# Službeni list L 251/2013

| | ISSN 1977-0847
  doi:10.3000/19770847.L_2013.251.hrv |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 251 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | 5621 rujna 2013. |

ISSN 1977-0847

doi:10.3000/19770847.L_2013.251.hrv

Službeni list

Europske unije

L 251

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

5621 rujna 2013.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sporazum između Europske zajednice i Kraljevine Danske o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) br. 905/2013 оd 19. rujna 2013. o zabrani ribolova crnog zmijičnjaka u vodama EU-a i međunarodnim vodama zonâ V., VI. i VII. i XII. za plovila pod španjolskom zastavom | 3 |
| | * | Uredba Komisije (EU) br. 906/2013 оd 19. rujna 2013. o zabrani ribolova iverka zlatopjega u zonama VII.f i VII.g plovilima koja plove pod belgijskom zastavom | 5 |
| | * | Uredba Komisije (EU) br. 907/2013 оd 20. rujna 2013. o utvrđivanju pravila za zahtjeve o uporabi generičkih deskriptora (naziva) (
  1
  ) | 7 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 908/2013 оd 20. rujna 2013. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 10 |
| | | ODLUKE |
| | | 2013/465/ZVSP |
| | * | Odluka Političkog i sigurnosnog odbora EUMM Georgia/1/2013 оd 13. rujna 2013. o imenovanju voditelja Promatračke misije Europske Unije u Gruziji (EUMM Georgia) | 12 |
| | | PREPORUKE |
| | | 2013/466/EU |
| | * | Preporuka Komisije оd 11. rujna 2013. o jedinstvenim obvezama nediskriminacije i troškovnim metodologijama u cilju promicanja tržišnog natjecanja i poboljšanja ulagačkog okruženja u području širokopojasnog pristupa | 13 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

*

Sporazum između Europske zajednice i Kraljevine Danske o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima

1

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) br. 905/2013 оd 19. rujna 2013. o zabrani ribolova crnog zmijičnjaka u vodama EU-a i međunarodnim vodama zonâ V., VI. i VII. i XII. za plovila pod španjolskom zastavom

3

*

Uredba Komisije (EU) br. 906/2013 оd 19. rujna 2013. o zabrani ribolova iverka zlatopjega u zonama VII.f i VII.g plovilima koja plove pod belgijskom zastavom

5

*

Uredba Komisije (EU) br. 907/2013 оd 20. rujna 2013. o utvrđivanju pravila za zahtjeve o uporabi generičkih deskriptora (naziva) (
  1
  )

1

7

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 908/2013 оd 20. rujna 2013. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

10

ODLUKE

2013/465/ZVSP

*

Odluka Političkog i sigurnosnog odbora EUMM Georgia/1/2013 оd 13. rujna 2013. o imenovanju voditelja Promatračke misije Europske Unije u Gruziji (EUMM Georgia)

12

PREPORUKE

2013/466/EU

*

Preporuka Komisije оd 11. rujna 2013. o jedinstvenim obvezama nediskriminacije i troškovnim metodologijama u cilju promicanja tržišnog natjecanja i poboljšanja ulagačkog okruženja u području širokopojasnog pristupa

13

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Obavijest čitatelju – Uredba Komisije (EU) br. 216/2013 od 7. ožujka 2013. o elektroničkom izdanju Službenog lista Europske unije
  (vidjeti stranicu 3. korica) | s3 |
| | * | Napomena čitateljima – Način navođenja akata (vidjeti stranicu 3. korica) | s3 |

*

Obavijest čitatelju – Uredba Komisije (EU) br. 216/2013 od 7. ožujka 2013. o elektroničkom izdanju Službenog lista Europske unije
  (vidjeti stranicu 3. korica)

Obavijest čitatelju – Uredba Komisije (EU) br. 216/2013 od 7. ožujka 2013. o elektroničkom izdanju Službenog lista Europske unije

s3

*

Napomena čitateljima – Način navođenja akata (vidjeti stranicu 3. korica)

Napomena čitateljima – Način navođenja akata

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 21.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 251/1

---

Sporazum između Europske zajednice i Kraljevine Danske o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima

Sukladno članku 4. Sporazuma od 19. listopada 2005. između Europske zajednice i Kraljevine Danske o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (1) (dalje u tekstu „Sporazum”) zaključenog Odukom Vijeća 2006/325/EZ (2), prilikom provedbe mjera donesenih sukladno članku 74. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 44/2001 od 22. prosinca 2000. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (3), Danska o svojoj odluci provedbe sadržaja tih mjera obavješćuje Komisiju.

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1142/2011 kojom se utvrđuju prilozi X. i XI. Uredbi Vijeća (EZ) br. 4/2009 o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznavanju i izvršenju odluka te suradnji u stvarima koje se odnose na obvezu uzdržavanja (4) donesena je 10. studenog 2011. U skladu s člankom 3. stavkom 2. Sporazuma Danska je u dopisu od 14. siječnja 2009. već obavijestila Komisiju o svojoj odluci provedbe sadržaja Uredbe Vijeća (EZ) br. 4/2009 (5) u onoj mjeri u kojoj ta Uredba mijenja Uredbu (EZ) br. 44/2001 (6).

U skladu s člankom 4. Sporazuma Danska je u dopisu od 11. siječnja 2012. već obavijestila Komisiju o svojoj odluci provedbe sadržaja Provedbene uredbe (EU) br. 1142/2011. To znači da će se odredbe Provedbene uredbe (EU) br. 1142/2011 primjenjivati na odnose Europske unije i Danske (7).

Nadalje, Danska je u dopisu od 20. veljače 2013. (koji je uslijedio nakon dopisa od 9. ožujka 2011.) proslijedila završnu obavijest Komisiji o svojim nadležnim tijelima sukladno članku 2. stavku 2. i članku 47. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 4/2009 te zatražila da se ta tijela priznaju za potrebe priloga X. i XI. Provedbene uredbe (EU) br. 1142/2011.

Stoga su za potrebe Priloga X. Uredbi (EZ) br. 4/2009 utvrđenoj Provedbenom uredbom (članak 2. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 4/2009) relevantna upravna tijela u Danskoj: Državna uprava (Statsforvaltningen) i Ministarstvo za socijalna pitanja, djecu i integraciju (Državni ured za socijalna pitanja i pritužbe, Odjel za obiteljska pitanja) (Social-, Børne- og Integrationsministeriet (Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen)). Za potrebe Priloga XI. Uredbi (EZ) br. 4/2009 utvrđenoj Provedbenom uredbom Komisije (članak 47. stavak 3. Uredbe (EZ) br. 4/2009) relevantno tijelo je Ministarstvo pravosuđa (Justitsministeriet).

Obaviješću Danske o svojim nadležnim tijelima koja se smatraju relevantnim tijelima sukladno prilozima X. i XI. Uredbi (EZ) br. 4/2009 utvrđenoj Provedbenom uredbom Komisije stvaraju se uzajamne obveze Danske i Europske unije. Stoga trenutačne prilagodbe članka 2. stavka 2. točaka (b) i (c) Sporazuma stupaju na snagu na dan objave u Službenom listu Europske Unije.

---

(1)  SL L 299, 16.11.2005., str. 62.

(2)  SL L 120, 5.5.2006., str. 22.

(3)  SL L 12, 16.1.2001., str. 1.

(4)  SL L 293, 11.11.2011., str. 24.

(5)  SL L 7, 10.1.2009., str. 1.

(6)  SL L 149, 12.6.2009., str. 80.

(7)  SL L 195, 18.7.2013., str. 1.

---

UREDBE

| 21.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 251/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 251/3

---

UREDBA KOMISIJE (EU) br. 905/2013

оd 19. rujna 2013.

o zabrani ribolova crnog zmijičnjaka u vodama EU-a i međunarodnim vodama zonâ V., VI. i VII. i XII. za plovila pod španjolskom zastavom

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EZ) br. 1262/2012 od 20. prosinca 2012. o utvrđivanju za 2013. i 2014. mogućnosti ribolova za plovila EU-a za određene stokove dubomorske ribe (2), utvrđuju se kvote za 2013. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EZ) br. 1262/2012 od 20. prosinca 2012. o utvrđivanju za 2013. i 2014. mogućnosti ribolova za plovila EU-a za određene stokove dubomorske ribe (2), utvrđuju se kvote za 2013.

| (2) | Prema podacima koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2013. |
| --- | --- |

(2)

Prema podacima koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2013.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota dodijeljena državi članici iz Priloga ovoj Uredbi za stok koji je u njoj naveden za 2013. smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u tom Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Aktivnosti ribolova za stok iz Priloga ovoj Uredbi za plovila koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici zabranjuju se od datuma utvrđenog u tom Prilogu. Nakon tog datuma posebno se zabranjuje zadržavati na plovilu, premještati, prekrcavati ili iskrcavati ribu iz tog stoka koja je ulovljena s tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. rujna 2013.

Za Komisiju, u ime predsjednika,

Lowri EVANS

Direktorica Glavne uprave za pomorstvo i ribarstvo

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  SL L 356, 22.12.2012., str. 22.

2

---

PRILOG

| Br. | 39/DSS |
| --- | --- |
| Država članica | Španjolska |
| Stok | BSF/56712- |
| Vrsta | Crni zmijičnjak (Aphanopus carbo) |
| Zona | Vode EU-a i međunarodne vode u zonama V., VI., VII. i XII. |
| Datum | 20.8.2013. |

Br.

39/DSS

Država članica

Španjolska

Stok

BSF/56712-

Vrsta

Crni zmijičnjak (Aphanopus carbo)

Zona

Vode EU-a i međunarodne vode u zonama V., VI., VII. i XII.

Datum

20.8.2013.

---

| 21.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 251/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 251/5

---

UREDBA KOMISIJE (EU) br. 906/2013

оd 19. rujna 2013.

o zabrani ribolova iverka zlatopjega u zonama VII.f i VII.g plovilima koja plove pod belgijskom zastavom

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) br. 39/2013 od 21. siječnja 2013. o utvrđivanju za 2013. mogućnosti ribolova dostupnih plovilima EU-a za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova na koje se ne primjenjuju međunarodni pregovori ili sporazumi (2) utvrđuju se kvote za 2013. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) br. 39/2013 od 21. siječnja 2013. o utvrđivanju za 2013. mogućnosti ribolova dostupnih plovilima EU-a za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova na koje se ne primjenjuju međunarodni pregovori ili sporazumi (2) utvrđuju se kvote za 2013.

| (2) | Prema podacima koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2013. |
| --- | --- |

(2)

Prema podacima koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2013.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota dodijeljena državi članici iz Priloga ovoj Uredbi za stok koji je u njoj naveden za 2013. smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u tom Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Aktivnosti ribolova za stok iz Priloga ovoj Uredbi za plovila koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici zabranjuju se od datuma utvrđenog u tom Prilogu. Nakon tog datuma posebno se zabranjuje zadržavati na plovilu, premještati, prekrcavati ili iskrcavati ribu iz tog stoka koja je ulovljena s tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. rujna 2013.

Za Komisiju, u ime predsjednika,

Lowri EVANS

Direktorica Glavne uprave za pomorstvo i ribarstvo

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  SL L 23, 25.1.2013., str. 1.

2

---

PRILOG

| Br. | 45/TQ39 |
| --- | --- |
| Država članica | Belgija |
| Stok | PLE/7FG. |
| Vrsta | Iverak zlatopjeg (Pleuronectes platessa) |
| Zona | VII.f i VII.g |
| Datum | 27.8.2013. |

Br.

45/TQ39

Država članica

Belgija

Stok

PLE/7FG.

Vrsta

Iverak zlatopjeg (Pleuronectes platessa)

Zona

VII.f i VII.g

Datum

27.8.2013.

---

| 21.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 251/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 251/7

---

UREDBA KOMISIJE (EU) br. 907/2013

оd 20. rujna 2013.

o utvrđivanju pravila za zahtjeve o uporabi generičkih deskriptora (naziva)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1924/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama koje se navode na hrani (1), a posebno njezin članak 1. stavak 4.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 1. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1924/2006, posebni generički deskriptori (nazivi) koji se već tradicionalno upotrebljavaju za naznačavanje posebnosti određene klase hrane ili pića koja bi mogla imati utjecaja na zdravlje mogu se izuzeti od primjene te Uredbe nakon podnošenja zahtjeva predmetnih subjekata u poslovanju s hranom. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 1. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1924/2006, posebni generički deskriptori (nazivi) koji se već tradicionalno upotrebljavaju za naznačavanje posebnosti određene klase hrane ili pića koja bi mogla imati utjecaja na zdravlje mogu se izuzeti od primjene te Uredbe nakon podnošenja zahtjeva predmetnih subjekata u poslovanju s hranom.

| (2) | Kako bi se zajamčilo da se zahtjevi o generičkim deskriptorima obrađuju transparentno i u razumnom roku, na temelju članka 1. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1924/2006 Komisiji se nalaže donošenje i objavljivanje pravila sukladno kojima se navedeni zahtjevi podnose. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se zajamčilo da se zahtjevi o generičkim deskriptorima obrađuju transparentno i u razumnom roku, na temelju članka 1. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1924/2006 Komisiji se nalaže donošenje i objavljivanje pravila sukladno kojima se navedeni zahtjevi podnose.

| (3) | Pravila bi trebala osigurati da je zahtjev sastavljen na način kojim se predstavljaju i pružaju sve potrebne informacije za njegovu procjenu. Nadalje, pravila ne sprečavaju Komisiju da zatraži dodatne informacije kada je to primjereno te ovisno o vrsti generičkog deskriptora i opsegu zahtjeva za izuzeće. |
| --- | --- |

(3)

Pravila bi trebala osigurati da je zahtjev sastavljen na način kojim se predstavljaju i pružaju sve potrebne informacije za njegovu procjenu. Nadalje, pravila ne sprečavaju Komisiju da zatraži dodatne informacije kada je to primjereno te ovisno o vrsti generičkog deskriptora i opsegu zahtjeva za izuzeće.

| (4) | Kako bi se izbjeglo podnošenje višestrukih zahtjeva o istom generičkom deskriptoru (nazivu), primjereno je trgovinskim udruženjima koja zastupaju posebne prehrambene sektore dopustiti podnošenje zahtjeva u ime svojih članova. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se izbjeglo podnošenje višestrukih zahtjeva o istom generičkom deskriptoru (nazivu), primjereno je trgovinskim udruženjima koja zastupaju posebne prehrambene sektore dopustiti podnošenje zahtjeva u ime svojih članova.

| (5) | Kako bi se, među ostalim, osigurala visoka razina zaštite potrošača, tvrdnje koje se koriste ne smiju biti pogrešne, dvosmislene ili zavaravajuće. Isto bi se načelo trebalo primjenjivati za uporabu generičkih deskriptora (naziva) koji bi mogli imati utjecaja na zdravlje. Kako bi se postigao taj cilj te u skladu s načelom proporcionalnosti, nacionalna tijela morat će primijeniti vlastite sposobnosti prosuđivanja, uzimajući u obzir sudsku praksu Suda, kako bi odredili tipičnu reakciju prosječnog potrošača u pojedinom slučaju. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se, među ostalim, osigurala visoka razina zaštite potrošača, tvrdnje koje se koriste ne smiju biti pogrešne, dvosmislene ili zavaravajuće. Isto bi se načelo trebalo primjenjivati za uporabu generičkih deskriptora (naziva) koji bi mogli imati utjecaja na zdravlje. Kako bi se postigao taj cilj te u skladu s načelom proporcionalnosti, nacionalna tijela morat će primijeniti vlastite sposobnosti prosuđivanja, uzimajući u obzir sudsku praksu Suda, kako bi odredili tipičnu reakciju prosječnog potrošača u pojedinom slučaju.

| (6) | Generički deskriptori (nazivi) trebaju odgovarati provjerenoj uporabi u državi članici ili državama članicama tijekom minimalnog razdoblja od 20 godina prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Generički deskriptori (nazivi) trebaju odgovarati provjerenoj uporabi u državi članici ili državama članicama tijekom minimalnog razdoblja od 20 godina prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

| (7) | Zatraženo je mišljenje država članica, |
| --- | --- |

(7)

Zatraženo je mišljenje država članica,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Zahtjevi o uporabi generičkih deskriptora (naziva) u smislu članka 1. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1924/2006 podnose se i predstavljaju u skladu s pravilima utvrđenima u Prilogu.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. rujna 2013.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 404, 30.12.2006., str. 9.

1

---

PRILOG

DIO A.

Podnošenje zahtjeva

| 1. | Zahtjev se može odnositi na uporabu generičkog deskriptora u jednoj ili više država članica. Taj se zahtjev podnosi nadležnom državnom tijelu samo jedne države članice (dalje u tekstu „država članica primateljica”). Subjekti mogu odabrati državu članicu kojoj će podnijeti svoj zahtjev među državama članicama u kojima se generički deskriptor koristi. |
| --- | --- |

1.

Zahtjev se može odnositi na uporabu generičkog deskriptora u jednoj ili više država članica. Taj se zahtjev podnosi nadležnom državnom tijelu samo jedne države članice (dalje u tekstu „država članica primateljica”). Subjekti mogu odabrati državu članicu kojoj će podnijeti svoj zahtjev među državama članicama u kojima se generički deskriptor koristi.

| 2. | Zahtjev se podnosi u elektroničkom obliku i treba sadržavati sve elemente navedene u dijelu B ovog Priloga. Države članice prema potrebi mogu zatražiti tiskanu presliku. Za podatke navedene u dijelu B, točkama 1.5. i 2. ovog Priloga nije dostatno podnijeti samo popis uputa. |
| --- | --- |

2.

Zahtjev se podnosi u elektroničkom obliku i treba sadržavati sve elemente navedene u dijelu B ovog Priloga. Države članice prema potrebi mogu zatražiti tiskanu presliku. Za podatke navedene u dijelu B, točkama 1.5. i 2. ovog Priloga nije dostatno podnijeti samo popis uputa.

| 3. | Po primitku zahtjeva nadležno državno tijelo države članice primateljice:






  — | Potvrđuje primitak zahtjeva u pisanom obliku u roku od 14 dana od njegova primitka. U potvrdi se navodi datum primitka zahtjeva. |
| --- | --- | --- |

3.

