurare (S.128)

Fonduri de pensii (S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14 + S.15)

din care: instituții de credit

Administrația centrală (S.1311)

Alte administrații publice

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară (S.124)

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 + S.126 + S.127)

Societăți de asigurare (S.128)

Fonduri de pensii (S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14 + S.15)

din care: CPC (4)

din care: SVI

din care: CPC (4)

din care: SVI

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j)

(k)

(l)

PASIVE

| 8 | Bancnote și monede metalice aflate în circulație |
| --- | --- |

8

| 9 | Depozite |
| --- | --- |

9

*

*

*

*

*

*

*

cu scadența până la 1 an

cu scadența peste 1 an

din care: poziții intragrup

din care: depozite transferabile

din care: cu scadența până la 2 ani

din care: credite sindicalizate

| 9e | Euro |
| --- | --- |

9e

*

*

*

*

| 9.1e | Overnight |
| --- | --- |

9.1e

*

*

*

*

din care: depozite transferabile

| 9.2e | Cu scadență la termen |
| --- | --- |

9.2e

cu scadența până la 1 an

*

*

*

*

cu scadența peste 1 an și până la 2 ani

*

*

*

*

cu scadența peste 2 ani

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3e | Rambursabile după notificare |
| --- | --- |

9.3e

cu scadența până la 3 luni

*

*

*

*

cu scadența peste 3 luni

*

*

*

*

din care: cu scadența peste 2 ani (1)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4e | Operațiuni repo |
| --- | --- |

9.4e

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9x | Monede străine |
| --- | --- |

9x

| 9.1x | Overnight |
| --- | --- |

9.1x

*

*

*

*

| 9.2x | Cu scadență la termen |
| --- | --- |

9.2x

cu scadența până la 1 an

*

*

*

*

cu scadența peste 1 an și până la 2 ani

*

*

*

*

cu scadența peste 2 ani

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3x | Rambursabile după notificare |
| --- | --- |

9.3x

cu scadența până la 3 luni

*

*

*

*

cu scadența peste 3 luni

*

*

*

*

din care: cu scadența peste 2 ani (2)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4x | Operațiuni repo |
| --- | --- |

9.4x

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 10 | Acțiuni/unități de fond ale FPM
   (3) |
| --- | --- |

10

| 11 | Titluri de natura datoriei emise |
| --- | --- |

11

| 11e | Euro |
| --- | --- |

11e

Euro

cu scadența până la 1 an

*

cu scadența peste 1 an și până la 2 ani

*

din care: cu scadența până la 2 ani și cu garanția de recuperare la răscumpărare a capitalului investit mai mică de 100%

cu scadența peste 2 ani

*

| 11x | Monede străine |
| --- | --- |

11x

Monede străine

cu scadența până la 1 an

*

cu scadența peste 1 an și până la 2 ani

*

din care: cu scadența până la 2 ani și cu garanția de recuperare la răscumpărare a capitalului investit mai mică de 100%

cu scadența peste 2 ani

*

| 12 | Capital și rezerve |
| --- | --- |

12

| 13 | Alte pasive |
| --- | --- |

13

| POSTURI DIN BILANȚ | A. | Teritoriul național |
| --- | --- | --- |

POSTURI DIN BILANȚ

A.

| B. | Zona euro exclusiv teritoriul național |
| --- | --- |

B.

| C. | Restul lumii |
| --- | --- |

C.

| D. | Total |
| --- | --- |

D.

IFM

Non-IFM

IFM

Non-IFM

din care: banca centrală (S.121)

din care: societăți care acceptă depozite, cu excepția băncii centrale (S.122)

Administrații publice (S.13)

Alte sectoare rezidente

din care: banca centrală (S.121)

din care: societăți care acceptă depozite, cu excepția băncii centrale (S.122)

Administrații publice (S.13)

Alte sectoare rezidente

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară (S.124)

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 + S.126 + S.127)

Societăți de asigurare (S.128)

Fonduri de pensii (S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14+S.15)

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară (S.124)

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 + S.126 + S.127)

Societăți de asigurare (S.128)

Fonduri de pensii (S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14+S.15)

din care: CPC (4)

din care: SVI

Total

Credit pentru consum

Credit pentru locuințe

Alte credite

din care: CPC (4)

din care: SVI

Total

Credit pentru consum

Credit pentru locuințe

Alte credite

din care: II/APPJ (3)

din care: II/APPJ (3)

ACTIVE

| 1 | Numerar |
| --- | --- |

1

| 1e | din care: euro |
| --- | --- |

1e

din care: euro

| 2 | Credite |
| --- | --- |

2

cu scadența până la 1 an

cu scadența la peste 1 an și până la 5 ani

cu scadența la peste 5 ani

din care: poziții intragrup

din care: credite sindicalizate

din care: operațiuni reverse repo

| 2e | din care: euro |
| --- | --- |

2e

din care: euro

din care: credite reînnoibile automat (revolving) și credite acordate pe descoperit de cont (overdrafts)

din care: credite de oportunitate prin card de credit

din care: credite extinse prin carduri de credit

| 3 | Titluri de natura datoriei deținute |
| --- | --- |

3

| 3e | Euro |
| --- | --- |

3e

Euro

cu scadența până la 1 an

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

cu scadența la peste 2 ani

| 3x | Monede străine |
| --- | --- |

3x

Monede străine

cu scadența până la 1 an

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

cu scadența la peste 2 ani

| 4 | Participații |
| --- | --- |

4

| 5 | Acțiuni/unități de fond ale fondurilor de investiții |
| --- | --- |

5

Acțiuni/unități de fond ale FPM

Acțiuni /unități ale fondurilor de investiții, altele decât cele de piață monetară

| 6 | Active nefinanciare (inclusiv active fixe) |
| --- | --- |

6

| 7 | Alte active |
| --- | --- |

7

La paginile 17-19, în anexa I partea 3, tabelul 2 „Stocuri cu raportare trimestrială (Defalcare în funcție de sector)”, tabelul 3 „Stocuri cu raportare trimestrială (defalcare în funcție de țară)” și tabelul 4 „Stocuri cu raportare trimestrială (defalcare în funcție de monedă)” se înlocuiesc după cum urmează:

Tabelul 2

Stocuri cu raportare trimestrială (Defalcare în funcție de sector)

| POSTURI DIN BILANȚ | A. | Teritoriul național |
| --- | --- | --- |

POSTURI DIN BILANȚ

A.

| B. | Zona euro exclusiv teritoriul național |
| --- | --- |

B.

| C. | Restul lumii |
| --- | --- |

C.

| D. | Total |
| --- | --- |

D.

IFM

Non IFM

IFM

Non-IFM

Total

Total

Administrații publice (S13)

Alte sectoare rezidente

Total

Administrația publică (S.13)

Alte sectoare rezidente

Bănci

Non-bănci

Total

Administrația centrală (S.1311)

Alte administrații publice

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară (S.124)

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 + S.126 + S.127)

Societăți de asigurare (S.128)

Fonduri de pensii (S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14+S.15)

Total

Administrația centrală (S.1311)

Alte administrații publice

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară (S.124)

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 + S.126 + S.127)

Societăți de asigurare (S.128)

Fonduri de pensii (S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14+S.15)

Administrația publică

Alte sectoare rezidente

Total

Administrațiile statelor federale (S.1312)

Administrația locală (S.1313)

Administrațiile sistemelor de asigurări sociale (S.1314)

Total

Credit pentru consum

Credit pentru locuințe

Alte credite

Total

Administrațiile statelor federale (S.1312)

Administrația locală (S.1313)

Administrațiile sistemelor de asigurări sociale (S.1314)

Total

Credit pentru consum

Credite pentru locuințe

Alte credite

Garanții reale imobiliare

Garanții reale imobiliare

Garanții reale imobiliare

Garanții reale imobiliare

Garanții reale imobiliare

Garanții reale imobiliare

Garanții reale imobiliare

Garanții reale imobiliare

PASIVE

| 8. | Bancnote și monede metalice aflate în circulație |
| --- | --- |

8.

| 9. | Depozite |
| --- | --- |

9.

L

L

L

| 9.1. | Overnight |
| --- | --- |

9.1.

Overnight

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

| 9.2. | Cu scadența la termen |
| --- | --- |

9.2.

Cu scadența la termen

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

| 9.3. | Rambursabile după notificare |
| --- | --- |

9.3.

Rambursabile după notificare

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

| 9.4. | Operațiuni repo |
| --- | --- |

9.4.

Operațiuni repo

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

| 10. | Acțiuni/unități de fond ale FPM |
| --- | --- |

10.

| 11. | Titluri de natura datoriei emise |
| --- | --- |

11.

| 12. | Capitaluri și rezerve |
| --- | --- |

12.

| 13. | Alte pasive |
| --- | --- |

13.

din cate: instrumente financiare derivate

din care: dobânda acumulată aferentă depozitelor

ACTIVE

| 1. | Numerar |
| --- | --- |

1.

| 2. | Credite |
| --- | --- |

2.

M

L

L

L

L

cu scadența până la 1 an

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

cu scadența la peste 1 an și până la 5 ani

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

cu scadența la peste 5 ani

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

| 2e | Euro |
| --- | --- |

2e

Euro

Credite cu scadența inițială la peste 1 an

din care: credite cu scadența reziduală la mai puțin de sau la 1 an

din care: Credite cu scadența reziduală la mai puțin de sau la 1 an și cu revizuirea ratei dobânzii în următoarele 12 luni

Credite cu scadența inițială la peste 2 ani

din care: Credite cu scadența reziduală la mai puțin de sau la 2 ani

din care: Credite cu scadența reziduală la mai puțin de sau la 2 ani și cu revizuirea ratei dobânzii în următoarele 12 luni

| 3. | Titluri de natura datoriei deținute |
| --- | --- |

3.

L

L

L

L

L

cu scadența până la 1 an

cu scadența până la 1 an

| 4. | Participații |
| --- | --- |

4.

L

L

L

| 5. | Acțiuni/unități ale fondurilor de investiții |
| --- | --- |

5.

Acțiuni/unități de fond ale FPM

Acțiuni /unități ale fondurilor de investiții, altele decât cele de piață monetară

| 6. | Active nefinanciare (inclusiv active fixe) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Alte active |
| --- | --- |

7.

din care: instrumente financiare derivate

din care: dobânda acumulată aferentă depozitelor

| L | Date cu raportare lunară; a se vedea tabelul 1. |
| --- | --- |

L

Date cu raportare lunară; a se vedea tabelul 1.

Tabelul 3

Stocuri cu raportare trimestrială (defalcare în funcție de țară)

| POSTURI DIN BILANȚ | UE | Restul lumii (exceptând UE) |
| --- | --- | --- |
| Alte state membre din zona euro | State membre din afara zonei euro | Instituții UE selectate (5) |
| PASIVE | | | | |
| 8. | Bancnote și monede metalice aflate în circulație |

POSTURI DIN BILANȚ

UE

Restul lumii (exceptând UE)

Alte state membre din zona euro

State membre din afara zonei euro

Instituții UE selectate (5)

PASIVE

8.

| 9. | Depozite |
| --- | --- |

9.

de la IFM

de la non-IFM

administrația publică

alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare

societăți de asigurare

fonduri de pensii

fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară

societăți nefinanciare

gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației

| 10. | Titluri de natura datoriei emise |
| --- | --- |

10.

| 11. | Acțiuni/unități de fond ale FPM |
| --- | --- |

11.

| 12. | Capital și rezerve |
| --- | --- |

12.

| 13. | Alte pasive |
| --- | --- |

13.

ACTIVE

| 1. | Numerar |
| --- | --- |

1.

| 2. | Credite |
| --- | --- |

2.

către IFM

către non-IFM

administrația publică

alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare

societăți de asigurare

fonduri de pensii

fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară

societăți nefinanciare

gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației

| 3. | Titluri de natura datoriei deținute |
| --- | --- |

3.

emise de către IFM

cu scadența până la 1 an

cu scadența șa peste 1 an și până la 2 ani

cu scadența la peste 2 ani

emise de către non-IFM

| 4. | Participații |
| --- | --- |

4.

| 5. | Acțiuni/unități ale fondurilor de investiții |
| --- | --- |

5.

Acțiuni/unități de fond ale FPM

Acțiuni /unități ale fondurilor de investiții, altele decât cele de piață monetară

| 6. | Active nefinanciare (inclusiv active fixe) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Alte active |
| --- | --- |

7.