Po primitku zahtjeva nadležno državno tijelo države članice primateljice:

—

Potvrđuje primitak zahtjeva u pisanom obliku u roku od 14 dana od njegova primitka. U potvrdi se navodi datum primitka zahtjeva.

| — | Bez odgode obavješćuje Komisiju prosljeđivanjem sažetka zahtjeva. |
| --- | --- |

—

Bez odgode obavješćuje Komisiju prosljeđivanjem sažetka zahtjeva.

| — | Prema potrebi prosljeđuje potpuni zahtjev državi članici ili svim drugim državama članicama na koje se odnosi zahtjev o uporabi generičkog deskriptora (dalje u tekstu „predmetna država članica ili predmetne države članice”). |
| --- | --- |

—

Prema potrebi prosljeđuje potpuni zahtjev državi članici ili svim drugim državama članicama na koje se odnosi zahtjev o uporabi generičkog deskriptora (dalje u tekstu „predmetna država članica ili predmetne države članice”).

| — | Ako predmetna država članica ili predmetne države članice smatraju da zahtjev ne sadržava podatke i informacije kako je predviđeno u dijelu B Priloga, o tome će u roku od četiri tjedna obavijestiti državu članicu primateljicu. |
| --- | --- |

—

Ako predmetna država članica ili predmetne države članice smatraju da zahtjev ne sadržava podatke i informacije kako je predviđeno u dijelu B Priloga, o tome će u roku od četiri tjedna obavijestiti državu članicu primateljicu.

| 4. | Država članica primateljica, bez odgode i uzimajući u obzir informacije koje pruža predmetna država članica ili predmetne države članice, provjerava sadržava li zahtjev sve potrebne informacije navedene u dijelu B ovog Priloga. Ako zahtjev ne sadržava sve elemente koji se zahtijevaju na temelju dijela B ovog Priloga, država članica primateljica od podnositelja zahtjeva zahtijeva potrebne dodatne informacije te ga obavješćuje o roku za dostavu tih informacija. |
| --- | --- |

4.

Država članica primateljica, bez odgode i uzimajući u obzir informacije koje pruža predmetna država članica ili predmetne države članice, provjerava sadržava li zahtjev sve potrebne informacije navedene u dijelu B ovog Priloga. Ako zahtjev ne sadržava sve elemente koji se zahtijevaju na temelju dijela B ovog Priloga, država članica primateljica od podnositelja zahtjeva zahtijeva potrebne dodatne informacije te ga obavješćuje o roku za dostavu tih informacija.

| 5. | Zahtjev se smatra nevaljanim u slučajevima kada podnositelj zahtjeva ne pruži dodatne informacije u skladu sa zahtjevom države članice primateljice. U tom slučaju država članica primateljica obavješćuje podnositelja zahtjeva, Komisiju i svaku drugu predmetnu državu članicu navodeći razloge zbog kojih se zahtjev smatra nevaljanim. Podnositelju zahtjeva daje se mogućnost da ponovno podnese isti zahtjev, isključujući državu članicu ili države članice za koje zatraženi podaci nisu dostavljeni. |
| --- | --- |

5.

Zahtjev se smatra nevaljanim u slučajevima kada podnositelj zahtjeva ne pruži dodatne informacije u skladu sa zahtjevom države članice primateljice. U tom slučaju država članica primateljica obavješćuje podnositelja zahtjeva, Komisiju i svaku drugu predmetnu državu članicu navodeći razloge zbog kojih se zahtjev smatra nevaljanim. Podnositelju zahtjeva daje se mogućnost da ponovno podnese isti zahtjev, isključujući državu članicu ili države članice za koje zatraženi podaci nisu dostavljeni.

| 6. | Država članica primateljica bez odgode Komisiji i svim državama članicama prosljeđuje valjani zahtjev i o tome obavješćuje podnositelja zahtjeva. Komisija državi članici primateljici pismeno potvrđuje primitak valjanog zahtjeva u roku od 14 dana od njegova primitka. |
| --- | --- |

6.

Država članica primateljica bez odgode Komisiji i svim državama članicama prosljeđuje valjani zahtjev i o tome obavješćuje podnositelja zahtjeva. Komisija državi članici primateljici pismeno potvrđuje primitak valjanog zahtjeva u roku od 14 dana od njegova primitka.

| 7. | Država članica primateljica i predmetna ili predmetne države članice Komisiji daju svoje mišljenje u roku od šest tjedana od datuma prosljeđivanja valjanog zahtjeva. U mišljenju se navodi ispunjava li generički deskriptor uvjete za stjecanje izuzeća u skladu s člankom 1. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1924/2006 i potkrijepljuju li ga elementi navedeni u dijelu B, točkama 1.3., 1.4., 1.5. te, ovisno o svakom pojedinom slučaju, točki 2. ovog Priloga. Navode se i razlozi kojima se mišljenje opravdava. Mišljenja se podnose pisanim putem. I druge države članice mogu iznijeti svoje mišljenje o zahtjevu podnesenom Komisiji i to u istom roku i pod jednakim uvjetima. |
| --- | --- |

7.

Država članica primateljica i predmetna ili predmetne države članice Komisiji daju svoje mišljenje u roku od šest tjedana od datuma prosljeđivanja valjanog zahtjeva. U mišljenju se navodi ispunjava li generički deskriptor uvjete za stjecanje izuzeća u skladu s člankom 1. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1924/2006 i potkrijepljuju li ga elementi navedeni u dijelu B, točkama 1.3., 1.4., 1.5. te, ovisno o svakom pojedinom slučaju, točki 2. ovog Priloga. Navode se i razlozi kojima se mišljenje opravdava. Mišljenja se podnose pisanim putem. I druge države članice mogu iznijeti svoje mišljenje o zahtjevu podnesenom Komisiji i to u istom roku i pod jednakim uvjetima.

| 8. | Po primitku valjanog zahtjeva države članice i mišljenja iz točke 7. ovog dijela Priloga, Komisija može u razumnom roku pokrenuti postupak za odobrenje generičkog deskriptora u skladu s člankom 1. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1924/2006. |
| --- | --- |

8.

Po primitku valjanog zahtjeva države članice i mišljenja iz točke 7. ovog dijela Priloga, Komisija može u razumnom roku pokrenuti postupak za odobrenje generičkog deskriptora u skladu s člankom 1. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1924/2006.

DIO B.

Sadržaj zahtjeva

1.   Obvezne informacije

Zahtjev se sastoji od sljedećeg:

1.1   Sažetak zahtjeva u kojem se navodi:

| — | ime i adresa podnositelja zahtjeva, |
| --- | --- |

—

ime i adresa podnositelja zahtjeva,

| — | generički deskriptor koji je predmet zahtjeva, |
| --- | --- |

—

generički deskriptor koji je predmet zahtjeva,

| — | kratak opis posebnosti klase hrane ili pića obuhvaćene generičkim deskriptorom te |
| --- | --- |

—

kratak opis posebnosti klase hrane ili pića obuhvaćene generičkim deskriptorom te

| — | država članica ili države članice za koje je podnositelj zahtjeva podnio zahtjev o uporabi generičkog deskriptora. |
| --- | --- |

—

država članica ili države članice za koje je podnositelj zahtjeva podnio zahtjev o uporabi generičkog deskriptora.

1.2   Podnositelj zahtjeva

Ime, adresa i kontaktni podaci subjekta u poslovanju s hranom koji podnosi zahtjev i/ili osobe ovlaštene za komuniciranje s Komisijom u ime podnositelja zahtjeva.

Zahtjeve za odobrenje generičkog deskriptora mogu u ime svojih članova podnositi i trgovinska udruženja, a u njima se navode ime, adresa i kontaktni podaci trgovinskog udruženja koje podnosi zahtjev i/ili osobe ovlaštene za komuniciranje s Komisijom u ime tog trgovinskog udruženja. Poželjne su informacije o potpori zahtjevu koju pružaju članovi trgovinskog udruženja.

1.3   Generički deskriptor koji je predmet zahtjeva

| 1. | Generički deskriptor naveden na jeziku/jezicima na kojem/kojima se tradicionalno upotrebljava. Prema potrebi opis generičkog deskriptora na engleskom jeziku. |
| --- | --- |

1.

Generički deskriptor naveden na jeziku/jezicima na kojem/kojima se tradicionalno upotrebljava. Prema potrebi opis generičkog deskriptora na engleskom jeziku.

| 2. | Država članica ili države članice u kojima se generički deskriptor upotrebljava. |
| --- | --- |

2.

Država članica ili države članice u kojima se generički deskriptor upotrebljava.

1.4   Klasa hrane ili pića obuhvaćena generičkim deskriptorom

| 1. | Oznaka klase hrane ili pića stavljenih na tržište pod generičkim deskriptorom za koji je podnesen zahtjev. |
| --- | --- |

1.

Oznaka klase hrane ili pića stavljenih na tržište pod generičkim deskriptorom za koji je podnesen zahtjev.

| 2. | Detaljan opis kojim se ističu posebnost i značajke po kojima se određena klasa hrane ili pića stavljenih na tržište pod generičkim deskriptorom za koji je podnesen zahtjev razlikuje od drugih proizvoda iz iste klase hrane ili pića. |
| --- | --- |

2.

Detaljan opis kojim se ističu posebnost i značajke po kojima se određena klasa hrane ili pića stavljenih na tržište pod generičkim deskriptorom za koji je podnesen zahtjev razlikuje od drugih proizvoda iz iste klase hrane ili pića.

1.5   Popratni podaci povezani s uporabom generičkog deskriptora

Mjerodavni dokazi iz stručne literature ili dokazi koji se drugačije mogu provjeriti kojima se potvrđuje prisutnost na tržištu države članice (država članica) klase hrane ili pića s generičkim deskriptorom, tijekom najmanje 20 godina prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

2.   Dodatne informacije koje se moraju pružiti ako su zatražene na inicijativu države članice: popratni podaci povezani s razumijevanjem/percepcijom potrošača

Država članica primateljica i predmetna ili predmetne države članice mogu, prije podnošenja zahtjeva Komisiji i ako to smatraju potrebnim za procjenu zahtjeva, od podnositelja zahtjeva zatražiti dodatne podatke koji se odnose na sljedeću vrstu informacija:

| — | mjerodavne dokaze ili informacije povezane s razumijevanjem i percepcijom potrošača o potencijalnom učinku generičkog deskriptora. Ti se podaci odnose na državu članicu ili države članice u kojima se generički deskriptor upotrebljava. |
| --- | --- |

—

mjerodavne dokaze ili informacije povezane s razumijevanjem i percepcijom potrošača o potencijalnom učinku generičkog deskriptora. Ti se podaci odnose na državu članicu ili države članice u kojima se generički deskriptor upotrebljava.

| — | mjerodavne dokaze ili informacije kojima se dokazuje da potrošač povezuje generički deskriptor s posebnom klasom hrane ili pića spomenutom u točki 1.4. ovog dijela Priloga. |
| --- | --- |

—

mjerodavne dokaze ili informacije kojima se dokazuje da potrošač povezuje generički deskriptor s posebnom klasom hrane ili pića spomenutom u točki 1.4. ovog dijela Priloga.

3.   Eventualne dodatne informacije (nije obavezno)

---

| 21.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 251/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 251/10

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 908/2013

оd 20. rujna 2013.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. rujna 2013.

Za Komisiju, u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | MK | 47,7 |
| XS | 41,5 |
| ZZ | 44,6 |
| 0707 00 05 | MK | 46,1 |
| TR | 116,3 |
| ZZ | 81,2 |
| 0709 93 10 | TR | 130,3 |
| ZZ | 130,3 |
| 0805 50 10 | AR | 122,2 |
| CL | 109,5 |
| IL | 142,1 |
| TR | 117,7 |
| UY | 111,2 |
| ZA | 115,2 |
| ZZ | 119,7 |
| 0806 10 10 | EG | 187,8 |
| TR | 157,6 |
| ZZ | 172,7 |
| 0808 10 80 | AR | 100,6 |
| BA | 105,9 |
| BR | 78,8 |
| CL | 108,3 |
| CN | 71,1 |
| NZ | 135,9 |
| US | 146,0 |
| ZA | 116,6 |
| ZZ | 107,9 |
| 0808 30 90 | AR | 231,4 |
| CL | 29,5 |
| CN | 82,5 |
| TR | 132,2 |
| ZZ | 118,9 |
| 0809 30 | TR | 130,2 |
| ZZ | 130,2 |
| 0809 40 05 | BA | 41,0 |
| XS | 46,6 |
| ZZ | 43,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

MK

47,7

XS

41,5

ZZ

44,6

0707 00 05

MK

46,1

TR

116,3

ZZ

81,2

0709 93 10

TR

130,3

ZZ

130,3

0805 50 10

AR

122,2

CL

109,5

IL

142,1

TR

117,7

UY

111,2

ZA

115,2

ZZ

119,7

0806 10 10

EG

187,8

TR

157,6

ZZ

172,7

0808 10 80

AR

100,6

BA

105,9

BR

78,8

CL

108,3

CN

71,1

NZ

135,9

US

146,0

ZA

116,6

ZZ

107,9

0808 30 90

AR

231,4

CL

29,5

CN

82,5

TR

132,2

ZZ

118,9

0809 30

TR

130,2

ZZ

130,2

0809 40 05

BA

41,0

XS

46,6

ZZ

43,8

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1833/2006 (SL L 354, 14.12.2006., str. 19.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 21.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 251/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 251/12

---

ODLUKA POLITIČKOG I SIGURNOSNOG ODBORA EUMM GEORGIA/1/2013

оd 13. rujna 2013.

o imenovanju voditelja Promatračke misije Europske Unije u Gruziji (EUMM Georgia)

(2013/465/ZVSP)

POLITIČKI I SIGURNOSNI ODBOR,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 38. treći stavak,

uzimajući u obzir Odluku vijeća 2010/452/ZVSP od 12. kolovoza 2010. o Promatračkoj misiji Europske unije u Gruziji, EUMM GEORGIA (1), a posebno njezin članak 10. stavak 1.,

budući da:

| (1) | U skladu s Odlukom Vijeća 2010/452/ZVSP, Politički i sigurnosni odbor (PSO) ovlašten je, u skladu s člankom 38. Ugovora, donositi relevantne odluke u svrhu obavljanja političkog nadzora i strateškog vođenja Promatračke misije Europske unije u Gruziji (EUMM Georgia), uključujući odluku o imenovanju voditelja misije. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s Odlukom Vijeća 2010/452/ZVSP, Politički i sigurnosni odbor (PSO) ovlašten je, u skladu s člankom 38. Ugovora, donositi relevantne odluke u svrhu obavljanja političkog nadzora i strateškog vođenja Promatračke misije Europske unije u Gruziji (EUMM Georgia), uključujući odluku o imenovanju voditelja misije.

| (2) | Dana 14. rujna 2012., PSO je donio Odluku EUMM Georgia/1/2012 (2) o produženju mandata g. Andrzeju TYSZKIEWICZU, kao voditelju EUMM Georgia, do 14. rujna 2013. |
| --- | --- |

(2)

Dana 14. rujna 2012., PSO je donio Odluku EUMM Georgia/1/2012 (2) o produženju mandata g. Andrzeju TYSZKIEWICZU, kao voditelju EUMM Georgia, do 14. rujna 2013.

| (3) | Dana 24. srpnja 2013., Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predložio je imenovanje g. Toivoa KLAARA kao voditelja EUMM Georgia od 15. rujna 2013. do 14. prosinca 2014., |
| --- | --- |

(3)

Dana 24. srpnja 2013., Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predložio je imenovanje g. Toivoa KLAARA kao voditelja EUMM Georgia od 15. rujna 2013. do 14. prosinca 2014.,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

G. Toivo KLAAR se imenuje voditeljem Promatračke misije Europske unije u Gruziji (EUMM Georgia) od 15. rujna 2013. do 14. prosinca 2014.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. rujna 2013.

Za Politički i sigurnosni odbor

Predsjednik

W. STEVENS

---

(1)  SL L 213, 13.8.2010, str. 43.

1

(2)  SL L 257, 25.9.2012., str. 15.

2

---

PREPORUKE

| 21.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 251/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 251/13

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 11. rujna 2013.

o jedinstvenim obvezama nediskriminacije i troškovnim metodologijama u cilju promicanja tržišnog natjecanja i poboljšanja ulagačkog okruženja u području širokopojasnog pristupa

(2013/466/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Direktivu 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge, (Okvirna direktiva) (1), a posebno njezin članak 19. stavak 1.,

uzimajući u obzir mišljenja Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije (BEREC) i Odbora za komunikacije (COCOM),

budući da:

| (1) | Kako bi se povećala produktivnost, zaposlenost i konkurentnost te u konačnici ostvario gospodarski rast i postigli ciljevi strategije Europa 2020., nužno je dalje razvijati unutarnje tržište EU-a za elektroničke komunikacijske mreže i usluge, osobito uvođenjem brzih internetskih mreža. Komisija, nacionalna regulatorna tijela (NRA) i Tijelo europskih regulatora za elektroničke komunikacije (BEREC) pridonose razvoju unutarnjeg tržišta za elektroničke komunikacije izgradnjom zajedničkih pristupa za dosljednu primjenu regulatornog okvira utvrđenog Direktivom 2002/21/EZ (regulatorni okvir). |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se povećala produktivnost, zaposlenost i konkurentnost te u konačnici ostvario gospodarski rast i postigli ciljevi strategije Europa 2020., nužno je dalje razvijati unutarnje tržište EU-a za elektroničke komunikacijske mreže i usluge, osobito uvođenjem brzih internetskih mreža. Komisija, nacionalna regulatorna tijela (NRA) i Tijelo europskih regulatora za elektroničke komunikacije (BEREC) pridonose razvoju unutarnjeg tržišta za elektroničke komunikacije izgradnjom zajedničkih pristupa za dosljednu primjenu regulatornog okvira utvrđenog Direktivom 2002/21/EZ (regulatorni okvir).

| (2) | Uvođenje brze širokopojasne mreže važno je za ulaganja Unije, stvaranje novih radnih mjesta i cjelokupni gospodarski oporavak. Komisija i Europsko vijeće postavili su stoga visoke ciljeve za uvođenje brze širokopojasne mreže u okviru Unijina Digitalnog programa za Europu (DAE), jedne od vodećih inicijativa strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Uvođenje brze širokopojasne mreže važno je za ulaganja Unije, stvaranje novih radnih mjesta i cjelokupni gospodarski oporavak. Komisija i Europsko vijeće postavili su stoga visoke ciljeve za uvođenje brze širokopojasne mreže u okviru Unijina Digitalnog programa za Europu (DAE), jedne od vodećih inicijativa strategije Europa 2020.

| (3) | Jedan od glavnih ciljeva Digitalnog programa za Europu uvođenje je pristupnih mreža sljedeće generacije (NGA mreže). Cilj je Digitalnog programa za Europu podupirati znatna ulaganja koja će biti potrebna tijekom nadolazećih godina. Cilj je ove Preporuke potaknuti djelotvorne inovacije i ulaganja u novu, bolju infrastrukturu pritom vodeći računa o održavanju tržišnog natjecanja djelotvornim, što se smatra važnim poticajem na dugoročna ulaganja. Ciljevi su ove Preporuke i. osigurati jednake uvjete natjecanja primjenom strožih pravila o nediskriminaciji; ii. utvrditi predvidljive i stabilne regulirane veleprodajne cijene pristupa bakrenom paricom; i iii. pružiti veću sigurnost u pogledu okolnosti koje dovode do nenametanja reguliranih veleprodajnih cijena za usluge pristupa NGA mrežama. Veća zakonodavna i regulatorna predvidljivost koja bi se postigla na taj način poslužila bi kao dodatni poticaj na potrebna ulaganja u kraćem i srednjem roku. |
| --- | --- |

(3)

Jedan od glavnih ciljeva Digitalnog programa za Europu uvođenje je pristupnih mreža sljedeće generacije (NGA mreže). Cilj je Digitalnog programa za Europu podupirati znatna ulaganja koja će biti potrebna tijekom nadolazećih godina. Cilj je ove Preporuke potaknuti djelotvorne inovacije i ulaganja u novu, bolju infrastrukturu pritom vodeći računa o održavanju tržišnog natjecanja djelotvornim, što se smatra važnim poticajem na dugoročna ulaganja. Ciljevi su ove Preporuke i. osigurati jednake uvjete natjecanja primjenom strožih pravila o nediskriminaciji; ii. utvrditi predvidljive i stabilne regulirane veleprodajne cijene pristupa bakrenom paricom; i iii. pružiti veću sigurnost u pogledu okolnosti koje dovode do nenametanja reguliranih veleprodajnih cijena za usluge pristupa NGA mrežama. Veća zakonodavna i regulatorna predvidljivost koja bi se postigla na taj način poslužila bi kao dodatni poticaj na potrebna ulaganja u kraćem i srednjem roku.

| (4) | Regulatorna predvidljivost nužna je za poticanje djelotvornih inovacija i ulaganja u novu i poboljšanu infrastrukturu. Od presudnog je značenja primjenjivati jedinstven i stabilan regulatorni pristup tijekom duljeg razdoblja kako bi ulagači stekli pouzdanje potrebno za izradu održivih poslovnih planova. Da bi se omogućila potrebna predvidljivost tijekom duljeg razdoblja tj. dulje od trajanja jedne revizije tržišta, nacionalna regulatorna tijela moraju mjerama koje nalažu regulatorne korektivne mjere u skladu s regulatornim okvirom pojasniti, u mjeri u kojoj je to moguće, na koji bi način predvidljive promjene u tržišnim uvjetima mogle utjecati na povezane korektivne mjere. |
| --- | --- |

(4)

Regulatorna predvidljivost nužna je za poticanje djelotvornih inovacija i ulaganja u novu i poboljšanu infrastrukturu. Od presudnog je značenja primjenjivati jedinstven i stabilan regulatorni pristup tijekom duljeg razdoblja kako bi ulagači stekli pouzdanje potrebno za izradu održivih poslovnih planova. Da bi se omogućila potrebna predvidljivost tijekom duljeg razdoblja tj. dulje od trajanja jedne revizije tržišta, nacionalna regulatorna tijela moraju mjerama koje nalažu regulatorne korektivne mjere u skladu s regulatornim okvirom pojasniti, u mjeri u kojoj je to moguće, na koji bi način predvidljive promjene u tržišnim uvjetima mogle utjecati na povezane korektivne mjere.

| (5) | Tijekom ocjenjivanja nacrta mjera dostavljenih Komisiji u skladu s člankom 7. Direktive 2002/21/EZ, pokazalo se da unutar Unije još uvijek postoje znatne razlike u primjeni obveza nediskriminacije u skladu s člankom 10. i obveza nadzora cijena i troškovnog računovodstva u skladu s člankom 13. Direktive 2002/19/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) za tržište veleprodajnog pristupa mrežnoj infrastrukturi (tržište 4.) i tržište veleprodajnog širokopojasnog pristupa (tržište 5.) iz Preporuke Komisije 2007/879/EZ (3). |
| --- | --- |

(5)

Tijekom ocjenjivanja nacrta mjera dostavljenih Komisiji u skladu s člankom 7. Direktive 2002/21/EZ, pokazalo se da unutar Unije još uvijek postoje znatne razlike u primjeni obveza nediskriminacije u skladu s člankom 10. i obveza nadzora cijena i troškovnog računovodstva u skladu s člankom 13. Direktive 2002/19/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) za tržište veleprodajnog pristupa mrežnoj infrastrukturi (tržište 4.) i tržište veleprodajnog širokopojasnog pristupa (tržište 5.) iz Preporuke Komisije 2007/879/EZ (3).

| (6) | Regulatorne obveze nametnute u skladu s člankom 10. Direktive 2002/19/EZ još uvijek se znatno razlikuju unutar Unije, čak i u državama članicama čiji su osnovni tržišni problemi usporedivi. Iako u posljednje vrijeme sve više nacionalnih regulatornih tijela razmatra detaljniju primjenu opće obveze nediskriminacije s pomoću ključnih pokazatelja uspješnosti i osiguravanjem striktne istovjetnosti pristupa, u nacrtu mjera dostavljenog Komisiji u skladu s člankom 7. Direktive 2002/21/EZ vidljive su znatne razlike u pristupu nacionalnih regulatornih tijela u pogledu opsega, primjene, praćenja ispunjavanja i provedbe te obveze, osobito u odnosu na odabrani model istovjetnosti (ako se on primjenjuje). |
| --- | --- |

(6)

Regulatorne obveze nametnute u skladu s člankom 10. Direktive 2002/19/EZ još uvijek se znatno razlikuju unutar Unije, čak i u državama članicama čiji su osnovni tržišni problemi usporedivi. Iako u posljednje vrijeme sve više nacionalnih regulatornih tijela razmatra detaljniju primjenu opće obveze nediskriminacije s pomoću ključnih pokazatelja uspješnosti i osiguravanjem striktne istovjetnosti pristupa, u nacrtu mjera dostavljenog Komisiji u skladu s člankom 7. Direktive 2002/21/EZ vidljive su znatne razlike u pristupu nacionalnih regulatornih tijela u pogledu opsega, primjene, praćenja ispunjavanja i provedbe te obveze, osobito u odnosu na odabrani model istovjetnosti (ako se on primjenjuje).

| (7) | Slično tomu, među državama članicama postoje znatne razlike i u regulatornim obvezama koje se odnose na cijene pristupa nametnute u skladu s člankom 13. Direktive 2002/19/EZ na tržištima 4. i 5. iako takve razlike nisu opravdane na temelju različitih okolnosti u pojedinim državama članicama. S tim u vezi Komisija je dosad na temelju ovlasti u skladu s člankom 7. Direktive 2002/21/EZ dosljedno pozivala nacionalna regulatorna tijela i. da se koriste odgovarajućim metodama troškovnog računovodstva i primjenjuju jedinstvene cijene za pristupne proizvode u istom vrijednosnom lancu kako bi se očuvalo načelo ljestvice ulaganja; ii. da dosljedno primjenjuju načela odgovarajućeg troškovnog modela na sve relevantne ulazne podatke; i iii. da pri određivanju cijena pristupa uzmu u obzir važnost troškova moderne i učinkovite mreže. |
| --- | --- |

(7)

Slično tomu, među državama članicama postoje znatne razlike i u regulatornim obvezama koje se odnose na cijene pristupa nametnute u skladu s člankom 13. Direktive 2002/19/EZ na tržištima 4. i 5. iako takve razlike nisu opravdane na temelju različitih okolnosti u pojedinim državama članicama. S tim u vezi Komisija je dosad na temelju ovlasti u skladu s člankom 7. Direktive 2002/21/EZ dosljedno pozivala nacionalna regulatorna tijela i. da se koriste odgovarajućim metodama troškovnog računovodstva i primjenjuju jedinstvene cijene za pristupne proizvode u istom vrijednosnom lancu kako bi se očuvalo načelo ljestvice ulaganja; ii. da dosljedno primjenjuju načela odgovarajućeg troškovnog modela na sve relevantne ulazne podatke; i iii. da pri određivanju cijena pristupa uzmu u obzir važnost troškova moderne i učinkovite mreže.

| (8) | Znatne razlike u regulatornim pristupima koje primjenjuju nacionalna regulatorna tijela u odnosu na te dvije korektivne mjere otežavaju razvoj unutarnjeg tržišta elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga te sprečavaju moguće dobrobiti od značenja za cjelokupno gospodarstvo. Takve razlike stvaraju regulatornu nesigurnost i imaju za posljedicu nedosljednu regulaciju pristupa te na taj način ograničavaju mogućnosti ostvarenja ekonomije razmjera. |
| --- | --- |

(8)

Znatne razlike u regulatornim pristupima koje primjenjuju nacionalna regulatorna tijela u odnosu na te dvije korektivne mjere otežavaju razvoj unutarnjeg tržišta elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga te sprečavaju moguće dobrobiti od značenja za cjelokupno gospodarstvo. Takve razlike stvaraju regulatornu nesigurnost i imaju za posljedicu nedosljednu regulaciju pristupa te na taj način ograničavaju mogućnosti ostvarenja ekonomije razmjera.

| (9) | Ako je na tržištu 4. i/ili 5. prisutan operator sa značajnom tržišnom snagom (SMP), potrebno je primjenjivati niz odgovarajućih korektivnih mjera u skladu s načelima utvrđenima Direktivom 2002/19/EZ, a posebno njezinim člankom 8. stavkom 4. Stoga se korektivne mjere utvrđene ovom Preporukom moraju primjenjivati u skladu s načelima utvrđenima direktivama 2002/21/EZ i 2002/19/EZ. |
| --- | --- |

(9)

Ako je na tržištu 4. i/ili 5. prisutan operator sa značajnom tržišnom snagom (SMP), potrebno je primjenjivati niz odgovarajućih korektivnih mjera u skladu s načelima utvrđenima Direktivom 2002/19/EZ, a posebno njezinim člankom 8. stavkom 4. Stoga se korektivne mjere utvrđene ovom Preporukom moraju primjenjivati u skladu s načelima utvrđenima direktivama 2002/21/EZ i 2002/19/EZ.

| (10) | Ova je Preporuka usklađena s Preporukom Komisije 2010/572/EU (4) i nadovezuje se na smjernice Komisije o primjeni posebnih obveza u regulatornom okviru utvrđenima Preporukom 2010/572/EU. Primjerice, podrobnije su utvrđeni slučajevi u kojima troškovno usmjeren veleprodajni širokopojasni pristup NGA mrežama nije nuždan u skladu s točkom 36. Preporuke 2010/572/EU te se predviđaju situacije u kojima bi uspostavljene mjere za zaštitu tržišnog natjecanja dovele do odstupanja nacionalnih regulatornih tijela od osnovnog načela troškovno usmjerenog pristupa NGA mrežama u skladu s točkom 25. Preporuke 2010/572/EU. Stoga je pri tumačenju obje preporuke potrebno uzeti u obzir načela utvrđena ovom Preporukom, posebno njezinim uvodnim izjavama od 25. do 28., 49. i 50. te točkom 58. |
| --- | --- |

(10)

Ova je Preporuka usklađena s Preporukom Komisije 2010/572/EU (4) i nadovezuje se na smjernice Komisije o primjeni posebnih obveza u regulatornom okviru utvrđenima Preporukom 2010/572/EU. Primjerice, podrobnije su utvrđeni slučajevi u kojima troškovno usmjeren veleprodajni širokopojasni pristup NGA mrežama nije nuždan u skladu s točkom 36. Preporuke 2010/572/EU te se predviđaju situacije u kojima bi uspostavljene mjere za zaštitu tržišnog natjecanja dovele do odstupanja nacionalnih regulatornih tijela od osnovnog načela troškovno usmjerenog pristupa NGA mrežama u skladu s točkom 25. Preporuke 2010/572/EU. Stoga je pri tumačenju obje preporuke potrebno uzeti u obzir načela utvrđena ovom Preporukom, posebno njezinim uvodnim izjavama od 25. do 28., 49. i 50. te točkom 58.

| (11) | Ovom se Preporukom rješavaju i pitanja koja nisu predmet Preporuke 2010/572/EU, primjerice dosljedna primjena članka 10. Direktive 2002/19/EZ i dosljedan pristup pri utvrđivanju veleprodajnih cijena pristupa bakrenom paricom. |
| --- | --- |

(11)

Ovom se Preporukom rješavaju i pitanja koja nisu predmet Preporuke 2010/572/EU, primjerice dosljedna primjena članka 10. Direktive 2002/19/EZ i dosljedan pristup pri utvrđivanju veleprodajnih cijena pristupa bakrenom paricom.

| (12) | Jedna od glavnih prepreka u osiguravanju uistinu jednakih uvjeta natjecanja za tražitelje pristupa elektroničkim komunikacijskim mrežama povlašteno je postupanje prema ovisnim društvima, primjerice maloprodajnom sektoru, vertikalno integriranog operatora sa značajnom tržišnom snagom (SMP operator) na temelju cjenovne i necjenovne diskriminacije (npr. diskriminacija na temelju kvalitete usluge, pristupa informacijama, taktike odgađanja, neopravdanih zahtjeva i strateškog dizajna osnovnih karakteristika proizvoda). U tom je pogledu osobito teško otkriti i rješavati slučajeve necjenovne diskriminacije isključivo na temelju primjene opće obveze nediskriminacije. Stoga je važno osigurati uistinu istovjetan pristup striktnom primjenom obveze nediskriminacije i učinkovitim praćenjem ispunjavanja obveze i osiguravanjem njezine provedbe. |
| --- | --- |

(12)

Jedna od glavnih prepreka u osiguravanju uistinu jednakih uvjeta natjecanja za tražitelje pristupa elektroničkim komunikacijskim mrežama povlašteno je postupanje prema ovisnim društvima, primjerice maloprodajnom sektoru, vertikalno integriranog operatora sa značajnom tržišnom snagom (SMP operator) na temelju cjenovne i necjenovne diskriminacije (npr. diskriminacija na temelju kvalitete usluge, pristupa informacijama, taktike odgađanja, neopravdanih zahtjeva i strateškog dizajna osnovnih karakteristika proizvoda). U tom je pogledu osobito teško otkriti i rješavati slučajeve necjenovne diskriminacije isključivo na temelju primjene opće obveze nediskriminacije. Stoga je važno osigurati uistinu istovjetan pristup striktnom primjenom obveze nediskriminacije i učinkovitim praćenjem ispunjavanja obveze i osiguravanjem njezine provedbe.

| (13) | U vezi s rješavanjem i sprečavanjem diskriminirajućeg ponašanja koje nije povezano s cijenom Komisija je ustanovila znatne razlike među regulatornim pristupima koje primjenjuju nacionalna regulatorna tijela. Komisija smatra da je model istovjetnosti ulaznih proizvoda (engl. Equivalence of Inputs, EoI) u pravilu najsigurniji način postizanja učinkovite zaštite od diskriminacije jer tražiteljima pristupa omogućuje natjecanje s ovisnim društvima vertikalno integriranog SMP operatora uporabom istih reguliranih veleprodajnih proizvoda, po istim cijenama i primjenom istih transakcijskih postupaka. Osim toga, EoI je pogodniji od modela istovjetnosti izlaznih proizvoda (engl. Equivalence of Output, EoO) u pogledu osiguravanja transparentnosti i rješavanja problema nejednakog pružanja informacija. |
| --- | --- |

(13)

U vezi s rješavanjem i sprečavanjem diskriminirajućeg ponašanja koje nije povezano s cijenom Komisija je ustanovila znatne razlike među regulatornim pristupima koje primjenjuju nacionalna regulatorna tijela. Komisija smatra da je model istovjetnosti ulaznih proizvoda (engl. Equivalence of Inputs, EoI) u pravilu najsigurniji način postizanja učinkovite zaštite od diskriminacije jer tražiteljima pristupa omogućuje natjecanje s ovisnim društvima vertikalno integriranog SMP operatora uporabom istih reguliranih veleprodajnih proizvoda, po istim cijenama i primjenom istih transakcijskih postupaka. Osim toga, EoI je pogodniji od modela istovjetnosti izlaznih proizvoda (engl. Equivalence of Output, EoO) u pogledu osiguravanja transparentnosti i rješavanja problema nejednakog pružanja informacija.

| (14) | U skladu s člankom 8. stavkom 4. Direktive 2002/19/EZ nacionalna regulatorna tijela dužna su osigurati da se regulatorne obveze nametnute nakon što je određeni operator prepoznat kao operator sa značajnom tržišnom snagom (SMP) temelje na prirodi utvrđenog problema i da su razmjerne u smislu članka 8. stavka 5. Direktive 2002/21/EZ, a posebno njezina članka 8. stavka 5. točke (b). Pružanje reguliranih veleprodajnih ulaznih proizvoda na temelju modela EoI moglo bi zbog nužnih prilagodbi sustava prouzročiti veće troškove osiguravanja sukladnosti u usporedbi s manje strogim oblicima primjene obveze nediskriminacije. Osim toga, SMP operator ne bi mogao iskoristiti određene vertikalne sinergije jer bi mu bila dopuštena uporaba isključivo istih veleprodajnih proizvoda koje pruža, odnosno, nudi svojim konkurentima. Međutim, veće troškove osiguravanja sukladnosti potrebno je mjeriti u odnosu na koristi koje će se dobiti povećanim tržišnim natjecanjem na maloprodajnoj razini. |
| --- | --- |

(14)

U skladu s člankom 8. stavkom 4. Direktive 2002/19/EZ nacionalna regulatorna tijela dužna su osigurati da se regulatorne obveze nametnute nakon što je određeni operator prepoznat kao operator sa značajnom tržišnom snagom (SMP) temelje na prirodi utvrđenog problema i da su razmjerne u smislu članka 8. stavka 5. Direktive 2002/21/EZ, a posebno njezina članka 8. stavka 5. točke (b). Pružanje reguliranih veleprodajnih ulaznih proizvoda na temelju modela EoI moglo bi zbog nužnih prilagodbi sustava prouzročiti veće troškove osiguravanja sukladnosti u usporedbi s manje strogim oblicima primjene obveze nediskriminacije. Osim toga, SMP operator ne bi mogao iskoristiti određene vertikalne sinergije jer bi mu bila dopuštena uporaba isključivo istih veleprodajnih proizvoda koje pruža, odnosno, nudi svojim konkurentima. Međutim, veće troškove osiguravanja sukladnosti potrebno je mjeriti u odnosu na koristi koje će se dobiti povećanim tržišnim natjecanjem na maloprodajnoj razini.