Tabelul 4

Stocuri cu raportare trimestrială (defalcare în funcție de monedă)

| POSTURI DIN BILANȚ | Toate monedele combinate | Euro | Monede UE, altele decât euro | Monede, altele decât monedele statelor membre UE combinate |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Total | Moneda altor state membre ale UE | GBP | Total | USD | JPY | CHF | Alte monede combinate |
| PASIVE | | | | | | | | | | |
| 9. | Depozite |

POSTURI DIN BILANȚ

Toate monedele combinate

Euro

Monede UE, altele decât euro

Monede, altele decât monedele statelor membre UE combinate

Total

Moneda altor state membre ale UE

GBP

Total

USD

JPY

CHF

Alte monede combinate

PASIVE

9.

| A. | Teritoriul național |
| --- | --- |

A.

de la IFM

L

L

de la non-IFM

L

| B. | Zona euro exclusiv teritoriul național |
| --- | --- |

B.

de la IFM

L

L

de la non-IFM

L

| C. | Restul lumii |
| --- | --- |

C.

cu scadența până la un an

L

cu scadența la peste 1 an

L

de la bănci

T

de la non-bănci

T

| 10. | Tituri de natura datoriei emise |
| --- | --- |

10.

L

L

ACTIVE

| 2. | Credite |
| --- | --- |

2.

| A. | Teritoriul național |
| --- | --- |

A.

către IFM

L

către non-IFM

L

L

| B. | Zona euro exclusiv teritoriul național |
| --- | --- |

B.

către IFM

L

către non-IFM

L

L

| C. | Restul lumii |
| --- | --- |

C.

cu scadența până la un an

L

cu scadența la peste 1 an

L

către bănci

T

către non-bănci

T

| 3. | Titluri de natura datoriei deținute |
| --- | --- |

3.

| A. | Teritoriul național |
| --- | --- |

A.

emise de către IFM

L

L

emise de către non-IFM

L

L

| B. | Zona euro exclusiv teritoriul național |
| --- | --- |

B.

emise de către IFM

L

L

emise de către non-IFM

L

L

| C. | Restul lumii |
| --- | --- |

C.

emise de bănci

T

emise de non-bănci

T

| L | Date cu raportare lunară; a se vedea tabelul 1. |
| --- | --- |

L

Date cu raportare lunară; a se vedea tabelul 1.

| T | Date cu raportare trimestrială; a se vedea tabelul 2. |
| --- | --- |

T

Date cu raportare trimestrială; a se vedea tabelul 2.

La pagina 20, în anexa I partea 4, tabelul 1A „Ajustări din reevaluare cu raportare lunară” se înlocuiește după cum urmează:

Tabelul 1 A

Ajustări din reevaluare cu raportare lunară
   (6)

| POSTURI DIN BILANȚ | A. | Teritoriul național |
| --- | --- | --- |

POSTURI DIN BILANȚ

A.

| B. | Zona euro exclusiv teritoriul național |
| --- | --- |

B.

| C. | Restul lumii |
| --- | --- |

C.

| D. | Total |
| --- | --- |

D.

Total

IFM

Non-IFM

Total

IFM

Non-IFM

Total

Bănci

Non-bănci

din care: banca centrală (S.121)

din care: societăți care acceptă depozite, cu excepția băncii centrale (S.122)

din care: instituții de credit care au obligația de a constitui RMO, BCE și BCN

Administrații publice (S.13)

Alte sectoare rezidennte

din care: banca centrală (S.121)

din care: societăți care acceptă depozite, cu excepția băncii centrale (S.122)

din care: instituții de credit care au obligația de a constitui RMO, BCE și BCN

Administrații publice (S.13)

Alte sectoare rezidente

din care: instituții de credit

Administrația centrală (S.1311)

Alte administrații publice

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară (S.124)

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 + S.126 + S.127)

Societăți de asigurare (S.128)

Fonduri de pensii (S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14 + S.15)

din care: instituții de credit

Administrația centrală (S.1311)

Alte administrații publice

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară (S.124)

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 + S.126 + S.127)

Societăți de asigurare (S.128)

Fonduri de pensii (S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14 + S.15)

din care: CPC (8)

din care: SVI

din care: CPC (8)

din care: SVI

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j)

(k)

(l)

PASIVE

| 8 | Bancnote și monede metalice aflate în circulație |
| --- | --- |

8

| 9 | Depozite |
| --- | --- |

9

cu scadența până la 1 an

cu scadența la peste 1 an

din care: poziții intragrup

din care: depozite transferabile

din care: cu scadența până la 2 ani

din care: credite sindicalizate

| 9e | Euro |
| --- | --- |

9e

| 9.1e | Overnight |
| --- | --- |

9.1e

din care: depozite transferabile

| 9.2e | Cu scadența la termen |
| --- | --- |

9.2e

cu scadența până la 1 an

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

cu scadența la peste 2 ani

| 9.3e | Rambursabile după notificare |
| --- | --- |

9.3e

cu scadența până la 3 luni

cu scadența la peste 3 luni

din care: cu scadența la peste 2 ani (7)

| 9.4e | Operațiuni repo |
| --- | --- |

9.4e

| 9x | Monede străine |
| --- | --- |

9x

| 9.1x | Overnight |
| --- | --- |

9.1x

| 9.2x | Cu scadența la termen |
| --- | --- |

9.2x

cu scadența până la 1 an

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

cu scadența la peste 2 ani

| 9.3x | Rambursabile după notificare |
| --- | --- |

9.3x

cu scadența până la 3 luni

cu scadența la peste 3 luni

din care: cu scadența la peste 2 ani (7)

| 9.4x | Operațiuni repo |
| --- | --- |

9.4x

| 10 | Acțiuni/unități de fond ale FPM |
| --- | --- |

10

*

*

*

- MINIM

| 11 | Titluri de natura datoriei emise |
| --- | --- |

11

| 11e | Euro |
| --- | --- |

11e

Euro

cu scadența până la 1 an

*

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

*

din care: cu scadența până la 2 ani și cu garanția de recuperare la răscumpărare a capitalului investit mai mică de 100%

*

cu scadența la peste 2 ani

*

| 11x | Monede străine |
| --- | --- |

11x

Monede străine

cu scadența până la 1 an

*

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

*

din care: cu scadența până la 2 ani și cu garanția de recuperare la răscumpărare a capitalului investit mai mică de 100%

*

cu scadența la peste 2 ani

*

| 12 | Capital și rezerve |
| --- | --- |

12

| 13 | Alte pasive |
| --- | --- |

13

| POSTURI DIN BILANȚ | A. | Teritoriul național |
| --- | --- | --- |

POSTURI DIN BILANȚ

A.