| (15) | U tom je pogledu manja vjerojatnost da će se ostvariti dovoljna količina neto koristi nužna za zadovoljavanje testa razmjernosti ako se od SMP operatora bude tražilo da u skladu s modelom EoI pružaju naslijeđene ulazne proizvode veleprodajnog pristupa bakrenom paricom na temelju postojećih sustava zbog većih troškova povezanih s redizajniranjem postojećih sustava za pružanje usluge i operativnu podršku u cilju sukladnosti s modelom EoI. U suprotnom, ako se od SMP operatora bude tražilo da u skladu s modelom EoI pružaju veleprodajne NGA inpute, koji se u puno slučajeva već pružaju na temelju novih sustava, vjerojatnost da se nužna količina neto koristi ostvari i time zadovolji načelo razmjernosti bit će veća s obzirom na usporedno manje inkrementalne troškove osiguravanja sukladnosti s modelom EoI. Prije pružanja novih ulaznih proizvoda svojim ovisnim društvima SMP operator mora biti u stanju ugraditi model EoI uz razmjeran trošak već u fazi osmišljavanja novih proizvoda. |
| --- | --- |

(15)

U tom je pogledu manja vjerojatnost da će se ostvariti dovoljna količina neto koristi nužna za zadovoljavanje testa razmjernosti ako se od SMP operatora bude tražilo da u skladu s modelom EoI pružaju naslijeđene ulazne proizvode veleprodajnog pristupa bakrenom paricom na temelju postojećih sustava zbog većih troškova povezanih s redizajniranjem postojećih sustava za pružanje usluge i operativnu podršku u cilju sukladnosti s modelom EoI. U suprotnom, ako se od SMP operatora bude tražilo da u skladu s modelom EoI pružaju veleprodajne NGA inpute, koji se u puno slučajeva već pružaju na temelju novih sustava, vjerojatnost da se nužna količina neto koristi ostvari i time zadovolji načelo razmjernosti bit će veća s obzirom na usporedno manje inkrementalne troškove osiguravanja sukladnosti s modelom EoI. Prije pružanja novih ulaznih proizvoda svojim ovisnim društvima SMP operator mora biti u stanju ugraditi model EoI uz razmjeran trošak već u fazi osmišljavanja novih proizvoda.

| (16) | S obzirom na potencijalno velike troškove osiguravanja sukladnosti zahtjev da SMP operator primjenjuje EoI na svakoj razini vrijednosnog lanca može se smatrati nerazmjernim. Stoga bi nacionalna regulatorna tijela u skladu s okolnostima u svojoj državi članici prvo trebala utvrditi razinu na kojoj bi se nametanjem modela EoI ostvarile najveće koristi za tržišno natjecanje i inovacije, a zatim procijeniti bi li nametanje modela EoI bilo primjereno i razmjerno i za ostale razine. S obzirom na to da bi se modelom EoI mogle brže omogućiti inovacije na maloprodajnom tržištu, EoI bi u pravilu trebalo uvesti na najnižoj mogućoj mrežnoj razini na kojoj bi tržišno natjecanje dugoročno bilo učinkovito i održivo. U državama članicama s puno malih SMP operatora nametanje modela EoI svim operatorima može se pokazati nerazmjernim. |
| --- | --- |

(16)

S obzirom na potencijalno velike troškove osiguravanja sukladnosti zahtjev da SMP operator primjenjuje EoI na svakoj razini vrijednosnog lanca može se smatrati nerazmjernim. Stoga bi nacionalna regulatorna tijela u skladu s okolnostima u svojoj državi članici prvo trebala utvrditi razinu na kojoj bi se nametanjem modela EoI ostvarile najveće koristi za tržišno natjecanje i inovacije, a zatim procijeniti bi li nametanje modela EoI bilo primjereno i razmjerno i za ostale razine. S obzirom na to da bi se modelom EoI mogle brže omogućiti inovacije na maloprodajnom tržištu, EoI bi u pravilu trebalo uvesti na najnižoj mogućoj mrežnoj razini na kojoj bi tržišno natjecanje dugoročno bilo učinkovito i održivo. U državama članicama s puno malih SMP operatora nametanje modela EoI svim operatorima može se pokazati nerazmjernim.

| (17) | Ako nacionalna regulatorna tijela ustanove da je obveza pružanja reguliranih veleprodajnih ulaznih proizvoda u skladu s modelom EoI nerazmjerna, potrebno je primijeniti model EoO, kojim se osigurava da su veleprodajni proizvodi koji se pružaju alternativnim operatorima, unatoč uporabi različitih sustava i postupaka, usporedivi u smislu funkcionalnosti i cijena s onima kojima se koristi vertikalno integrirani operator. |
| --- | --- |

(17)

Ako nacionalna regulatorna tijela ustanove da je obveza pružanja reguliranih veleprodajnih ulaznih proizvoda u skladu s modelom EoI nerazmjerna, potrebno je primijeniti model EoO, kojim se osigurava da su veleprodajni proizvodi koji se pružaju alternativnim operatorima, unatoč uporabi različitih sustava i postupaka, usporedivi u smislu funkcionalnosti i cijena s onima kojima se koristi vertikalno integrirani operator.

| (18) | Odluka o nametanju modela EoI, tamo gdje je to primjereno, opravdano i razmjerno te nakon savjetovanja u skladu s člancima 6. i 7. Direktive 2002/21/EZ, smatra se obvezom nediskriminacije u skladu s člankom 10. Direktive 2002/19/EZ, ne dovodeći u pitanje i. moguće nametanje obveze funkcionalnog razdvajanja u skladu s člankom 13.a Direktive 2002/19/EZ u slučaju kada nacionalno regulatorno tijelo ustanovi da se odgovarajućim obvezama (uključujući obveze nediskriminacije poput načela EoI) nije uspjelo postići djelotvorno tržišno natjecanje; ii. bilo koje dobrovoljno razdvajanje u skladu s člankom 13.b Direktive 2002/19/EZ; i iii. analizu uvjeta tržišnog natjecanja u područjima zajedničke izgradnje FTTH mreža (engl. fibre-to-the-home, svjetlovodna nit do stana), koja je preporučena u točki 28. Preporuke 2010/572/EU. |
| --- | --- |

(18)

Odluka o nametanju modela EoI, tamo gdje je to primjereno, opravdano i razmjerno te nakon savjetovanja u skladu s člancima 6. i 7. Direktive 2002/21/EZ, smatra se obvezom nediskriminacije u skladu s člankom 10. Direktive 2002/19/EZ, ne dovodeći u pitanje i. moguće nametanje obveze funkcionalnog razdvajanja u skladu s člankom 13.a Direktive 2002/19/EZ u slučaju kada nacionalno regulatorno tijelo ustanovi da se odgovarajućim obvezama (uključujući obveze nediskriminacije poput načela EoI) nije uspjelo postići djelotvorno tržišno natjecanje; ii. bilo koje dobrovoljno razdvajanje u skladu s člankom 13.b Direktive 2002/19/EZ; i iii. analizu uvjeta tržišnog natjecanja u područjima zajedničke izgradnje FTTH mreža (engl. fibre-to-the-home, svjetlovodna nit do stana), koja je preporučena u točki 28. Preporuke 2010/572/EU.

| (19) | Popusti na količinu i/ili dugoročni sporazumi o cijeni pristupa smatraju se važnim alatima za poticanje ulaganja u NGA mreže, osobito u slučajevima malog broja korisnika te usluge, te mogu biti u skladu s modelima EoI i EoO. Međutim, kako bi se omogućio ulazak djelotvornih tržišnih natjecatelja na tržište, nacionalna regulatorna tijela smiju SMP operatorima dopustiti popuste na količinu za njihova ovisna društva, primjerice maloprodajnom sektoru, samo ako ti popusti nisu veći od najvećeg popusta na količinu koji SMP operator u dobroj vjeri nudi trećim tražiteljima pristupa. Nacionalna regulatorna tijela isto tako smiju dopustiti dugoročne sporazume o cijeni pristupa između SMP operatora i njihovih ovisnih društava, primjerice maloprodajnog dijela, samo ako se njima ne nadmašuje najveći popust na dugoročni pristup koji SMP operator u dobroj volji nudi trećim tražiteljima pristupa. |
| --- | --- |

(19)

Popusti na količinu i/ili dugoročni sporazumi o cijeni pristupa smatraju se važnim alatima za poticanje ulaganja u NGA mreže, osobito u slučajevima malog broja korisnika te usluge, te mogu biti u skladu s modelima EoI i EoO. Međutim, kako bi se omogućio ulazak djelotvornih tržišnih natjecatelja na tržište, nacionalna regulatorna tijela smiju SMP operatorima dopustiti popuste na količinu za njihova ovisna društva, primjerice maloprodajnom sektoru, samo ako ti popusti nisu veći od najvećeg popusta na količinu koji SMP operator u dobroj vjeri nudi trećim tražiteljima pristupa. Nacionalna regulatorna tijela isto tako smiju dopustiti dugoročne sporazume o cijeni pristupa između SMP operatora i njihovih ovisnih društava, primjerice maloprodajnog dijela, samo ako se njima ne nadmašuje najveći popust na dugoročni pristup koji SMP operator u dobroj volji nudi trećim tražiteljima pristupa.

| (20) | Neovisno o načelu istovjetnosti koje nameću nacionalna regulatorna tijela, ako ta tijela odluče da je primjena obveze nediskriminacije primjerena, opravdana i razmjerna u skladu s člankom 10. Direktive 2002/19/EZ, u cilju osiguravanja jednakih uvjeta natjecanja važno je alternativnim tražiteljima pristupa osigurati mogućnost tehničke replikacije maloprodajnih ponuda SMP operatora na temelju dobivenih reguliranih veleprodajnih ulaznih proizvoda. Iako nacionalna regulatorna tijela ne moraju propisati sve pojedinosti dizajna relevantnih proizvoda veleprodajnog pristupa, ona moraju osigurati da se za nove maloprodajne ili vezane (engl. bundle) usluge provede test tehničke replikacije i provjeri niz čimbenika. |
| --- | --- |

(20)

Neovisno o načelu istovjetnosti koje nameću nacionalna regulatorna tijela, ako ta tijela odluče da je primjena obveze nediskriminacije primjerena, opravdana i razmjerna u skladu s člankom 10. Direktive 2002/19/EZ, u cilju osiguravanja jednakih uvjeta natjecanja važno je alternativnim tražiteljima pristupa osigurati mogućnost tehničke replikacije maloprodajnih ponuda SMP operatora na temelju dobivenih reguliranih veleprodajnih ulaznih proizvoda. Iako nacionalna regulatorna tijela ne moraju propisati sve pojedinosti dizajna relevantnih proizvoda veleprodajnog pristupa, ona moraju osigurati da se za nove maloprodajne ili vezane (engl. bundle) usluge provede test tehničke replikacije i provjeri niz čimbenika.

| (21) | Tijekom provedbe testa tehničke replikacije odnosno ocjenjivanja rezultata testa koji je proveo SMP operator, nacionalna regulatorna tijela moraju uzeti u obzir prijeti li opasnost da se novim ponudama prouzrokuje monopolizacija tržišta niže u proizvodnom lancu i kakav je učinak tih ponuda u pogledu inovacija. Na primjer, relevantni proizvodi veleprodajnog pristupa moraju biti dostupni tražiteljima pristupa u razumnom roku prije objave odgovarajuće maloprodajne ponude SMP operatora kako bi se spriječila nedopuštena vremenska prednost u korist SMP operatora, uzimajući u obzir vrijeme potrebno djelotvornom alternativnom operatoru za razvoj i prilagodbu vlastitih sustava i postupaka kako bi mogao ponuditi novu, konkurentnu maloprodajnu uslugu. |
| --- | --- |

(21)

Tijekom provedbe testa tehničke replikacije odnosno ocjenjivanja rezultata testa koji je proveo SMP operator, nacionalna regulatorna tijela moraju uzeti u obzir prijeti li opasnost da se novim ponudama prouzrokuje monopolizacija tržišta niže u proizvodnom lancu i kakav je učinak tih ponuda u pogledu inovacija. Na primjer, relevantni proizvodi veleprodajnog pristupa moraju biti dostupni tražiteljima pristupa u razumnom roku prije objave odgovarajuće maloprodajne ponude SMP operatora kako bi se spriječila nedopuštena vremenska prednost u korist SMP operatora, uzimajući u obzir vrijeme potrebno djelotvornom alternativnom operatoru za razvoj i prilagodbu vlastitih sustava i postupaka kako bi mogao ponuditi novu, konkurentnu maloprodajnu uslugu.

| (22) | Budući da je za tržišno natjecanje važno osigurati tehničku replikaciju, od presudnog je značenja da regulirani SMP operator osigura tehničku replikaciju novih maloprodajnih ponuda prije njihove objave i u svakom trenutku nakon te objave. Stoga se test tehničke replikacije može provesti i prije objave nove maloprodajne ponude i nakon te objave ovisno o tome kada nacionalno regulatorno tijelo to smatra prikladnim. Na primjer, ako pravila o povjerljivosti utvrđena nacionalnim zakonodavstvom ograničavaju nacionalno regulatorno tijelo u objavljivanju poslovnih podataka SMP operatora, ono može odlučiti da se test tehničke replikacije provede nakon objave maloprodajnih usluga. |
| --- | --- |

(22)

Budući da je za tržišno natjecanje važno osigurati tehničku replikaciju, od presudnog je značenja da regulirani SMP operator osigura tehničku replikaciju novih maloprodajnih ponuda prije njihove objave i u svakom trenutku nakon te objave. Stoga se test tehničke replikacije može provesti i prije objave nove maloprodajne ponude i nakon te objave ovisno o tome kada nacionalno regulatorno tijelo to smatra prikladnim. Na primjer, ako pravila o povjerljivosti utvrđena nacionalnim zakonodavstvom ograničavaju nacionalno regulatorno tijelo u objavljivanju poslovnih podataka SMP operatora, ono može odlučiti da se test tehničke replikacije provede nakon objave maloprodajnih usluga.

| (23) | Zbog nedovoljne transparentnosti u pogledu usporedbe kvalitete usluge koju SMP operator pruža sebi i kvalitete usluge koju pruža trećim tražiteljima pristupa često je teško otkriti diskriminirajuće ponašanje i shodno tomu osigurati provedbu obveze nediskriminacije u skladu s člankom 10. Direktive 2002/19/EZ. Ključni pokazatelji uspješnosti smatraju se najprikladnijim alatima za otkrivanje potencijalnog diskriminirajućeg ponašanja i povećanje transparentnosti kada je riječ o pružanju usluge i kvaliteti proizvoda reguliranog veleprodajnog pristupa koje SMP operator nudi na relevantnim tržištima. U cilju veće transparentnosti i jačeg povjerenja u tržište nacionalna regulatorna tijela mogu u suradnji s odgovarajućim gospodarskim forumima pridonijeti sklapanju sporazuma o detaljnim ključnim pokazateljima uspješnosti između SMP operatora i trećih tražitelja pristupa te osigurati da se takvi ključni pokazatelji uspješnosti revidiraju i objavljuju na način koji omogućuje rano otkrivanje potencijalnog diskriminirajućeg ponašanja. Ključni pokazatelji uspješnosti moraju se odnositi na ključne aktivnosti u ciklusu pružanja usluge, uključujući sve faze tj. postupak naručivanja, dostavu usluge odnosno njezino pružanje, kvalitetu usluge, uključujući nedostatke i vrijeme potrebno za njihovo rješavanje, i migraciju tražitelja pristupa s jednog reguliranog veleprodajnog proizvoda na drugi. |
| --- | --- |

(23)

Zbog nedovoljne transparentnosti u pogledu usporedbe kvalitete usluge koju SMP operator pruža sebi i kvalitete usluge koju pruža trećim tražiteljima pristupa često je teško otkriti diskriminirajuće ponašanje i shodno tomu osigurati provedbu obveze nediskriminacije u skladu s člankom 10. Direktive 2002/19/EZ. Ključni pokazatelji uspješnosti smatraju se najprikladnijim alatima za otkrivanje potencijalnog diskriminirajućeg ponašanja i povećanje transparentnosti kada je riječ o pružanju usluge i kvaliteti proizvoda reguliranog veleprodajnog pristupa koje SMP operator nudi na relevantnim tržištima. U cilju veće transparentnosti i jačeg povjerenja u tržište nacionalna regulatorna tijela mogu u suradnji s odgovarajućim gospodarskim forumima pridonijeti sklapanju sporazuma o detaljnim ključnim pokazateljima uspješnosti između SMP operatora i trećih tražitelja pristupa te osigurati da se takvi ključni pokazatelji uspješnosti revidiraju i objavljuju na način koji omogućuje rano otkrivanje potencijalnog diskriminirajućeg ponašanja. Ključni pokazatelji uspješnosti moraju se odnositi na ključne aktivnosti u ciklusu pružanja usluge, uključujući sve faze tj. postupak naručivanja, dostavu usluge odnosno njezino pružanje, kvalitetu usluge, uključujući nedostatke i vrijeme potrebno za njihovo rješavanje, i migraciju tražitelja pristupa s jednog reguliranog veleprodajnog proizvoda na drugi.

| (24) | Da bi se zaista osigurala nediskriminacija, ključne pokazatelje uspješnosti (KPI) potrebno je dopuniti sporazumima o razini usluge (SLA) i jamstvima o razini usluge (SLG). Nametanjem sporazumâ o razini usluge tražiteljima pristupa jamči se dogovorena kvaliteta usluge, a povezanim jamstvima o razini usluge sprječava se diskriminirajuće ponašanje. Nacionalna regulatorna tijela trebala bi aktivno sudjelovati u izradi sporazuma o razini usluge, primjerice odobravanjem sporazuma o razini usluge koje je izradio SMP operator u sklopu standardne ponude. |
| --- | --- |

(24)

Da bi se zaista osigurala nediskriminacija, ključne pokazatelje uspješnosti (KPI) potrebno je dopuniti sporazumima o razini usluge (SLA) i jamstvima o razini usluge (SLG). Nametanjem sporazumâ o razini usluge tražiteljima pristupa jamči se dogovorena kvaliteta usluge, a povezanim jamstvima o razini usluge sprječava se diskriminirajuće ponašanje. Nacionalna regulatorna tijela trebala bi aktivno sudjelovati u izradi sporazuma o razini usluge, primjerice odobravanjem sporazuma o razini usluge koje je izradio SMP operator u sklopu standardne ponude.

| (25) | Da bi se ostvarili ciljevi regulatornog okvira, primjereno je upotrebljavati troškovnu metodologiju iz koje proizlaze cijene pristupa najbliže onima koje se očekuju na tržištu s djelotvornim natjecanjem. Takva troškovna metodologija trebala bi se temeljiti na modernoj i učinkovitoj mreži, odražavati potrebu za stabilnim i predvidljivim veleprodajnim cijenama pristupa bakrenom paricom tijekom duljeg razdoblja, kojima se mogu izbjeći znatne fluktuacije i šokovi, kako bi se omogućilo uspostavljanje jasnog okvira za ulaganja i omogućilo određivanje troškovno usmjerenih veleprodajnih cijena pristupa bakrenom paricom koje služe kao cjenovno sidro za usluge pristupa NGA mrežama te rješavati na primjeren i dosljedan način problem smanjenja broja korisnika na bakrenoj pristupnoj mreži prouzrokovanog prijelazom na NGA mrežu, tj. izbjeći umjetno povećanje veleprodajnih cijena pristupa bakrenom paricom koje bi se u protivnom moglo interpretirati kao posljedica migracije korisnikâ na NGA mrežu SMP operatora. |
| --- | --- |

(25)

Da bi se ostvarili ciljevi regulatornog okvira, primjereno je upotrebljavati troškovnu metodologiju iz koje proizlaze cijene pristupa najbliže onima koje se očekuju na tržištu s djelotvornim natjecanjem. Takva troškovna metodologija trebala bi se temeljiti na modernoj i učinkovitoj mreži, odražavati potrebu za stabilnim i predvidljivim veleprodajnim cijenama pristupa bakrenom paricom tijekom duljeg razdoblja, kojima se mogu izbjeći znatne fluktuacije i šokovi, kako bi se omogućilo uspostavljanje jasnog okvira za ulaganja i omogućilo određivanje troškovno usmjerenih veleprodajnih cijena pristupa bakrenom paricom koje služe kao cjenovno sidro za usluge pristupa NGA mrežama te rješavati na primjeren i dosljedan način problem smanjenja broja korisnika na bakrenoj pristupnoj mreži prouzrokovanog prijelazom na NGA mrežu, tj. izbjeći umjetno povećanje veleprodajnih cijena pristupa bakrenom paricom koje bi se u protivnom moglo interpretirati kao posljedica migracije korisnikâ na NGA mrežu SMP operatora.

| (26) | Pokrivanje troškova smatra se ključnim načelom u troškovnoj metodologiji. Njime se operatorima osigurava mogućnost pokrivanja stvarno nastalih troškova i odgovarajući povrat na uloženi kapital. |
| --- | --- |

(26)

Pokrivanje troškova smatra se ključnim načelom u troškovnoj metodologiji. Njime se operatorima osigurava mogućnost pokrivanja stvarno nastalih troškova i odgovarajući povrat na uloženi kapital.

| (27) | Troškovnom metodologijom koja polazi od dvojbe „graditi ili kupiti” postiže se odgovarajuća ravnoteža između osiguravanja djelotvornog ulaska na tržište i omogućavanja dostatnih poticaja ulaganja, namijenjenih osobito uvođenju NGA mreža i pružanju novih, bržih i kvalitetnijih širokopojasnih usluga. |
| --- | --- |

(27)

Troškovnom metodologijom koja polazi od dvojbe „graditi ili kupiti” postiže se odgovarajuća ravnoteža između osiguravanja djelotvornog ulaska na tržište i omogućavanja dostatnih poticaja ulaganja, namijenjenih osobito uvođenju NGA mreža i pružanju novih, bržih i kvalitetnijih širokopojasnih usluga.

| (28) | Preporučenom troškovnom metodologijom trebala bi se osigurati transparentnost i usklađenost unutar Unije. Njome bi se isto tako trebalo osigurati da se u okviru primjene istovjetnog modela uzimaju u obzir posebne okolnosti u različitim državama članicama. |
| --- | --- |

(28)

Preporučenom troškovnom metodologijom trebala bi se osigurati transparentnost i usklađenost unutar Unije. Njome bi se isto tako trebalo osigurati da se u okviru primjene istovjetnog modela uzimaju u obzir posebne okolnosti u različitim državama članicama.

| (29) | Troškovna metodologija BU LRIC+ (engl. bottom-up long-run incremental costs plus, dugoročni inkrementalni troškovi odozdo prema gore plus) pri određivanju cijena za usluge reguliranog širokopojasnog pristupa na najbolji način omogućuje ostvarenje tih ciljeva. Tom se metodologijom modeliraju inkrementalni kapitalni (uključujući nepovratne troškove) i operativni troškovi koje snosi zamišljeni djelotvoran operator pri pružanju svih usluga pristupa te se povrh toga primjenjuje dodatak (engl. mark-up) za potpuno pokrivanje zajedničkih troškova. Stoga metoda BU LRIC + omogućuje pokrivanje ukupnih stvarno nastalih učinkovitih troškova. |
| --- | --- |

(29)

Troškovna metodologija BU LRIC+ (engl. bottom-up long-run incremental costs plus, dugoročni inkrementalni troškovi odozdo prema gore plus) pri određivanju cijena za usluge reguliranog širokopojasnog pristupa na najbolji način omogućuje ostvarenje tih ciljeva. Tom se metodologijom modeliraju inkrementalni kapitalni (uključujući nepovratne troškove) i operativni troškovi koje snosi zamišljeni djelotvoran operator pri pružanju svih usluga pristupa te se povrh toga primjenjuje dodatak (engl. mark-up) za potpuno pokrivanje zajedničkih troškova. Stoga metoda BU LRIC + omogućuje pokrivanje ukupnih stvarno nastalih učinkovitih troškova.

| (30) | Metodologijom BU LRIC+ obračunavaju se tekući troškovi primjenom pristupa pogled unaprijed (engl. forward looking) (na temelju suvremenih tehnologija, očekivane potražnje itd.) koje bi djelotvoran mrežni operator u ovom trenutku snosio pri izgradnji moderne mreže koja bi mu omogućila pružanje svih potrebnih usluga. Stoga se metodologijom BU LRIC + daju točni i učinkoviti signali za ulazak na tržište. |
| --- | --- |

(30)

Metodologijom BU LRIC+ obračunavaju se tekući troškovi primjenom pristupa pogled unaprijed (engl. forward looking) (na temelju suvremenih tehnologija, očekivane potražnje itd.) koje bi djelotvoran mrežni operator u ovom trenutku snosio pri izgradnji moderne mreže koja bi mu omogućila pružanje svih potrebnih usluga. Stoga se metodologijom BU LRIC + daju točni i učinkoviti signali za ulazak na tržište.

| (31) | U slučajevima kada se kabelske, svjetlovodne (FttX) i, u manjoj mjeri, pokretne mreže (osobito LTE mreže, engl. long term evolution) natječu s bakrenim mrežama, SMP operatori nadograđuju bakrene mreže i postupno ih zamjenjuju NGA mrežama kako bi odgovorili na taj izazov tržišnog natjecanja. Stoga se metodologijom BU LRIC + obračunavaju tekući troškovi uvođenja moderne i učinkovite NGA mreže jer u današnje vrijeme ni jedan operator ne bi gradio isključivo bakrenu mrežu. |
| --- | --- |

(31)

U slučajevima kada se kabelske, svjetlovodne (FttX) i, u manjoj mjeri, pokretne mreže (osobito LTE mreže, engl. long term evolution) natječu s bakrenim mrežama, SMP operatori nadograđuju bakrene mreže i postupno ih zamjenjuju NGA mrežama kako bi odgovorili na taj izazov tržišnog natjecanja. Stoga se metodologijom BU LRIC + obračunavaju tekući troškovi uvođenja moderne i učinkovite NGA mreže jer u današnje vrijeme ni jedan operator ne bi gradio isključivo bakrenu mrežu.

| (32) | Učinkovita NGA mreža trebala bi se sastojati isključivo ili djelomično od optičkih elemenata, ovisno o okolnostima u državi članici i imati kapacitet za ispunjavanje ciljeva Digitalne agende za Europu u odnosu na širinu pojasa, pokrivenost i korištenje. |
| --- | --- |

(32)

Učinkovita NGA mreža trebala bi se sastojati isključivo ili djelomično od optičkih elemenata, ovisno o okolnostima u državi članici i imati kapacitet za ispunjavanje ciljeva Digitalne agende za Europu u odnosu na širinu pojasa, pokrivenost i korištenje.

| (33) | Vrednovanje imovine takve NGA mreže na temelju tekućih troškova najbolje odražava postojeći proces tržišnog natjecanja, a osobito mogućnost replikacije imovine. |
| --- | --- |

(33)

Vrednovanje imovine takve NGA mreže na temelju tekućih troškova najbolje odražava postojeći proces tržišnog natjecanja, a osobito mogućnost replikacije imovine.

| (34) | Za razliku od imovine poput tehničke opreme i prijenosnog medija (npr. svjetlovodna nit), mala je vjerojatnost da će se građevinska imovina (npr. cijevi, kanali i stupovi) moći replicirati. Ne očekuje se da će tehnološke promjene, razina tržišnog natjecanja i maloprodajna potražnja alternativnim operatorima omogućiti uvođenje paralelne građevinske infrastrukture, barem ne u slučajevima kada se naslijeđena građevinska infrastruktura može iskoristiti za uvođenje NGA mreže. |
| --- | --- |

(34)

Za razliku od imovine poput tehničke opreme i prijenosnog medija (npr. svjetlovodna nit), mala je vjerojatnost da će se građevinska imovina (npr. cijevi, kanali i stupovi) moći replicirati. Ne očekuje se da će tehnološke promjene, razina tržišnog natjecanja i maloprodajna potražnja alternativnim operatorima omogućiti uvođenje paralelne građevinske infrastrukture, barem ne u slučajevima kada se naslijeđena građevinska infrastruktura može iskoristiti za uvođenje NGA mreže.

| (35) | U skladu s preporučenom troškovnom metodologijom regulatorna imovinska osnovica (engl. regulatory asset base, RAB) koja se odnosi na iskoristivu naslijeđenu građevinsku imovinu vrednuje se na temelju tekućih troškova, uzimajući u obzir protekli ekonomski vijek trajanja imovine i prema tome i troškove koje je regulirani SMP operator već vratio. Ovim pristupom daju se učinkoviti signali za ulazak na tržište u pogledu dvojbe „graditi ili kupiti” i sprečava rizik prekomjernog povrata troškova za iskoristivu naslijeđenu građevinsku infrastrukturu. Prekomjeran povrat troškova ne bi bio opravdan u pogledu osiguravanja djelotvornog ulaska na tržište i poticanja ulaganja jer opcija izgradnje nije ekonomski izvediva za tu vrstu imovine. |
| --- | --- |

(35)

U skladu s preporučenom troškovnom metodologijom regulatorna imovinska osnovica (engl. regulatory asset base, RAB) koja se odnosi na iskoristivu naslijeđenu građevinsku imovinu vrednuje se na temelju tekućih troškova, uzimajući u obzir protekli ekonomski vijek trajanja imovine i prema tome i troškove koje je regulirani SMP operator već vratio. Ovim pristupom daju se učinkoviti signali za ulazak na tržište u pogledu dvojbe „graditi ili kupiti” i sprečava rizik prekomjernog povrata troškova za iskoristivu naslijeđenu građevinsku infrastrukturu. Prekomjeran povrat troškova ne bi bio opravdan u pogledu osiguravanja djelotvornog ulaska na tržište i poticanja ulaganja jer opcija izgradnje nije ekonomski izvediva za tu vrstu imovine.

| (36) | Za obračun tekućih troškova za regulatornu imovinsku osnovicu koja odgovara iskoristivoj naslijeđenoj građevinskoj imovini primjenjivala bi se metoda indeksiranja. Ta se metoda preporučuje jer je praktična, robusna i transparentna. Temeljila bi se na povijesnim podacima o troškovima, akumuliranoj amortizaciji i otuđenju imovine, do mjere do koje su oni dostupni u zakonskim i regulatornim računima te financijskim izvještajima SMP operatora i na javno dostupnom cjenovnom indeksu poput indeksa maloprodajnih cijena. |
| --- | --- |

(36)

Za obračun tekućih troškova za regulatornu imovinsku osnovicu koja odgovara iskoristivoj naslijeđenoj građevinskoj imovini primjenjivala bi se metoda indeksiranja. Ta se metoda preporučuje jer je praktična, robusna i transparentna. Temeljila bi se na povijesnim podacima o troškovima, akumuliranoj amortizaciji i otuđenju imovine, do mjere do koje su oni dostupni u zakonskim i regulatornim računima te financijskim izvještajima SMP operatora i na javno dostupnom cjenovnom indeksu poput indeksa maloprodajnih cijena.

| (37) | Stoga bi se početna vrijednost regulatorne imovinske osnovice koja odgovara ponovno iskoristivoj naslijeđenoj građevinskoj imovini temeljila na regulatornoj računovodstvenoj vrijednosti bez akumulirane amortizacije u trenutku obračuna, indeksiranoj na temelju odgovarajućeg cjenovnog indeksa, poput indeksa maloprodajnih cijena. |
| --- | --- |

(37)

Stoga bi se početna vrijednost regulatorne imovinske osnovice koja odgovara ponovno iskoristivoj naslijeđenoj građevinskoj imovini temeljila na regulatornoj računovodstvenoj vrijednosti bez akumulirane amortizacije u trenutku obračuna, indeksiranoj na temelju odgovarajućeg cjenovnog indeksa, poput indeksa maloprodajnih cijena.

| (38) | Početna vrijednost regulatorne imovinske osnovice bi se zatim trebala fiksirati i prenositi iz jednog regulatornog razdoblja u sljedeće. Fiksiranjem regulatorne imovinske osnovice osiguralo bi se da, u trenutku kada se ponovno iskoristiva naslijeđena građevinska imovina čija replikacija nije moguća potpuno amortizira, ta imovina više ne ulazi u regulatornu imovinsku osnovicu te da se više ne smatra troškom za tražitelje pristupa, kao što se više ne smatra ni troškom za SMP operatora. Takvim pristupom bi se osigurala i odgovarajuća naknada za SMP operatora te istodobno omogućila regulatorna sigurnost tijekom duljeg razdoblja i za SMP operatora i za tražitelje pristupa. |
| --- | --- |

(38)

Početna vrijednost regulatorne imovinske osnovice bi se zatim trebala fiksirati i prenositi iz jednog regulatornog razdoblja u sljedeće. Fiksiranjem regulatorne imovinske osnovice osiguralo bi se da, u trenutku kada se ponovno iskoristiva naslijeđena građevinska imovina čija replikacija nije moguća potpuno amortizira, ta imovina više ne ulazi u regulatornu imovinsku osnovicu te da se više ne smatra troškom za tražitelje pristupa, kao što se više ne smatra ni troškom za SMP operatora. Takvim pristupom bi se osigurala i odgovarajuća naknada za SMP operatora te istodobno omogućila regulatorna sigurnost tijekom duljeg razdoblja i za SMP operatora i za tražitelje pristupa.

| (39) | Broj aktivnih bakrenih parica se smanjuje jer korisnici migriraju na kabelske, svjetlovodne i/ili pokretne mreže. Modeliranjem jedinstvene učinkovite NGA mreže za pristupne proizvode bakrenom paricom i NGA mrežama neutralizira se inflacijski učinak količine koji bi nastao pri modeliranju bakrene mreže kod kojeg se fiksni troškovi mreže raspodjeljuju na sve manji broj aktivnih bakrenih parica. Time se omogućuje postupan prijenos prometa s bakrene parice na NGA mreže uvođenjem NGA mreža i migracijom na njih. Povećanje jediničnih troškova proizlazi isključivo iz prijenosa prometa na drugu infrastrukturu (npr. kabelske ili pokretne mreže) koja nije uključena u troškovni model. |
| --- | --- |

(39)

Broj aktivnih bakrenih parica se smanjuje jer korisnici migriraju na kabelske, svjetlovodne i/ili pokretne mreže. Modeliranjem jedinstvene učinkovite NGA mreže za pristupne proizvode bakrenom paricom i NGA mrežama neutralizira se inflacijski učinak količine koji bi nastao pri modeliranju bakrene mreže kod kojeg se fiksni troškovi mreže raspodjeljuju na sve manji broj aktivnih bakrenih parica. Time se omogućuje postupan prijenos prometa s bakrene parice na NGA mreže uvođenjem NGA mreža i migracijom na njih. Povećanje jediničnih troškova proizlazi isključivo iz prijenosa prometa na drugu infrastrukturu (npr. kabelske ili pokretne mreže) koja nije uključena u troškovni model.

| (40) | Uzimajući u obzir načelo tehnološke neutralnosti i različite okolnosti u različitim državama članicama, nacionalnim regulatornim tijelima potreban je određen stupanj fleksibilnosti pri modeliranju takve moderne i učinkovite NGA mreže. Stoga se NGA mreža može temeljiti na bilo kojoj tehnologiji pristupa i bilo kojoj topologiji mreže koji su dostupni operatorima pri uvođenju NGA mreže. |
| --- | --- |

(40)

Uzimajući u obzir načelo tehnološke neutralnosti i različite okolnosti u različitim državama članicama, nacionalnim regulatornim tijelima potreban je određen stupanj fleksibilnosti pri modeliranju takve moderne i učinkovite NGA mreže. Stoga se NGA mreža može temeljiti na bilo kojoj tehnologiji pristupa i bilo kojoj topologiji mreže koji su dostupni operatorima pri uvođenju NGA mreže.

| (41) | Modernom i učinkovitom NGA mrežom može se smatrati FttH mreža, FttC mreža ili kombinacija obiju mreža. U skladu s ovim pristupom trebalo bi prilagoditi trošak obračunan za NGA mrežu kako bi se uzele u obzir različite karakteristike bakrene mreže. U tu je svrhu potrebno procijeniti razliku u troškovima između pristupnih proizvoda koji se temelje na NGA mrežama i pristupnih proizvoda koji se temelje isključivo na bakrenoj parici unoseći nužne mrežne inženjerske prilagodbe u NGA model kako bi se utvrdila veleprodajna cijena pristupa bakrenom paricom. Pri utvrđivanju ekonomskog vijeka trajanja imovine za modeliranu FttC mrežu nacionalna regulatorna tijela morala bi uzeti u obzir očekivani tehnološki i mrežni razvoj različitih mrežnih komponenata. |
| --- | --- |

(41)

Modernom i učinkovitom NGA mrežom može se smatrati FttH mreža, FttC mreža ili kombinacija obiju mreža. U skladu s ovim pristupom trebalo bi prilagoditi trošak obračunan za NGA mrežu kako bi se uzele u obzir različite karakteristike bakrene mreže. U tu je svrhu potrebno procijeniti razliku u troškovima između pristupnih proizvoda koji se temelje na NGA mrežama i pristupnih proizvoda koji se temelje isključivo na bakrenoj parici unoseći nužne mrežne inženjerske prilagodbe u NGA model kako bi se utvrdila veleprodajna cijena pristupa bakrenom paricom. Pri utvrđivanju ekonomskog vijeka trajanja imovine za modeliranu FttC mrežu nacionalna regulatorna tijela morala bi uzeti u obzir očekivani tehnološki i mrežni razvoj različitih mrežnih komponenata.