Teritoriul național

| B. | Zona euro exclusiv teritoriul național |
| --- | --- |

B.

Zona euro exclusiv teritoriul național

| C. | Restul lumii |
| --- | --- |

C.

Restul lumii

| D. | Total |
| --- | --- |

D.

Total

IFM

Non-IFM

IFM

Non-IFM

din care: banca centrală (S.121)

din care: societăți care acceptă depozite, cu excepția băncii centrale (S.122)

Administrații publice (S13)

Alte sectoare rezidente

din care: banca centrală (S.121)

Societăți care acceptă depozite, cu excepția băncii centrale (S.122)

Administrații publice (S.13)

Alte sectoare rezidente

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară (S.124)

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 + S.126 + S.127)

Societăți de asigurare (S.128)

Fonduri de pensii (S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14+S.15)

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară (S.124)

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 + S.126 + S.127)

Societăți de asigurare (S.128)

Fonduri de pensii (S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14+S.15)

din care: CPC (8)

din care: SVI

Total

Credit pentru consum

Credit pentru locuințe

Alte credite

din care: CPC (7)

din care: SVI

Total

Credit pentru consumn

Credit pentru locuințe

Alte credite

din care: II/APPJ (7)

din care: II/APPJ (3)

ACTIVE

| 1 | Numerar |
| --- | --- |

1

| 1e | din care: euro |
| --- | --- |

1e

din care: euro

| 2 | Credite |
| --- | --- |

2

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

cu scadența până la 1 an

cu scadența la peste 1 an și până la 5 ani

cu scadența la peste 5 ani

din care: poziții intragrup

din care: credie sindicalizate

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

din care: operațiuni reverse repo

| 2e | din care: euro |
| --- | --- |

2e

din care: euro

din care: credite reînnoibile automat (revolving) și credite acordate pe descoperit de cont (overdrafts)

din care: credite de oportunitate prin card de credit

din care: credite extinse prin carduri de credit

| 3 | Titluri de natura datoriei deținute |
| --- | --- |

3

MINIM

MINIM

MINIM

din care: cu scadența la peste 2 ani (7)

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

| 3e | Euro |
| --- | --- |

3e

Euro

cu scadența până la 1 an

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

cu scadența la peste 2 ani

| 3x | Monede străine |
| --- | --- |

3x

Monede străine

cu scadența până la 1 an

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

cu scadența la peste 2 ani

| 4 | Participații |
| --- | --- |

4

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

| 5 | Acțiuni/unități de fond ale fondurilor de investiții |
| --- | --- |

5

Acțiuni/unități de fond ale FPM

MINIM

MINIM

MINIM

Acțiuni /unități ale fondurilor de investiții, altele decât cele de piață monetară

MINIM

MINIM

MINIM

| 6 | Active nefinanciare (inclusiv active fixe) |
| --- | --- |

6

| 7 | Alte active |
| --- | --- |

7

La pagina 22, în anexa 1 partea 5, punctul 2.2, teza introductivă se înlocuiește după cum urmează:

„Posturile menționate în secțiunea 2.1 se alocă părților 1 și 2 din tabelul 5, după cum urmează:”.

La pagina 23, în anexa 1 partea 5, punctul 5.2 se înlocuiește după cum urmează:

| „5.2. | IFM în cazul cărora se aplică derogarea prevăzută la articolul 9 alineatul (4) raportează soldul la sfârșit de trimestru al creditelor cedate prin intermediul unei securitizări, care au făcut obiectul derecunoașterii, însă care sunt încă recunoscute în declarațiile financiare în conformitate cu partea 5 din tabelul 5.” |
| --- | --- |

„5.2.

IFM în cazul cărora se aplică derogarea prevăzută la articolul 9 alineatul (4) raportează soldul la sfârșit de trimestru al creditelor cedate prin intermediul unei securitizări, care au făcut obiectul derecunoașterii, însă care sunt încă recunoscute în declarațiile financiare în conformitate cu partea 5 din tabelul 5.”

La paginile 24 și 25, în anexa I partea 5, tabelul 5a „Securitizări și alte transferuri de credite: date cu raportare lunară” și tabelul 5b „Securitizări și alte transferuri de credite: date cu raportare trimestrială” se înlocuiesc după cum urmează:

Tabelul 5a

Tabelul 5a

Securitizări și alte transferuri de credite: date cu raportare lunară

Securitizări și alte transferuri de credite: date cu raportare lunară

| POSTURI DIN BILANȚ | A. | Teritoriul național |
| --- | --- | --- |

POSTURI DIN BILANȚ

POSTURI DIN BILANȚ

A.

A.

Teritoriul național

| B. | Zona euro exclusiv teritoriul național |
| --- | --- |

B.

B.

Zona euro exclusiv teritoriul național

| C. | Restul lumii |
| --- | --- |

C.

C.

Restul lumii

IFM

Non-MFIs

IFM

Non-IFM

Administrații publice(S.13)

Alte sectoare rezidente

Administrații publice (S.13)

Alte sectoare rezidente

Total

Alte administrații publice (S.1312+S.1313+S.1314)

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară (S.124)

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 + S.126 + S.127)

Societăți de asigurare (S.128)

Fonduri de pensii (S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14+S.15)

Total

Alte administrații publice (S.1312+S.1313+S.1314)

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară (S.124)

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 + S.126 + S.127)

Societăți de asigurare (S.128)

Fonduri de pensii (S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14+S.15)

| 1. | Fluxurile nete ale creditelor securitizate sau transferate în alt mod: operațiuni cu impact asupra soldului creditelor raportate, calculate ca diferență între cedări și achiziții |
| --- | --- |

1.

1.

Fluxurile nete ale creditelor securitizate sau transferate în alt mod: operațiuni cu impact asupra soldului creditelor raportate, calculate ca diferență între cedări și achiziții

| 1.1 | Contrapartea la transfer este o SVI |
| --- | --- |

1.1

Contrapartea la transfer este o SVI

| 1.1.1 | din care: contrapartea la transfer este o SVI din zona euro |
| --- | --- |

1.1.1

din care: contrapartea la transfer este o SVI din zona euro

| 1.2 | alte contrapărți la transfer |
| --- | --- |

1.2

alte contrapărți la transfer

| 1.2.1 | din care: contrapartea la transfer este o IFM străină din zona euro |
| --- | --- |

1.2.1

din care: contrapartea la transfer este o IFM străină din zona euro

| 2. | Fluxurile nete ale creditelor securitizate sau transferate în alt mod: operațiuni fără impact asupra soldului creditelor raportate, calculate ca diferență între cedări și achiziții |
| --- | --- |

2.