| (42) | Ako se topologija NGA mreže koja se modelira razlikuje od bakrene mreže do te mjere da inženjerska prilagodba NGA modela nije izvediva, nacionalna regulatorna tijela mogu utvrditi trošak pristupa bakrenom paricom modeliranjem prekrivajuće NGA mreže kod koje dvije paralelne mreže (bakrena i svjetlovodna, FttH ili FttC) u određenoj mjeri dijele istu mrežu građevinske infrastrukture. Ovim pristupom bi se neutralizirao inflacijski učinak količine za građevinsku imovinu jer bi modelirana bakrena i svjetlovodna mreža dijelile istu građevinsku imovinu. Jedinični troškovi te imovine, koji čine najveći dio troškova pristupne mreže, ostali bi stabilni. |
| --- | --- |

(42)

Ako se topologija NGA mreže koja se modelira razlikuje od bakrene mreže do te mjere da inženjerska prilagodba NGA modela nije izvediva, nacionalna regulatorna tijela mogu utvrditi trošak pristupa bakrenom paricom modeliranjem prekrivajuće NGA mreže kod koje dvije paralelne mreže (bakrena i svjetlovodna, FttH ili FttC) u određenoj mjeri dijele istu mrežu građevinske infrastrukture. Ovim pristupom bi se neutralizirao inflacijski učinak količine za građevinsku imovinu jer bi modelirana bakrena i svjetlovodna mreža dijelile istu građevinsku imovinu. Jedinični troškovi te imovine, koji čine najveći dio troškova pristupne mreže, ostali bi stabilni.

| (43) | Kako bi se izbjegli nepotrebni poremećaji i omogućio stabilan i transparentan regulatorni pristup, potrebno je osigurati dovoljno dugačko prijelazno razdoblje. S obzirom da bi nacionalna regulatorna tijela trebala primijeniti preporučenu troškovnu metodologiju, a operatori morali prilagoditi poslovne planove u skladu s tim, prijelazno razdoblje do 31. prosinca 2016. smatra se primjerenim. Nacionalna regulatorna tijela nisu dužna primjenjivati troškovne modele za obračun veleprodajnih cijena pristupa bakrenom paricom u slučajevima kada se ne nameće prethodna (ex ante) regulacija cijena, primjerice ako ne postoji potražnja za tim uslugama. |
| --- | --- |

(43)

Kako bi se izbjegli nepotrebni poremećaji i omogućio stabilan i transparentan regulatorni pristup, potrebno je osigurati dovoljno dugačko prijelazno razdoblje. S obzirom da bi nacionalna regulatorna tijela trebala primijeniti preporučenu troškovnu metodologiju, a operatori morali prilagoditi poslovne planove u skladu s tim, prijelazno razdoblje do 31. prosinca 2016. smatra se primjerenim. Nacionalna regulatorna tijela nisu dužna primjenjivati troškovne modele za obračun veleprodajnih cijena pristupa bakrenom paricom u slučajevima kada se ne nameće prethodna (ex ante) regulacija cijena, primjerice ako ne postoji potražnja za tim uslugama.

| (44) | U skladu s načelima regulatorne transparentnosti i predvidljivosti i u cilju osiguravanja stabilnosti cijena, Komisija je utvrdila raspon cijena unutar kojeg očekuje da će se kretati prosječna mjesečna cijena najma (bez ikakvog poreza) potpuno izdvojenog pristupa lokalnoj bakrenoj petlji u Uniji ako se primjenjuje preporučena troškovna metodologija. |
| --- | --- |

(44)

U skladu s načelima regulatorne transparentnosti i predvidljivosti i u cilju osiguravanja stabilnosti cijena, Komisija je utvrdila raspon cijena unutar kojeg očekuje da će se kretati prosječna mjesečna cijena najma (bez ikakvog poreza) potpuno izdvojenog pristupa lokalnoj bakrenoj petlji u Uniji ako se primjenjuje preporučena troškovna metodologija.

| (45) | Osnovna je svrha tog raspona da bude smjernica nacionalnim regulatornim tijelima pri primjeni metodologije obračuna troškova kako bi se ostvario opći cilj Preporuke u odnosu na stabilnost i predvidljivost cijena pristupa bakrenom paricom. Ako se u trenutku stupanja na snagu ove Preporuke regulirane cijene izdvojenog pristupa lokalnoj petlji nalaze izvan raspona u određenim državama članicama, nacionalna regulatorna tijela trebaju preporučenu troškovnu metodologiju u tim državama članicama primijeniti što prije. Nacionalna regulatorna tijela trebaju ocijeniti je li potrebno postupno prilagođavati cijene u skladu s preporučenom metodologijom obračuna cijena do 31. prosinca 2016., osobito u onim državama članicama u kojima cijene pristupa trenutačno nisu troškovno usmjerene, pa će za njih vjerojatno biti potrebne značajnije prilagodbe. Da bi se izbjegla sumnja, ovom se Preporukom ne zahtijeva od nacionalnih regulatornih tijela da nameću cijene pristupa unutar utvrđenog raspona ako nacionalno regulatorno tijelo primjenjuje preporučenu troškovnu metodologiju ili metodologiju koja se koristi u skladu s točkom 40. |
| --- | --- |

(45)

Osnovna je svrha tog raspona da bude smjernica nacionalnim regulatornim tijelima pri primjeni metodologije obračuna troškova kako bi se ostvario opći cilj Preporuke u odnosu na stabilnost i predvidljivost cijena pristupa bakrenom paricom. Ako se u trenutku stupanja na snagu ove Preporuke regulirane cijene izdvojenog pristupa lokalnoj petlji nalaze izvan raspona u određenim državama članicama, nacionalna regulatorna tijela trebaju preporučenu troškovnu metodologiju u tim državama članicama primijeniti što prije. Nacionalna regulatorna tijela trebaju ocijeniti je li potrebno postupno prilagođavati cijene u skladu s preporučenom metodologijom obračuna cijena do 31. prosinca 2016., osobito u onim državama članicama u kojima cijene pristupa trenutačno nisu troškovno usmjerene, pa će za njih vjerojatno biti potrebne značajnije prilagodbe. Da bi se izbjegla sumnja, ovom se Preporukom ne zahtijeva od nacionalnih regulatornih tijela da nameću cijene pristupa unutar utvrđenog raspona ako nacionalno regulatorno tijelo primjenjuje preporučenu troškovnu metodologiju ili metodologiju koja se koristi u skladu s točkom 40.

| (46) | Cijene pristupa smatraju se stabilnima čak i kada slijede određeni trend u nominalnom smislu. Međutim, one ne bi smjele znatno fluktuirati u danom razdoblju kako bi ostale predvidljive. |
| --- | --- |

(46)

Cijene pristupa smatraju se stabilnima čak i kada slijede određeni trend u nominalnom smislu. Međutim, one ne bi smjele znatno fluktuirati u danom razdoblju kako bi ostale predvidljive.

| (47) | U skladu s načelima regulatorne transparentnosti i predvidljivosti te potrebom za osiguravanjem stabilnosti cijena, druge troškovne metodologije koje se trenutačno primjenjuju, a nisu preporučena troškovna metodologija, mogu također ispunjavati uvjete utvrđene točkom 40. Primjena ovog načela na svaku pojedinu državu članicu treba se ocijeniti na pojedinačnoj osnovi i podliježe pravovremenoj provjeri nakon priopćenja Komisiji, BEREC-u i drugim nacionalnim regulatornim tijelima prije 31. prosinca 2016. |
| --- | --- |

(47)

U skladu s načelima regulatorne transparentnosti i predvidljivosti te potrebom za osiguravanjem stabilnosti cijena, druge troškovne metodologije koje se trenutačno primjenjuju, a nisu preporučena troškovna metodologija, mogu također ispunjavati uvjete utvrđene točkom 40. Primjena ovog načela na svaku pojedinu državu članicu treba se ocijeniti na pojedinačnoj osnovi i podliježe pravovremenoj provjeri nakon priopćenja Komisiji, BEREC-u i drugim nacionalnim regulatornim tijelima prije 31. prosinca 2016.

| (48) | Nacionalna regulatorna tijela s ograničenim resursima mogu u iznimnim slučajevima imati potrebu za dodatnim prijelaznim razdobljem nakon 2016. za izradu preporučenog troškovnog modela. U takvim slučajevima nacionalno regulatorno tijelo treba razmotriti određivanje privremenih cijena na temelju referentne vrijednosti koja uzima u obzir samo prosječne cijene pristupa koje određuju nacionalna regulatorna tijela u skladu s odredbama ove Preporuke. U razdoblju primjene privremenih cijena dotična nacionalna regulatorna tijela mogu zatražiti praktičnu pomoć i smjernice od BEREC-a kako bi prevladale probleme nedostatka resursa, osobito kada je riječ o troškovima primjene preporučene troškovne metodologije. |
| --- | --- |

(48)

Nacionalna regulatorna tijela s ograničenim resursima mogu u iznimnim slučajevima imati potrebu za dodatnim prijelaznim razdobljem nakon 2016. za izradu preporučenog troškovnog modela. U takvim slučajevima nacionalno regulatorno tijelo treba razmotriti određivanje privremenih cijena na temelju referentne vrijednosti koja uzima u obzir samo prosječne cijene pristupa koje određuju nacionalna regulatorna tijela u skladu s odredbama ove Preporuke. U razdoblju primjene privremenih cijena dotična nacionalna regulatorna tijela mogu zatražiti praktičnu pomoć i smjernice od BEREC-a kako bi prevladale probleme nedostatka resursa, osobito kada je riječ o troškovima primjene preporučene troškovne metodologije.

| (49) | Zbog trenutačne nesigurnosti u pogledu potražnje za širokopojasnim uslugama velikih brzina važno je, u cilju poticanja djelotvornih ulaganja i inovacija u skladu s člankom 8. stavkom 5. točke (d) Direktive 2002/21/EZ, operatorima koji ulažu u NGA mreže dopustiti određeni stupanj fleksibilnosti u određivanju cijena kako bi testirali različite cjenovne točke i odredili odgovarajuće penetracijske cijene. Time bi se omogućila podjela ulagačkog rizika između SMP operatora i tražitelja pristupa razlikovanjem cijena veleprodajnog pristupa ovisno o razini angažiranosti tražitelja pristupa. To bi imalo za posljedicu niže cijene na temelju dugoročnih sporazuma s jamstvima za količinu, čime bi tražitelji pristupa preuzeli dio rizika povezanog s nesigurnošću potražnje. Osim toga, fleksibilnost cijena na veleprodajnoj razini potrebna je kako bi se i tražiteljima pristupa i maloprodajnom dijelu SMP operatora omogućilo razlikovanje cijena na tržištu širokopojasnog pristupa u cilju djelotvornijeg odgovora na želje korisnika i poticanja penetracije širokopojasnih usluga velikih brzina. |
| --- | --- |

(49)

Zbog trenutačne nesigurnosti u pogledu potražnje za širokopojasnim uslugama velikih brzina važno je, u cilju poticanja djelotvornih ulaganja i inovacija u skladu s člankom 8. stavkom 5. točke (d) Direktive 2002/21/EZ, operatorima koji ulažu u NGA mreže dopustiti određeni stupanj fleksibilnosti u određivanju cijena kako bi testirali različite cjenovne točke i odredili odgovarajuće penetracijske cijene. Time bi se omogućila podjela ulagačkog rizika između SMP operatora i tražitelja pristupa razlikovanjem cijena veleprodajnog pristupa ovisno o razini angažiranosti tražitelja pristupa. To bi imalo za posljedicu niže cijene na temelju dugoročnih sporazuma s jamstvima za količinu, čime bi tražitelji pristupa preuzeli dio rizika povezanog s nesigurnošću potražnje. Osim toga, fleksibilnost cijena na veleprodajnoj razini potrebna je kako bi se i tražiteljima pristupa i maloprodajnom dijelu SMP operatora omogućilo razlikovanje cijena na tržištu širokopojasnog pristupa u cilju djelotvornijeg odgovora na želje korisnika i poticanja penetracije širokopojasnih usluga velikih brzina.

| (50) | U skladu s točkama 48. – 57., kako bi se spriječilo da pretjerana cjenovna fleksibilnost dovede do prekomjernih cijena na tržištima na kojima je prisutan SMP operator, potrebno je utvrditi dodatne mjere za zaštitu tržišnog natjecanja. U tu svrhu, uz striktnu provedbu obveze nediskriminacije (model EoI i test tehničke replikacije) potrebno je jamčiti ekonomsku replikaciju ovisnih proizvoda u kombinaciji s reguliranjem cijena proizvoda veleprodajnog pristupa bakrenom paricom. |
| --- | --- |

(50)

U skladu s točkama 48. – 57., kako bi se spriječilo da pretjerana cjenovna fleksibilnost dovede do prekomjernih cijena na tržištima na kojima je prisutan SMP operator, potrebno je utvrditi dodatne mjere za zaštitu tržišnog natjecanja. U tu svrhu, uz striktnu provedbu obveze nediskriminacije (model EoI i test tehničke replikacije) potrebno je jamčiti ekonomsku replikaciju ovisnih proizvoda u kombinaciji s reguliranjem cijena proizvoda veleprodajnog pristupa bakrenom paricom.

| (51) | U cilju osiguravanja transparentnosti i lakšeg praćenja razvoja ulagačkog okruženja u području širokopojasnog pristupa NGA mrežama, te praćenja uvjeta tržišnog natjecanja, nacionalna regulatorna tijela bi trebala zatražiti od SMP operatora redovito dostavljanje ažuriranih planova koji se odnose na ulaganja i uvođenje NGA mreža. Rezultati takvog praćenja mogu poslužiti i za potrebe postupka praćenja koju provodi mreža stručnjaka BEREC-a i Komisije u skladu s uvodnom izjavom 69. |
| --- | --- |

(51)

U cilju osiguravanja transparentnosti i lakšeg praćenja razvoja ulagačkog okruženja u području širokopojasnog pristupa NGA mrežama, te praćenja uvjeta tržišnog natjecanja, nacionalna regulatorna tijela bi trebala zatražiti od SMP operatora redovito dostavljanje ažuriranih planova koji se odnose na ulaganja i uvođenje NGA mreža. Rezultati takvog praćenja mogu poslužiti i za potrebe postupka praćenja koju provodi mreža stručnjaka BEREC-a i Komisije u skladu s uvodnom izjavom 69.

| (52) | Uzimajući u obzir koristi koje proizlaze iz fleksibilnosti cijena u danim okolnostima, u skladu s preporučenim pristupom, smatra se da su cijene veleprodajnog pristupa za ulazne proizvode pasivnog veleprodajnog pristupa NGA mrežama ili ulazne proizvode nefizičkog odnosno virtualnog pristupa NGA mrežama koji nude istovjetnu funkcionalnost dovoljno ograničene (tj. problemi tržišnog natjecanja povezani s cijenama smatraju se riješenima) ako su zadovoljeni sljedeći uvjeti: i. postoji očito ograničenje maloprodajnih cijena zbog tržišnog natjecanja na temelju infrastruktura ili cjenovnog sidra koje se temelji na troškovno usmjerenim cijenama veleprodajnog pristupa bakrenom paricom; ii. provodi se prethodni (ex ante) test ekonomske replikacije u slučajevima kada se regulacija veleprodajnih cijena ne nameće; i iii. postoji obveza pružanja usluga veleprodajnog pristupa u skladu s modelom EoI. Drugim riječima, ako se primjenjuje model EoI i nacionalna regulatorna tijela smatraju da su spomenute mjere za zaštitu tržišnog natjecanja zadovoljene, ona ne bi smjela nametati regulirane cijene pristupa za ulazne proizvode veleprodajnog pristupa NGA mrežama. |
| --- | --- |

(52)

Uzimajući u obzir koristi koje proizlaze iz fleksibilnosti cijena u danim okolnostima, u skladu s preporučenim pristupom, smatra se da su cijene veleprodajnog pristupa za ulazne proizvode pasivnog veleprodajnog pristupa NGA mrežama ili ulazne proizvode nefizičkog odnosno virtualnog pristupa NGA mrežama koji nude istovjetnu funkcionalnost dovoljno ograničene (tj. problemi tržišnog natjecanja povezani s cijenama smatraju se riješenima) ako su zadovoljeni sljedeći uvjeti: i. postoji očito ograničenje maloprodajnih cijena zbog tržišnog natjecanja na temelju infrastruktura ili cjenovnog sidra koje se temelji na troškovno usmjerenim cijenama veleprodajnog pristupa bakrenom paricom; ii. provodi se prethodni (ex ante) test ekonomske replikacije u slučajevima kada se regulacija veleprodajnih cijena ne nameće; i iii. postoji obveza pružanja usluga veleprodajnog pristupa u skladu s modelom EoI. Drugim riječima, ako se primjenjuje model EoI i nacionalna regulatorna tijela smatraju da su spomenute mjere za zaštitu tržišnog natjecanja zadovoljene, ona ne bi smjela nametati regulirane cijene pristupa za ulazne proizvode veleprodajnog pristupa NGA mrežama.

| (53) | Kada je riječ o ulaznim proizvodima aktivnog veleprodajnog pristupa NGA mrežama smatra se da mjere za zaštitu tržišnog natjecanja postoje ako se tražitelji pristupa mogu koristiti veleprodajnim proizvodima više u lancu na tržištu za pristup mrežnoj infrastrukturi (npr. izdvojeni pristup ili virtualni izdvojeni pristup), koji se pružaju u skladu s modelom EoI, uz uvjet da se stvarnim korištenjem tim proizvoda ili postojanjem alternativne infrastrukture osigurava očito ograničenje maloprodajnih cijena te stoga na veleprodajnoj razini nisu potrebne dodatne zaštitne mjere. |
| --- | --- |

(53)

Kada je riječ o ulaznim proizvodima aktivnog veleprodajnog pristupa NGA mrežama smatra se da mjere za zaštitu tržišnog natjecanja postoje ako se tražitelji pristupa mogu koristiti veleprodajnim proizvodima više u lancu na tržištu za pristup mrežnoj infrastrukturi (npr. izdvojeni pristup ili virtualni izdvojeni pristup), koji se pružaju u skladu s modelom EoI, uz uvjet da se stvarnim korištenjem tim proizvoda ili postojanjem alternativne infrastrukture osigurava očito ograničenje maloprodajnih cijena te stoga na veleprodajnoj razini nisu potrebne dodatne zaštitne mjere.