2.

Fluxurile nete ale creditelor securitizate sau transferate în alt mod: operațiuni fără impact asupra soldului creditelor raportate, calculate ca diferență între cedări și achiziții

| 2.1 | Toate contrapărțile la transfer |
| --- | --- |

2.1

Toate contrapărțile la transfer

| 3. | Creditele securitizate și derecunoscute față de care IFM acționează în calitate de prestator
   (9) |
| --- | --- |

3.

3.

Creditele securitizate și derecunoscute față de care IFM acționează în calitate de prestator

9

| 3.1 | Solduri |
| --- | --- |

3.1

Solduri

| 3.2 | Operațiuni financiare, cu excepția cedărilor și achizițiilor de credite |
| --- | --- |

3.2

Operațiuni financiare, cu excepția cedărilor și achizițiilor de credite

| 4. | Soldurile creditelor securitizate pentru care se prestează în continuare servicii de administrare
   (10) |
| --- | --- |

4.

4.

Soldurile creditelor securitizate pentru care se prestează în continuare servicii de administrare

10

| 5. | Soldurile creditelor securitizate care nu au fost derecunoscute
   (11) |
| --- | --- |

5.

5.

Soldurile creditelor securitizate care nu au fost derecunoscute

11

| 5.1 | Total |
| --- | --- |

5.1

Total

| 5.1.1 | din care: ssecuritizate prin intermediul unei SVI din zona euro |
| --- | --- |

5.1.1

din care: ssecuritizate prin intermediul unei SVI din zona euro

Tabelul 5b

Tabelul 5b

Securitizări și alte transferuri de credite: date cu raportare trimestrială

Securitizări și alte transferuri de credite: date cu raportare trimestrială

| POSTURI DIN BILANȚ | A. | Teritoriul național |
| --- | --- | --- |

POSTURI DIN BILANȚ

POSTURI DIN BILANȚ

A.

A.

Teritoriul național

| B. | Zona euro exclusiv teritoriul național |
| --- | --- |

B.

B.

Zona euro exclusiv teritoriul național

| C. | Restul lumii |
| --- | --- |

C.

C.

Restul lumii

IFM

IFM

Non-IFM

Non-IFM

IFM

IFM

Non-IFM

Non-IFM

Administrații publice (S.13)

Alte sectoare rezidente

Administrații publice (S.13)

Alte sectoare rezidente

Total

Alte administrații publice (S.1312+S.1313+S.1314)

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară (S.124)

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 + S.126 + S.127)

Societăți de asigurare (S.128)

Fonduri de pensii (S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14+S.15)

Total

Alte adminsitrații publice (S.1312+S.1313+S.1314)

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară (S.124)

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 + S.126 + S.127)

Societăți de asigurare (S.128)

Fonduri de pensii (S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14+S.15)

Credit pentru consum

Credit pentru locuință

Alte credite

Credit pentru consum

Credit pentru locuință

Alte credite

II/APPJ (12)

12

II/APPJ (12)

12

| 1. | Fluxurile nete ale creditelor securitizate sau transferate în alt mod: operațiuni cu impact asupra soldului creditelor raportate, calculate ca diferență între cedări și achiziții |
| --- | --- |

1.

1.

Fluxurile nete ale creditelor securitizate sau transferate în alt mod: operațiuni cu impact asupra soldului creditelor raportate, calculate ca diferență între cedări și achiziții

| 1.1 | Contrapartea la transfer este o SVI |
| --- | --- |

1.1

1.1

Contrapartea la transfer este o SVI

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

Destinația creditului

cu scadența până la un an

cu scadența la peste 1 an și până la 5 ani

cu scadența la peste 5 ani

| 1.1.1 | din care: contrapartea la transfer este o SVI din zona euro |
| --- | --- |

1.1.1

1.1.1

din care: contrapartea la transfer este o SVI din zona euro

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

cu scadența până la un an

cu scadența la peste 1 an și până la 5 ani

cu scadența la peste 5 ani

| 1.2 | Alte contrapărți la transfer |
| --- | --- |

1.2

1.2

Alte contrapărți la transfer

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

Destinația creditului

| 1.2.1 | din care: contrapartea la transfer este o FMI străină din zona euro |
| --- | --- |

1.2.1

1.2.1

din care: contrapartea la transfer este o FMI străină din zona euro

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

Destinația creditului

| 2. | Fluxurile nete ale creditelor securitizate sau transferate în alt mod: operațiuni fără impact asupra soldului creditelor raportate, calculate ca diferență între cedări și achiziții |
| --- | --- |

2.

2.

Fluxurile nete ale creditelor securitizate sau transferate în alt mod: operațiuni fără impact asupra soldului creditelor raportate, calculate ca diferență între cedări și achiziții

| 2.1 | Toate contrapărțile la transfer |
| --- | --- |

2.1

2.1

Toate contrapărțile la transfer

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

| 3. | Creditele securitizate și derecunoscute față de care IFM acționează în calitate de prestator
   (9) |
| --- | --- |

3.

3.

Creditele securitizate și derecunoscute față de care IFM acționează în calitate de prestator

9

| 3.1 | Solduri |
| --- | --- |

3.1

3.1

Solduri

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

Destinația creditului

cu scadența până la un an

cu scadența la peste 1 an și până la 5 ani

cu scadența la peste 5 ani

| 3.2 | Operațiuni financiare, cu excepția cedărilor și achizițiilor de credite |
| --- | --- |

3.2

3.2

Operațiuni financiare, cu excepția cedărilor și achizițiilor de credite

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

L

Destinația creditului

cu scadența până la un an

cu scadența la peste 1 an și până la 5 ani

cu scadența la peste 5 ani

| 4. | Soldurile creditelor securitizate pentru care se prestează în continuare servicii de administrare |
| --- | --- |

4.

4.