| (54) | Na temelju takvog očitog ograničenja maloprodajnih cijena ne može se zaključiti da je tržišno natjecanje na relevantnom veleprodajnom tržištu dovoljno djelotvorno te da na njemu nema SMP operatora. Međutim, to ograničenje maloprodajnih cijena moralo bi spriječiti operatora koji ima SMP status na veleprodajnoj razini da odredi previsoke maloprodajne cijene. |
| --- | --- |

(54)

Na temelju takvog očitog ograničenja maloprodajnih cijena ne može se zaključiti da je tržišno natjecanje na relevantnom veleprodajnom tržištu dovoljno djelotvorno te da na njemu nema SMP operatora. Međutim, to ograničenje maloprodajnih cijena moralo bi spriječiti operatora koji ima SMP status na veleprodajnoj razini da odredi previsoke maloprodajne cijene.

| (55) | Nenametanje ili ukidanje reguliranih veleprodajnih cijena pristupa NGA mrežama u skladu s točkama 48. i 49. ne dovodi u pitanje mjere poduzete u vezi s rješavanjem problema nedostatnih marži utvrđenih s pomoću prethodnog (ex ante) testa ekonomske replikacije kako je utvrđeno ovom Preporukom u cilju zaštite tržišnog natjecanja u slučajevima kada se SMP operatoru ne nameću regulirane veleprodajne cijene. |
| --- | --- |

(55)

Nenametanje ili ukidanje reguliranih veleprodajnih cijena pristupa NGA mrežama u skladu s točkama 48. i 49. ne dovodi u pitanje mjere poduzete u vezi s rješavanjem problema nedostatnih marži utvrđenih s pomoću prethodnog (ex ante) testa ekonomske replikacije kako je utvrđeno ovom Preporukom u cilju zaštite tržišnog natjecanja u slučajevima kada se SMP operatoru ne nameću regulirane veleprodajne cijene.

| (56) | Ako proizvod koji SMP operator nudi na naslijeđenoj pristupnoj mreži više ne može jamčiti očito ograničenje maloprodajne cijene za proizvod pristupa NGA mrežama (primjerice u slučaju isključenja pristupa bakrenom paricom), on se može u načelu zamijeniti proizvodom koji se temelji na NGA mrežama i ima iste značajke. Međutim, ne predviđa se da će takvo cjenovno sidro koje se temelji na NGA mrežama biti potrebno u bliskoj budućnosti tj. prije 2020. |
| --- | --- |

(56)

Ako proizvod koji SMP operator nudi na naslijeđenoj pristupnoj mreži više ne može jamčiti očito ograničenje maloprodajne cijene za proizvod pristupa NGA mrežama (primjerice u slučaju isključenja pristupa bakrenom paricom), on se može u načelu zamijeniti proizvodom koji se temelji na NGA mrežama i ima iste značajke. Međutim, ne predviđa se da će takvo cjenovno sidro koje se temelji na NGA mrežama biti potrebno u bliskoj budućnosti tj. prije 2020.

| (57) | Nacionalno regulatorno tijelo trebalo bi utvrditi postupak provedbe modela EoI nakon savjetovanja sa SMP operatorom i zainteresiranim stranama. Utvrđena mjera trebala bi sadržavati detaljan plan kojim se utvrđuju ključne točke potrebne za potpunu provedbu modela EoI za relevantne pristupne proizvode. |
| --- | --- |

(57)

Nacionalno regulatorno tijelo trebalo bi utvrditi postupak provedbe modela EoI nakon savjetovanja sa SMP operatorom i zainteresiranim stranama. Utvrđena mjera trebala bi sadržavati detaljan plan kojim se utvrđuju ključne točke potrebne za potpunu provedbu modela EoI za relevantne pristupne proizvode.

| (58) | Preuzimanje obveze pravodobne provedbe nediskriminacijskih mjera moralo bi osigurati dovoljno mjera zaštite kako bi se omogućila fleksibilnost cijena prije potpune provedbe plana, a moglo bi imati i neposredan pozitivan učinak u pogledu poticanja ulaganja. S druge strane, nacionalna regulatorna tijela moraju imati određenu slobodu u odlučivanju o tome kada će se cjenovna fleksibilnost primjenjivati kako bi se zaštitilo tržišno natjecanje i osobito spriječila opasnost narušavanja postojećih sporazuma o cijeni pristupa. |
| --- | --- |

(58)

Preuzimanje obveze pravodobne provedbe nediskriminacijskih mjera moralo bi osigurati dovoljno mjera zaštite kako bi se omogućila fleksibilnost cijena prije potpune provedbe plana, a moglo bi imati i neposredan pozitivan učinak u pogledu poticanja ulaganja. S druge strane, nacionalna regulatorna tijela moraju imati određenu slobodu u odlučivanju o tome kada će se cjenovna fleksibilnost primjenjivati kako bi se zaštitilo tržišno natjecanje i osobito spriječila opasnost narušavanja postojećih sporazuma o cijeni pristupa.

| (59) | Ako regulirani SMP operator ne ispuni preuzete obveze utvrđene u planu, slijede posljedice s preventivnim učinkom. Konkretno, neispunjenjem jedne ključne točke iz plana ili više njih smatrat će se da EoI nije ni nametnut, a kako je navedeno u točki 51. ove Preporuke. Kao posljedica toga uvjeti nediskriminacije zbog kojih se ne nameću ili ne zadržavaju regulirane cijene veleprodajnog pristupa NGA mrežama više se ne smatraju ispunjenima, što dovodi do ponovnog nametanja reguliranih cijena veleprodajnog pristupa ili do toga da nacionalno regulatorno tijelo na temelju svojih ovlasti primjeni kazne u skladu s regulatornim okvirom. |
| --- | --- |

(59)

Ako regulirani SMP operator ne ispuni preuzete obveze utvrđene u planu, slijede posljedice s preventivnim učinkom. Konkretno, neispunjenjem jedne ključne točke iz plana ili više njih smatrat će se da EoI nije ni nametnut, a kako je navedeno u točki 51. ove Preporuke. Kao posljedica toga uvjeti nediskriminacije zbog kojih se ne nameću ili ne zadržavaju regulirane cijene veleprodajnog pristupa NGA mrežama više se ne smatraju ispunjenima, što dovodi do ponovnog nametanja reguliranih cijena veleprodajnog pristupa ili do toga da nacionalno regulatorno tijelo na temelju svojih ovlasti primjeni kazne u skladu s regulatornim okvirom.

| (60) | Da bi se u slučaju neispunjenja obveze nediskriminacije mogle nametnuti regulirane cijene veleprodajnog pristupa kako je utvrđeno točkom 54., a da pritom nacionalno regulatorno tijelo ne mora provesti novu analizu tržišta, početno priopćenom mjerom mora biti predviđena takva mogućnost i ne smije doći do značajnih razlika u podacima o tržištu na temelju kojih je nacionalno regulatorno tijelo provelo prvobitnu analizu tržišta. Činjenica da nova analiza tržišta nije obvezna ne dovodi u pitanje obvezu priopćenja izmjena korektivnih mjera u skladu s postupkom iz članka 7. |
| --- | --- |

(60)

Da bi se u slučaju neispunjenja obveze nediskriminacije mogle nametnuti regulirane cijene veleprodajnog pristupa kako je utvrđeno točkom 54., a da pritom nacionalno regulatorno tijelo ne mora provesti novu analizu tržišta, početno priopćenom mjerom mora biti predviđena takva mogućnost i ne smije doći do značajnih razlika u podacima o tržištu na temelju kojih je nacionalno regulatorno tijelo provelo prvobitnu analizu tržišta. Činjenica da nova analiza tržišta nije obvezna ne dovodi u pitanje obvezu priopćenja izmjena korektivnih mjera u skladu s postupkom iz članka 7.

| (61) | U cilju utvrđivanja može li alternativni tražitelj pristupa ekonomski replicirati ovisnu ponudu SMP operatora na temelju dostupnog reguliranog veleprodajnog ulaznog proizvoda u slučajevima kada se ne nameću regulirane veleprodajne cijene, nacionalno regulatorno tijelo trebalo bi provesti test mogućnosti ekonomske replikacije. |
| --- | --- |

(61)

U cilju utvrđivanja može li alternativni tražitelj pristupa ekonomski replicirati ovisnu ponudu SMP operatora na temelju dostupnog reguliranog veleprodajnog ulaznog proizvoda u slučajevima kada se ne nameću regulirane veleprodajne cijene, nacionalno regulatorno tijelo trebalo bi provesti test mogućnosti ekonomske replikacije.

| (62) | S obzirom na trenutačnu nesigurnost u pogledu potražnje maloprodajnih usluga koje se temelje na NGA mrežama, SMP operator čiji veleprodajni ulazni proizvodi koji se temelje na NGA mrežama ne podliježu primjeni reguliranih cijena pristupa mogu se služiti strategijama penetracijskih cijena kako bi se potaknula maloprodajna potražnja za takvu vrstu maloprodajnih usluga koje se temelje na NGA mrežama. Svrha testa ekonomske replikacije u kombinaciji s ostalim mjerama za zaštitu tržišnog natjecanja, poput modela EoI, testa tehničke replikacije i očitog ograničenja maloprodajnih cijena na temelju „bakrenog sidra” ili alternativne infrastrukture, spriječiti je mogućnost da SMP operator zloupotrijebi cjenovnu fleksibilnost kako bi isključio (potencijalne) konkurente s tržišta. Smjernice utvrđene Prilogom II. ograničene su na primjenu točke 56. |
| --- | --- |

(62)

S obzirom na trenutačnu nesigurnost u pogledu potražnje maloprodajnih usluga koje se temelje na NGA mrežama, SMP operator čiji veleprodajni ulazni proizvodi koji se temelje na NGA mrežama ne podliježu primjeni reguliranih cijena pristupa mogu se služiti strategijama penetracijskih cijena kako bi se potaknula maloprodajna potražnja za takvu vrstu maloprodajnih usluga koje se temelje na NGA mrežama. Svrha testa ekonomske replikacije u kombinaciji s ostalim mjerama za zaštitu tržišnog natjecanja, poput modela EoI, testa tehničke replikacije i očitog ograničenja maloprodajnih cijena na temelju „bakrenog sidra” ili alternativne infrastrukture, spriječiti je mogućnost da SMP operator zloupotrijebi cjenovnu fleksibilnost kako bi isključio (potencijalne) konkurente s tržišta. Smjernice utvrđene Prilogom II. ograničene su na primjenu točke 56.

| (63) | Takav test ne dovodi u pitanje naknadne (ex post) testove istiskivanja margine koje provode Komisija i/ili nadležno nacionalno regulatorno tijelo u skladu s pravom tržišnog natjecanja. Osim toga, nacionalna regulatorna tijela mogu provesti i prethodni (ex ante) test istiskivanja margine za regulirane veleprodajne ulazne proizvode kako bi se osiguralo da cijene veleprodajnog pristupa za proizvode pristupa bakrenom paricom ne otežavaju tržišno natjecanje na maloprodajnoj razini ili kako bi se omogućio odgovarajući ekonomski prostor među različitim ulaznim proizvodima pristupa bakrenom paricom. Međutim, strategije penetracijskih cijena ne bi trebalo primjenjivati za ulazne proizvode koji se temelje na naslijeđenim ulaznim proizvodima pristupa bakrenom paricom s obzirom na zrelost tržišta i usmjerenost prema troškovima koja je u načelu primjenjiva na veleprodajne ulazne proizvode koji se temelje na bakrenoj parici. |
| --- | --- |

(63)

Takav test ne dovodi u pitanje naknadne (ex post) testove istiskivanja margine koje provode Komisija i/ili nadležno nacionalno regulatorno tijelo u skladu s pravom tržišnog natjecanja. Osim toga, nacionalna regulatorna tijela mogu provesti i prethodni (ex ante) test istiskivanja margine za regulirane veleprodajne ulazne proizvode kako bi se osiguralo da cijene veleprodajnog pristupa za proizvode pristupa bakrenom paricom ne otežavaju tržišno natjecanje na maloprodajnoj razini ili kako bi se omogućio odgovarajući ekonomski prostor među različitim ulaznim proizvodima pristupa bakrenom paricom. Međutim, strategije penetracijskih cijena ne bi trebalo primjenjivati za ulazne proizvode koji se temelje na naslijeđenim ulaznim proizvodima pristupa bakrenom paricom s obzirom na zrelost tržišta i usmjerenost prema troškovima koja je u načelu primjenjiva na veleprodajne ulazne proizvode koji se temelje na bakrenoj parici.

| (64) | Nacionalna regulatorna tijela morala bi osigurati da marža između maloprodajne cijene SMP operatora i cijene ulaznog proizvoda veleprodajnog pristupa NGA mrežama pokriva inkrementalne maloprodajne troškove i razuman postotak zajedničkih troškova. U slučajevima kada se SMP operatoru ne nameću regulirane veleprodajne cijene za ulazne proizvode veleprodajnog pristupa NGA mrežama pri primjeni dodatnih mjera zaštite u skladu s ovom Preporukom, nemogućnost ekonomske replikacije može se dokazati ako se pokaže da ovisni maloprodajni sektor SMP operatora ne bi mogao poslovati s dobiti na temelju cijene koju veleprodaja istog SMP operatora naplaćuje njegovim konkurentima (test EEO, engl. equally efficient operator tj. test „jednako djelotvornog operatora”). Uporaba standarda EEO nacionalnim regulatornim tijelima omogućuje podupiranje ulaganja SMP operatora u NGA mreže i potiče inovacije u području usluga koje se temelje na NGA mrežama. |
| --- | --- |

(64)

Nacionalna regulatorna tijela morala bi osigurati da marža između maloprodajne cijene SMP operatora i cijene ulaznog proizvoda veleprodajnog pristupa NGA mrežama pokriva inkrementalne maloprodajne troškove i razuman postotak zajedničkih troškova. U slučajevima kada se SMP operatoru ne nameću regulirane veleprodajne cijene za ulazne proizvode veleprodajnog pristupa NGA mrežama pri primjeni dodatnih mjera zaštite u skladu s ovom Preporukom, nemogućnost ekonomske replikacije može se dokazati ako se pokaže da ovisni maloprodajni sektor SMP operatora ne bi mogao poslovati s dobiti na temelju cijene koju veleprodaja istog SMP operatora naplaćuje njegovim konkurentima (test EEO, engl. equally efficient operator tj. test „jednako djelotvornog operatora”). Uporaba standarda EEO nacionalnim regulatornim tijelima omogućuje podupiranje ulaganja SMP operatora u NGA mreže i potiče inovacije u području usluga koje se temelje na NGA mrežama.

| (65) | U slučajevima kada se primjenjuju posebni tržišni uvjeti, primjerice ako u prošlosti ulazak na tržište ili širenje tržišta nije uspjelo, nacionalna regulatorna tijela mogu prilagoditi troškove SMP operatora na temelju opsega kako bi ekonomska replikacija postala realno moguća. U takvim slučajevima razumno djelotvoran opseg koji nacionalno regulatorno tijelo utvrdi ne smije prelaziti opseg tržišne strukture s dovoljnim brojem operatora koji ispunjavaju uvjete kako bi se osiguralo djelotvorno tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(65)

U slučajevima kada se primjenjuju posebni tržišni uvjeti, primjerice ako u prošlosti ulazak na tržište ili širenje tržišta nije uspjelo, nacionalna regulatorna tijela mogu prilagoditi troškove SMP operatora na temelju opsega kako bi ekonomska replikacija postala realno moguća. U takvim slučajevima razumno djelotvoran opseg koji nacionalno regulatorno tijelo utvrdi ne smije prelaziti opseg tržišne strukture s dovoljnim brojem operatora koji ispunjavaju uvjete kako bi se osiguralo djelotvorno tržišno natjecanje.

| (66) | Nacionalno regulatorno tijelo trebalo bi u okviru mjere donesene nakon analize tržišta unaprijed utvrditi i objaviti postupke i parametre koje će primjenjivati pri provedbi prethodnog (ex ante) testa ekonomske replikacije. Nacionalno regulatorno tijelo može provesti test prije nego što SMP operator objavi novu maloprodajnu ponudu, primjerice ako nacionalno regulatorno tijelo smatra da je primjereno vremenski uskladiti provođenje testa ekonomske replikacije i testa tehničke replikacije ako se on isto provodi prije objave. Nacionalno regulatorno tijelo ne mora provoditi test za svaku novu maloprodajnu uslugu, već samo za one proizvode koje odredi kao referentne. Nacionalno regulatorno tijelo može provesti test i samoinicijativno, primjerice u početnoj fazi provedbe mjere za koju je dopuštena fleksibilnost cijena, osobito u slučajevima kada su u prošlosti već bile nametnute regulirane veleprodajne cijene pristupa ili kako bi se odgovorilo na strukturne promjene na tržištu nastale, primjerice, slijedom tehnološkog razvoja. |
| --- | --- |

(66)

Nacionalno regulatorno tijelo trebalo bi u okviru mjere donesene nakon analize tržišta unaprijed utvrditi i objaviti postupke i parametre koje će primjenjivati pri provedbi prethodnog (ex ante) testa ekonomske replikacije. Nacionalno regulatorno tijelo može provesti test prije nego što SMP operator objavi novu maloprodajnu ponudu, primjerice ako nacionalno regulatorno tijelo smatra da je primjereno vremenski uskladiti provođenje testa ekonomske replikacije i testa tehničke replikacije ako se on isto provodi prije objave. Nacionalno regulatorno tijelo ne mora provoditi test za svaku novu maloprodajnu uslugu, već samo za one proizvode koje odredi kao referentne. Nacionalno regulatorno tijelo može provesti test i samoinicijativno, primjerice u početnoj fazi provedbe mjere za koju je dopuštena fleksibilnost cijena, osobito u slučajevima kada su u prošlosti već bile nametnute regulirane veleprodajne cijene pristupa ili kako bi se odgovorilo na strukturne promjene na tržištu nastale, primjerice, slijedom tehnološkog razvoja.