Soldurile creditelor securitizate pentru care se prestează în continuare servicii de administrare

| 4.1 | Credite administrate: toate SVI |
| --- | --- |

4.1

4.1

Credite administrate: toate SVI

cu scadența până la un an

cu scadența la peste 1 an și până la 5 ani

cu scadența la peste 5 ani

| 4.1.1 | Credite administrate: din care SVI din zona euro |
| --- | --- |

4.1.1

4.1.1

Credite administrate: din care SVI din zona euro

cu scadența până la un an

cu scadența la peste 1 an și până la 5 ani

cu scadența la peste 5 ani

| L | Date cu raportare lunară: cerințe privind datele cu raportare lunară; a se vedea tabelul 5a. |
| --- | --- |

L

Date cu raportare lunară: cerințe privind datele cu raportare lunară; a se vedea tabelul 5a.

---

(1)  Căsuțele marcate cu * se utilizează pentru determinarea bazei de calcul a rezervelor minime obligatorii. În ceea ce privește titlurile de natura datoriei, instituțiile de credit fie prezintă o dovadă a elementelor de pasiv care urmează să fie excluse din baza de calcul a rezervelor minime obligatorii, fie aplică o deducere standardizată sub forma unui procent fix, stabilit de BCE. Căsuțele evidențiate se raportează numai de instituțiile de credit care au obligația de a constitui rezerve minime obligatorii (RMO). A se vedea, de asemenea, normele speciale privind aplicarea rezervelor minime obligatorii din anexa III.

1

(2)  Până la noi dispoziții, raportarea acestui post de bilanț este voluntară.

2

(3)  Datele raportate în cadrul acestui post pot face obiectul diferitelor proceduri de colectare a datelor statistice, potrivit deciziei BCN în conformitate cu normele cuprinse în anexa I partea 2.

3

(4)  Contrapartide centrale.

4

| (5) | Întreprinderi individuale/asociații de persoane fără personalitate juridică. |
| --- | --- |

(5)

5

Întreprinderi individuale/asociații de persoane fără personalitate juridică.

(5)  Datele trebuie identificate separat pentru Banca Europeană de Investiții și, respectiv, pentru Mecanismul european de stabilitate, în funcție de clasificarea pe sector aplicabilă.

5

(6)  Seriile evidențiate cu termenul „MINIM” se raportează de către IFM. BCN pot să extindă această obligație pentru a cuprinde, de asemenea, seriile evidențiate sub forma unor căsuțe goale (adică nu conțin termenul „MINIM”).

6

Căsuțele goale și căsuțele evidențiate cu „MINIM” se raportează de BCN către BCE.

Căsuțele goale cu un asterisc în tabelul privind pasivele se consideră că sunt zero, până la proba contrarie.

(7)  BCN pot solicita IFM ca acest post de bilanț să fie raportat trimestrial, și nu lunar.

7

(8)  Întreprinderi individuale/asociații de persoane fără personalitate juridică.

8

(9)  Datele raportate în cadrul acestui post pot face obiectul diferitelor proceduri de colectare a datelor statistice, potrivit deciziei BCN în conformitate cu normele cuprinse în anexa I partea 5 secțiunea 3.

9

(10)  Element numai cu raportare trimestrială; a se vedea schema de raportare de la tabelul 5b.

10

(11)  În privința obligației de raportare la care se face referire în anexa I partea 5 secțiunea 5.2, se raportează exclusiv date pentru rândul „Total” și doar trimestrial.

11

(12)  Întreprinderi individuale/asociații de persoane fără personalitate juridică.

12

---

| 29.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 319/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 319/39

---

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 1073/2013 al Băncii Centrale Europene din 18 octombrie 2013 privind statisticile referitoare la activele și pasivele fondurilor de investiții (BCE/2013/38)

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 297 din 7 noiembrie 2013
  )

La pagina 80, în anexa I partea 3 – Tabele de raportare, tabelul 1 „Stocuri – Date cu raportare trimestrială” se înlocuiește după cum urmează:

Tabelul 1

Stocuri

Date cu raportare trimestrială

| | A. | Teritoriul național |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Zona euro exclusiv teritoriul național |
| --- | --- |

B.

| C. | Restul lumii |
| --- | --- |

C.

| D. | Total |
| --- | --- |

D.

IFM

Non-IFM - Total

IFM

Non-IFM - Total

din care

state membre din afara zonei euro

din care

SUA

din care

Japonia

Adm. publică

(S.13)

Alți rezidenți

Adm. publică

(S.13)

Alți rezidenți

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 + S.126 + S.127)

Societăți de asigurări + fonduri de pensii (S.128+S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodării ale populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației(S.14+S.15)

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 + S.126 + S.127)

Societăți de asigurări + fonduri de pensii (S.128+S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodării ale populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației(S.14+S.15)

ACTIVE

| 1 | Creanțe din depozite și credite |
| --- | --- |

1

cu scadența de până la 1 an

cu scadența la peste 1 an

| 2 | Titluri de natura datoriei |
| --- | --- |

2

| 2e. | Euro |
| --- | --- |

2e.

cu scadența de până la 1 an

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

cu scadența la peste 2 ani

| 2x. | Alte monede |
| --- | --- |

2x.

cu scadența de până la 1 an

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

cu scadența la peste 2 ani

| 2t. | Total monede |
| --- | --- |

2t.

cu scadența de până la 1 an

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

cu scadența la peste 2 ani

| 3 | Participații și acțiuni/unități ale fondurilor de investiții |
| --- | --- |

3

din care acțiuni cotate

din care acțiuni/unități ale fondurilor de investiții

| (2+3)a | din care participații împrumutate sau vândute în cadrul unui contract de report |
| --- | --- |

(2+3)a

| 4 | Instrumente financiare derivate |
| --- | --- |

4

| 5 | Active nefinanciare (inclusiv active fixe) |
| --- | --- |

5

| 6 | Alte active |
| --- | --- |

6

PASIVE

| 7 | Credite și depozite atrase |
| --- | --- |

7

cu scadența de până la 1 an

cu scadența la peste 1 an

| 8 | IF shares/unitsAcțiuni/unități de fond ale FI
   (1) |
| --- | --- |

8

| 9 | Instrumente financiare derivate |
| --- | --- |

9

| 10 | Alte pasive |
| --- | --- |

10

Raportare FI: (i) căsuțe negre; (ii) informațiile solicitate în tabelul 2 pentru titlurile de valoare care sunt colectate titlu cu titlu; și (iii) căsuțe gri pentru titlurile de valoare care nu sunt colectate titlu cu titlu.

La paginile 82 și 83, în anexa I partea 3 – Tabele de raportare, tabelul 3 „Ajustări din reevaluare sau tranzacții – Date cu raportare trimestrială” și tabelul 4 „Date cu raportare lunară” se înlocuiesc după cum urmează:

Tabelul 3

Ajustări din reevaluare sau tranzacții

Date cu raportare trimestrială

| | A. | Teritoriul național |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Zona euro exclusiv teritoriul național |
| --- | --- |

B.

| C. | Restul lumii |
| --- | --- |

C.

| D. | Total |
| --- | --- |

D.

IFM

Non-IFM - Total

IFM

Non-IFM - Total

din care

state membre din afara zonei euro

din care

SUA

din care

Japonia

Adm. publică

(S.13)

Alți rezidenți

Adm. publică

(S.13)

Alți rezidenți

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 + S.126 + S.127)

Societăți de asigurări + fonduri de pensii (S.128+S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodării ale populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14+S.15)

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 + S.126 + S.127)

Societăți de asigurări + fonduri de pensii (S.128+S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodării ale populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14+S.15)

ACTIVE

| 1 | Creanțe din depozite și credite |
| --- | --- |

1

cu scadența de până la 1 an

cu scadența la peste 1 an

| 2 | Titluri de natura datoriei |
| --- | --- |

2

| 2e. | Euro |
| --- | --- |

2e.

cu scadența de până la 1 an

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

cu scadența la peste 2 ani

| 2x. | Alte monede |
| --- | --- |

2x.

cu scadența de până la 1 an

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

cu scadența la peste 2 ani

| 2t. | Total monede |
| --- | --- |

2t.

cu scadența de până la 1 an

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

cu scadența la peste 2 ani

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

| 3 | Participații și acțiuni/unități ale fondurilor de investiții |
| --- | --- |

3

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

din care acțiuni cotate

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

din care acțiuni/unități ale fondurilor de investiții

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

| 4 | Instrumente financiare derivate |
| --- | --- |

4

MINIM
   (3)

| 5 | Active nefinanciare (inclusiv active fixe) |
| --- | --- |

5

MINIM
   (3)

| 6 | Alte active |
| --- | --- |

6

PASIVE

| 7 | Credite și depozite atrase |
| --- | --- |

7

cu scadența de până la 1 an

cu scadența la peste 1 an

| 8 | Acțiuni/unități de fond ale FI
   (2) |
| --- | --- |

8

MINIM

| 9 | Instrumente financiare derivate |
| --- | --- |

9

MINIM
   (3)

| 10 | Alte pasive |
| --- | --- |

10

Raportare FI: (i) căsuțe negre marcate „MINIM”; (ii) căsuțe gri marcate „MINIM” pentru titlurile de valoare care nu sunt colectate titlu cu titlu; și (iii) în cazul în care BCN relevantă colectează în mod direct informații titlu cu titlu cu privire la tranzacții, informațiile solicitate în tabelul 2 pentru titlurile de valoare care sunt colectate titlu cu titlu.

BCN pot extinde aceste solicitări: (i) la căsuțele negre care nu conțin termenul „MINIM”; și (ii) la căsuțele gri care nu conțin termenul „MINIM” pentru titlurile de valoare care nu sunt colectate titlu cu titlu.

Tabelul 4

Date cu raportare lunară

| | A. | Teritoriul național |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Zona euro exclusiv teritoriul național |
| --- | --- |

B.

| C. | Restul lumii |
| --- | --- |

C.

| D. | Total |
| --- | --- |

D.

IFM

Non-IFM - Total

IFM

Non-IFM - Total

Adm. publică

(S.13)

Alți rezidenți

Adm. publică

(S.13)

Alți rezidenți

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 + S.126 + S.127)

Societăți de asigurări + fonduri de pensii (S.128+S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodării ale populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14+S.15)

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 + S.126 + S.127)

Societăți de asigurări + fonduri de pensii (S.128+S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodării ale populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14+S.15)

PASIVE

| 8 | Acțiuni/unități de fond ale FI
   (4) |
| --- | --- |

8

Emiteri de acțiuni/unități de fond ale FI

Răscumpărări de acțiuni/unități de fond ale FI

---

(1)  În cazul în care agentul raportor nu poate identifica direct reședința și sectorul deținătorului, acesta raportează datele pertinente pe baza informațiilor disponibile. În cazul acțiunilor la purtător, informațiile pot fi colectate de la IFM sau AIF [astfel cum se menționează la articolul 2 alineatul (2) din prezentul regulament și în partea 2 punctul 3 din prezenta anexă].

(2)  În cazul în care agentul raportor nu poate identifica direct reședința și sectorul deținătorului, acesta raportează datele pertinente pe baza informațiilor disponibile. În cazul acțiunilor la purtător, informațiile pot fi colectate de la IFM sau AIF [astfel cum se menționează la articolul 2 alineatul (2) din prezentul regulament și în partea 2 punctul 3 din prezenta anexă].

(3)  BCN pot scuti FI de obligația de raportare a acestui post dacă stocurile trimestriale enumerate în tabelul 1 reprezintă mai puțin de 5 % din acțiunile/unitățile de fond emise ale FI.

(4)  Stocuri; ajustări din reevaluare sau tranzacții.

---

| 29.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 319/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 319/44

---

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 1074/2013 al Băncii Centrale Europene din 18 octombrie 2013 privind cerințele de raportare statistică aplicabile oficiilor poștale care prestează servicii de virament care primesc depozite de la instituții financiare nemonetare din zona euro (BCE/2013/39)

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 297 din 7 noiembrie 2013
  )

La pagina 97, în anexa I, „Cerințe de raportare statistică”, tabelul se înlocuiește după cum urmează:

| POSTURI DIN BILANȚ | Zona euro |
| --- | --- |
| IFM | A. | Teritoriul național |

POSTURI DIN BILANȚ

Zona euro

IFM

A.

| B. | Zona euro exclusiv teritoriul național |
| --- | --- |

B.

IFM

Non-IFM

IFM

Non-IFM

Administrația publică (S.13)

Alte sectoare rezidente

Administrația publică (S.13)

Alte sectoare rezidente

Administrația centrală (S.1311)

Alte administrații publice

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară (S.124)

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125+S.126+S.127)

Societăți de asigurare (S.128)

Fonduri de pensii (S.129)

Societ[í nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14+S.15)

Administrația centrală (S.1311)

Alte administrații publice

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară (S.124)

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125+S.126+S.127)

Societăți de asigurare (S.128)

Fonduri de pensii (S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14+S.15)

ACTIVE

| 1 | Numerar |
| --- | --- |

1

| 1e | din care euro |
| --- | --- |

1e

din care euro

| 2 | Credite |
| --- | --- |

2

cu scadența de până la 1 an

cu scadența la peste 1 an și până la 5 ani

cu scadența la peste 5 ani

| 3 | Titluri de natura datoriei deținute |
| --- | --- |

3

| 3e | euro |
| --- | --- |

3e

euro

cu scadența de până la 1 an

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

| 3x | alte monede |
| --- | --- |

3x

alte monede

cu scadența de până la 1 an

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

| 4 | Acțiuni/unități de fond ale FPM |
| --- | --- |

4

PASIVE

| 5 | Depozite |
| --- | --- |

5

| 5e | Euro |
| --- | --- |

5e

| 5.1e | Overnight |
| --- | --- |

5.1e

| 5.2e | La termen |
| --- | --- |

5.2e

cu scadența de până la 1 an

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

| 5.3e | Rambursabile după notificare |
| --- | --- |

5.3e

cu scadența de până la 3 luni (1)

| 5.4e | Contracte de report |
| --- | --- |

5.4e

| 5x | Valute externe |
| --- | --- |

5x

| 5.1x | Overnight |
| --- | --- |

5.1x

| 5.2x | La termen |
| --- | --- |

5.2x

cu scadența de până la 1 an

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

| 5.3x | Rambursabile după notificare |
| --- | --- |

5.3x

cu scadența de până la 3 luni (1)

| 5.4x | Contracte de report |
| --- | --- |

5.4x

---

(1)  Inclusiv depozite de economii la vedere netransferabile.

---

| 29.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 319/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 319/46

---

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 1075/2013 al Băncii Centrale Europene din 18 octombrie 2013 privind statisticile referitoare la activele și pasivele societăților vehicul investițional angajate în tranzacții de securitizare (BCE/2013/40)

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 297 din 7 noiembrie 2013
  )

La pagina 112, în anexa I „Cerințe de raportare statistică”, tabelul 1 „Solduri și tranzacții” se înlocuiește după cum urmează:

Tabelul 1:   Solduri și tranzacții

| | A. | Teritoriul național |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Zona euro exclusiv teritoriul național |
| --- | --- |

B.

| C. | Restul lumii |
| --- | --- |

C.

| D. | Total |
| --- | --- |

D.

Total

IFM

Non-IFM – Total

Total

IFM

Non-IFM – Total

Bănci

Non-bănci

Adm. publică (S.13)

Sectoarele Alți rezidenți

Adm. publică (S.13)

Sectoarele Alți rezidenți

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară (S.124)

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125+S.126+S.127)

Societăți de asigurare + fonduri de pensii (S.128+S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14+S.15)

Total

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară (S.124)

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125+S.126+S.127)

Societăți de asigurare + fonduri de pensii (S.128+S.129)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14+S.15)

din care SVI

din care SVI

ACTIVE

| 1 | Creanțe din depozite și credite |
| --- | --- |

1

cu scadența de până la 1 an

cu scadența la peste 1 an

| 2 | Credite securitizate |
| --- | --- |

2

| 2a | IFM din zona euro, în calitate de inițiator |
| --- | --- |

2a

IFM din zona euro, în calitate de inițiator

cu scadența de până la un an

cu scadența la peste 1 an și până la 5 ani

cu scadența la peste 5 ani

| 2b | administrația publică din zona euro, în calitate de inițiator |
| --- | --- |

2b

administrația publică din zona euro, în calitate de inițiator

| 2c | AIF (1), fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară și SAFP (2) din zona euro, în calitate de inițiator |
| --- | --- |

2c

AIF (1), fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară și SAFP (2) din zona euro, în calitate de inițiator

| 2d | societăți nefinanciare din zona euro (3), în calitate de inițiator |
| --- | --- |

2d

societăți nefinanciare din zona euro (3), în calitate de inițiator

| 2e | inițiator din afara zonei euro |
| --- | --- |

2e

inițiator din afara zonei euro

| 3 | Titluri de natura datoriei
   (4) |
| --- | --- |

3

cu scadența de până la un an

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

cu scadența la peste 2 ani

| 4 | Alte active securitizate |
| --- | --- |

4

| 4a | din care administrația publică din zona euro, în calitate de inițiator |
| --- | --- |

4a

din care administrația publică din zona euro, în calitate de inițiator

| 4b | din care societăți nefinanciare din zona euro, în calitate de inițiator |
| --- | --- |

4b

din care societăți nefinanciare din zona euro, în calitate de inițiator

| 5 | Participații și acțiuni/unități ale fondurilor de investiții |
| --- | --- |

5

| 6 | Instrumente financiare derivate |
| --- | --- |

6

| 7 | Active nefinanciare (inclusiv active fixe) |
| --- | --- |

7

| 8 | Alte active |
| --- | --- |

8

PASIVE

| 9 | Credite și depozite atrase |
| --- | --- |

9

cu scadența de până la un an

cu scadența la peste 1 an

| 10 | Titluri de natura datoriei emise
   (4) |
| --- | --- |

10

cu scadența de până la un an

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

cu scadența la peste 2 ani

| 11 | Capital și rezerve |
| --- | --- |

11

| 12 | Instrumente financiare derivate |
| --- | --- |

12

| 13 | Alte pasive |
| --- | --- |

13

| 13a | din care dobânda acumulată aferentă titlurilor de natura datoriei emise (5) |
| --- | --- |

13a

din care dobânda acumulată aferentă titlurilor de natura datoriei emise (5)

La pagina 113, în anexa I „Cerințe de raportare statistică”, tabelul 2 „Scoaterea din evidențele contabile/reducerea valorii contabile” se înlocuiește după cum urmează:

Tabelul 2:   Scoaterea din evidențele contabile/reducerea valorii contabile

| | D. | Total |
| --- | --- | --- |

D.

ACTIVE

| 2 | Credite securitizate |
| --- | --- |

2

---

(1)  Alți intermediari financiari, exclusiv societățile de asigurare și fondurile de pensii.

(2)  Societăți de asigurare și fonduri de pensii.

(3)  Societăți nefinanciare.

(4)  În conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din prezentul regulament, BCN au opțiunea de a colecta datele aferente acestor posturi pe bază de titlu cu titlu.

(5)  BCN pot să acorde o derogare cu privire la dobânda acumulată aferentă titlurilor de natura datoriei emise în cazul în care datele pot fi extrase sau estimate din surse alternative.

---