| (67) | Unaprijed utvrđeni test ekonomske replikacije mora biti dovoljno detaljan te sadržavati u najmanju ruku relevantne parametre kako bi se operatorima osigurala potrebna predvidljivost i transparentnost. Nacionalna regulatorna tijela trebala bi primjenjivati model LRIC+ i pritom uzimati u obzir revidirane maloprodajne troškove SMP operatora te procijeniti ostvarenu maržu između najrelevantnijih maloprodajnih proizvoda, uključujući širokopojasne usluge (vodeći proizvodi), i reguliranih ulaznih proizvoda pristupa NGA mrežama koji se najčešće koriste ili se smatraju najrelevantnijima na temelju pristupa s pogledom unaprijed u pogledu osiguravanja maloprodajnih proizvoda za dano razdoblje analize tržišta. Koncepcija testa, koji se primjenjuje na revidirane maloprodajne troškove SMP operatora i samo za referentne proizvode, ima za svrhu osigurati da se ovom mjerom ne spriječe ulaganja u NGA mreže i željeni učinak preporučene cjenovne fleksibilnosti. Kako bi se isključila mogućnost unakrsnog subvencioniranja između proizvodâ unutar istog paketa ili portfelja, nacionalno regulatorno tijelo moralo bi provesti test samo na jednoj razini, tj. između maloprodajnih usluga i ulaznog proizvoda pristupa NGA mrežama koji je najrelevantniji za tražitelje pristupa (npr. FttCab pristup, (engl. fiber to the cabinet, svjetlovodna nit do uličnog kabineta), virtualno izdvojeni pristup itd.). Međutim, novi ulazni proizvod pristupa NGA mrežama može s vremenom postati značajniji (npr. izdvojeni pristup na svjetlovodnom razdjelniku (engl. optical distribution frame, ODF)), pa će test mogućnosti ekonomske replikacije biti potrebno provesti u odnosu na novi ulazni proizvod, a ne u odnosu na ulazni proizvod koji se u početku najviše koristio. Ako su okolnosti tržišnog natjecanja u državi članici takve da postoje razlike između različitih zemljopisnih područja ovisno o tome koji se ulazni proizvod pristupa NGA mrežama koristi (primjerice između ruralnih i gusto naseljenih područja) nacionalna regulatorna tijela trebaju provesti različite testove ovisno o konkretnom ulaznom proizvodu koji je prepoznat kao najrelevantniji. |
| --- | --- |

(67)

Unaprijed utvrđeni test ekonomske replikacije mora biti dovoljno detaljan te sadržavati u najmanju ruku relevantne parametre kako bi se operatorima osigurala potrebna predvidljivost i transparentnost. Nacionalna regulatorna tijela trebala bi primjenjivati model LRIC+ i pritom uzimati u obzir revidirane maloprodajne troškove SMP operatora te procijeniti ostvarenu maržu između najrelevantnijih maloprodajnih proizvoda, uključujući širokopojasne usluge (vodeći proizvodi), i reguliranih ulaznih proizvoda pristupa NGA mrežama koji se najčešće koriste ili se smatraju najrelevantnijima na temelju pristupa s pogledom unaprijed u pogledu osiguravanja maloprodajnih proizvoda za dano razdoblje analize tržišta. Koncepcija testa, koji se primjenjuje na revidirane maloprodajne troškove SMP operatora i samo za referentne proizvode, ima za svrhu osigurati da se ovom mjerom ne spriječe ulaganja u NGA mreže i željeni učinak preporučene cjenovne fleksibilnosti. Kako bi se isključila mogućnost unakrsnog subvencioniranja između proizvodâ unutar istog paketa ili portfelja, nacionalno regulatorno tijelo moralo bi provesti test samo na jednoj razini, tj. između maloprodajnih usluga i ulaznog proizvoda pristupa NGA mrežama koji je najrelevantniji za tražitelje pristupa (npr. FttCab pristup, (engl. fiber to the cabinet, svjetlovodna nit do uličnog kabineta), virtualno izdvojeni pristup itd.). Međutim, novi ulazni proizvod pristupa NGA mrežama može s vremenom postati značajniji (npr. izdvojeni pristup na svjetlovodnom razdjelniku (engl. optical distribution frame, ODF)), pa će test mogućnosti ekonomske replikacije biti potrebno provesti u odnosu na novi ulazni proizvod, a ne u odnosu na ulazni proizvod koji se u početku najviše koristio. Ako su okolnosti tržišnog natjecanja u državi članici takve da postoje razlike između različitih zemljopisnih područja ovisno o tome koji se ulazni proizvod pristupa NGA mrežama koristi (primjerice između ruralnih i gusto naseljenih područja) nacionalna regulatorna tijela trebaju provesti različite testove ovisno o konkretnom ulaznom proizvodu koji je prepoznat kao najrelevantniji.

| (68) | Nacionalna regulatorna tijela možda neće pronaći spomenuta ograničenja tržišnog natjecanja na cijelom utvrđenom tržištu. Ako nacionalno regulatorno tijelo ne može ustanoviti da su različiti uvjeti tržišnog natjecanja stabilni tijekom duljeg razdoblja i da je na temelju njih opravdano utvrditi podnacionalna tržišta, ono bi unatoč tomu trebalo razmotriti primjenu različitih korektivnih mjera kao odgovor na različite okolnosti tržišnog natjecanja, primjerice ukidanjem reguliranih veleprodajnih cijena samo u područjima u kojima je moguće uspostaviti potrebne mjere za zaštitu tržišnog natjecanja. Ako nacionalno regulatorno tijelo ustanovi da uvjeti tržišnog natjecanja i regulatorni uvjeti dovoljno ograničavaju SMP operatora u određivanju cijena, nacionalno regulatorno tijelo može pri primjeni regulatornog okvira odlučiti ne nametati regulirane cijene. Pri ocjeni je li primjereno ne nametati regulirane cijene na mreže sljedeće generacije potrebno je uzeti u obzir provedbu funkcionalnog ili dobrovoljnog razdvajanja u skladu s člankom 13.a odnosno 13.b Direktive 2002/19/EZ (Direktiva o pristupu). |
| --- | --- |

(68)

Nacionalna regulatorna tijela možda neće pronaći spomenuta ograničenja tržišnog natjecanja na cijelom utvrđenom tržištu. Ako nacionalno regulatorno tijelo ne može ustanoviti da su različiti uvjeti tržišnog natjecanja stabilni tijekom duljeg razdoblja i da je na temelju njih opravdano utvrditi podnacionalna tržišta, ono bi unatoč tomu trebalo razmotriti primjenu različitih korektivnih mjera kao odgovor na različite okolnosti tržišnog natjecanja, primjerice ukidanjem reguliranih veleprodajnih cijena samo u područjima u kojima je moguće uspostaviti potrebne mjere za zaštitu tržišnog natjecanja. Ako nacionalno regulatorno tijelo ustanovi da uvjeti tržišnog natjecanja i regulatorni uvjeti dovoljno ograničavaju SMP operatora u određivanju cijena, nacionalno regulatorno tijelo može pri primjeni regulatornog okvira odlučiti ne nametati regulirane cijene. Pri ocjeni je li primjereno ne nametati regulirane cijene na mreže sljedeće generacije potrebno je uzeti u obzir provedbu funkcionalnog ili dobrovoljnog razdvajanja u skladu s člankom 13.a odnosno 13.b Direktive 2002/19/EZ (Direktiva o pristupu).

| (69) | BEREC i Komisija sporazumni su da će provedbu ove Preporuke pomno pratiti mreža njihovih stručnjaka čija je zadaća pratiti posljedice Preporuke, osobito učinak na ulaganja, tržišno natjecanje i maloprodajne cijene te po potrebi pružiti dodatne smjernice nacionalnim regulatornim tijelima. Time bi se omogućilo pravodobno i zajedničko rješavanje eventualnih nepredviđenih posljedica. Mreža stručnjaka imat će koristi od ažuriranih podataka koje će im nacionalna regulatorna tijela dostavljati, a koji se odnose na planove operatora o ulaganjima i uvođenju NGA mreža kako je utvrđeno točkom 55., |
| --- | --- |

(69)

BEREC i Komisija sporazumni su da će provedbu ove Preporuke pomno pratiti mreža njihovih stručnjaka čija je zadaća pratiti posljedice Preporuke, osobito učinak na ulaganja, tržišno natjecanje i maloprodajne cijene te po potrebi pružiti dodatne smjernice nacionalnim regulatornim tijelima. Time bi se omogućilo pravodobno i zajedničko rješavanje eventualnih nepredviđenih posljedica. Mreža stručnjaka imat će koristi od ažuriranih podataka koje će im nacionalna regulatorna tijela dostavljati, a koji se odnose na planove operatora o ulaganjima i uvođenju NGA mreža kako je utvrđeno točkom 55.,

DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

CILJ I PODRUČJE PRIMJENE

| 1. | Cilj je ove Preporuke poboljšati regulatorne uvjete potrebne za poticanje djelotvornog tržišnog natjecanja, unaprijediti jedinstveno tržište elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga te potaknuti ulaganja u pristupne mreže sljedeće generacije (NGA). Ovom se Preporukom na tehnološki neutralan način pridonosi ostvarenju općih ciljeva strategije Europa 2020. u pogledu ostvarenja gospodarskog rasta, povećanja zaposlenosti, poticanja inovacija i u konačnici pružanja učinkovitijih digitalnih usluga krajnjim korisnicima u Uniji te daljnjeg razvoja digitalne uključenosti. Cilj joj je također povećati pravnu sigurnost i regulatornu predvidljivost u odnosu na dugoročna ulaganja u NGA mreže. |
| --- | --- |

1.

Cilj je ove Preporuke poboljšati regulatorne uvjete potrebne za poticanje djelotvornog tržišnog natjecanja, unaprijediti jedinstveno tržište elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga te potaknuti ulaganja u pristupne mreže sljedeće generacije (NGA). Ovom se Preporukom na tehnološki neutralan način pridonosi ostvarenju općih ciljeva strategije Europa 2020. u pogledu ostvarenja gospodarskog rasta, povećanja zaposlenosti, poticanja inovacija i u konačnici pružanja učinkovitijih digitalnih usluga krajnjim korisnicima u Uniji te daljnjeg razvoja digitalne uključenosti. Cilj joj je također povećati pravnu sigurnost i regulatornu predvidljivost u odnosu na dugoročna ulaganja u NGA mreže.

| 2. | Ako tijekom provedbe postupaka analize tržišta u skladu s člankom 15. i člankom 16. stavkom 4. Direktive 2002/21/EZ nacionalna regulatorna tijela zaključe da na tržištu iz točke 5. u nastavku ne postoji djelotvorno natjecanje i odrede poduzeća koja samostalno ili zajednički imaju značajnu tržišnu snagu na tom tržištu (SMP operatori), nacionalna regulatorna tijela nameću, kada je to primjereno, obveze nediskriminacije pri međusobnom povezivanju i/ili pristupu u skladu s člankom 10. Direktive 2002/19/EZ i obveze nadzora cijena i troškovnog računovodstva, osobito usmjerenost prema troškovima u skladu s člankom 13. Direktive 2002/19/EZ. |
| --- | --- |

2.

Ako tijekom provedbe postupaka analize tržišta u skladu s člankom 15. i člankom 16. stavkom 4. Direktive 2002/21/EZ nacionalna regulatorna tijela zaključe da na tržištu iz točke 5. u nastavku ne postoji djelotvorno natjecanje i odrede poduzeća koja samostalno ili zajednički imaju značajnu tržišnu snagu na tom tržištu (SMP operatori), nacionalna regulatorna tijela nameću, kada je to primjereno, obveze nediskriminacije pri međusobnom povezivanju i/ili pristupu u skladu s člankom 10. Direktive 2002/19/EZ i obveze nadzora cijena i troškovnog računovodstva, osobito usmjerenost prema troškovima u skladu s člankom 13. Direktive 2002/19/EZ.

| 3. | Ovom se Preporukom utvrđuje primjena tih obveza i zajednički pristup za usklađenu i djelotvornu provedbu u pogledu naslijeđenih i NGA mreža koje omogućavaju pružanje usluga širokopojasnog pristupa. |
| --- | --- |

3.

Ovom se Preporukom utvrđuje primjena tih obveza i zajednički pristup za usklađenu i djelotvornu provedbu u pogledu naslijeđenih i NGA mreža koje omogućavaju pružanje usluga širokopojasnog pristupa.

| 4. | Ovom se Preporukom utvrđuju dodatne smjernice o regulatornim načelima utvrđenima Preporukom 2010/572/EU, osobito uvjeti u kojima je potrebno primjenjivati regulirane cijene veleprodajnog pristupa. |
| --- | --- |

4.

Ovom se Preporukom utvrđuju dodatne smjernice o regulatornim načelima utvrđenima Preporukom 2010/572/EU, osobito uvjeti u kojima je potrebno primjenjivati regulirane cijene veleprodajnog pristupa.

| 5. | Načela utvrđena ovom Preporukom primjenjuju se na tržište veleprodajnog pristupa mrežnoj infrastrukturi (tržište 4.) i tržište veleprodajnog širokopojasnog pristupa (tržište 5.) iz Preporuke 2007/879/EZ te sva tržišta koja podliježu prethodnoj (ex ante) regulaciji prema mišljenju nacionalnog regulatornog tijela na temelju tržišne analize i koja zamjenjuju spomenuta tržišta i pokrivaju iste mrežne slojeve. To među ostalim obuhvaća i. pristup građevinskoj infrastrukturi; ii. izdvojeni pristup bakrenoj i svjetlovodnoj petlji; iii. izdvojeni pristup bakrenoj potpetlji; iv. nefizički ili virtualni pristup mreži; i v. veleprodajni širokopojasni pristup (bitstream-usluge) bakrenom i svjetlovodnom mrežom (uključujući, među ostalim, ADSL, ADSL2+, VDSL i Ethernet). |
| --- | --- |

5.

Načela utvrđena ovom Preporukom primjenjuju se na tržište veleprodajnog pristupa mrežnoj infrastrukturi (tržište 4.) i tržište veleprodajnog širokopojasnog pristupa (tržište 5.) iz Preporuke 2007/879/EZ te sva tržišta koja podliježu prethodnoj (ex ante) regulaciji prema mišljenju nacionalnog regulatornog tijela na temelju tržišne analize i koja zamjenjuju spomenuta tržišta i pokrivaju iste mrežne slojeve. To među ostalim obuhvaća i. pristup građevinskoj infrastrukturi; ii. izdvojeni pristup bakrenoj i svjetlovodnoj petlji; iii. izdvojeni pristup bakrenoj potpetlji; iv. nefizički ili virtualni pristup mreži; i v. veleprodajni širokopojasni pristup (bitstream-usluge) bakrenom i svjetlovodnom mrežom (uključujući, među ostalim, ADSL, ADSL2+, VDSL i Ethernet).

DEFINICIJE

| 6. | Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se definicije iz Direktive 2002/21/EZ, Direktive 2002/19/EZ i Preporuke 2010/572/EU. Primjenjuju se i sljedeće definicije:






  (a) | „modeliranje odozdo prema gore” znači pristup izrade troškovnog modela počevši od očekivane potražnje u odnosu na pretplatnike i promet. Zatim se modelira učinkovita mreža potrebna za zadovoljavanje očekivane potražnje te procjenjuju povezani troškovi na temelju teorijskog modela mrežne izgradnje u cilju obračuna troškova na temelju učinkovite mreže s pomoću najnovije tehnologije koja se koristi za mreže velikog razmjera; |
| --- | --- | --- |

6.

Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se definicije iz Direktive 2002/21/EZ, Direktive 2002/19/EZ i Preporuke 2010/572/EU. Primjenjuju se i sljedeće definicije:

(a)

„modeliranje odozdo prema gore” znači pristup izrade troškovnog modela počevši od očekivane potražnje u odnosu na pretplatnike i promet. Zatim se modelira učinkovita mreža potrebna za zadovoljavanje očekivane potražnje te procjenjuju povezani troškovi na temelju teorijskog modela mrežne izgradnje u cilju obračuna troškova na temelju učinkovite mreže s pomoću najnovije tehnologije koja se koristi za mreže velikog razmjera;

| (b) | „zajednički troškovi” odnosi se na zajedničke troškove za proizvode ili usluge koji se proizvode skupno i koji nisu pridjeljivi pojedinačnom proizvodu ili usluzi; |
| --- | --- |

(b)

„zajednički troškovi” odnosi se na zajedničke troškove za proizvode ili usluge koji se proizvode skupno i koji nisu pridjeljivi pojedinačnom proizvodu ili usluzi;

| (c) | „bakreno sidro” odnosi se na troškovno usmjeren proizvod veleprodajnog pristupa bakrenom paricom koji ograničava cijene usluga pristupa NGA mrežama tako da se cijena tih usluga određuje u skladu sa spremnošću korisnika da plate dodatna svojstva i funkcije koje im maloprodajni proizvod koji se temelji na NGA mrežama može ponuditi za razliku od maloprodajnog proizvoda koji se temelji na bakrenoj parici; |
| --- | --- |

(c)

„bakreno sidro” odnosi se na troškovno usmjeren proizvod veleprodajnog pristupa bakrenom paricom koji ograničava cijene usluga pristupa NGA mrežama tako da se cijena tih usluga određuje u skladu sa spremnošću korisnika da plate dodatna svojstva i funkcije koje im maloprodajni proizvod koji se temelji na NGA mrežama može ponuditi za razliku od maloprodajnog proizvoda koji se temelji na bakrenoj parici;

| (d) | „tekući troškovi” znači troškovi dobiveni procjenom imovine na temelju troška njezine zamjene, tj. na temelju troška zamjene te imovine istom imovinom ili drugom imovinom sa sličnim karakteristikama, uzimajući u obzir trošenje i habanje te prilagodbe u cilju bolje učinkovitosti; |
| --- | --- |

(d)

„tekući troškovi” znači troškovi dobiveni procjenom imovine na temelju troška njezine zamjene, tj. na temelju troška zamjene te imovine istom imovinom ili drugom imovinom sa sličnim karakteristikama, uzimajući u obzir trošenje i habanje te prilagodbe u cilju bolje učinkovitosti;

| (e) | „metode amortizacije” odnosi se na metode raspodjele vrijednosti imovine tijekom njezina vijeka trajanja, čime se utječe na profil dopuštene dobiti vlasnika imovine u danom razdoblju; |
| --- | --- |

(e)

„metode amortizacije” odnosi se na metode raspodjele vrijednosti imovine tijekom njezina vijeka trajanja, čime se utječe na profil dopuštene dobiti vlasnika imovine u danom razdoblju;

| (f) | „maloprodajni troškovi” odnosi se na troškove maloprodajnih aktivnosti, uključujući troškove stavljanja na tržište, stjecanja korisnika, izdavanja računa i druge troškove mreže koji nisu već uključeni u usluzi veleprodajnog pristupa; |
| --- | --- |

(f)

„maloprodajni troškovi” odnosi se na troškove maloprodajnih aktivnosti, uključujući troškove stavljanja na tržište, stjecanja korisnika, izdavanja računa i druge troškove mreže koji nisu već uključeni u usluzi veleprodajnog pristupa;

| (g) | „istovjetnost ulaznih proizvoda (EoI)” odnosi se na pružanje usluga i informacija internim i trećim tražiteljima pristupa pod istim uvjetima, uključujući cijenu i kvalitetu uslužnih razina, u istim rokovima, uporabom istih sustava i procesa te s istom razinom pouzdanosti i uspješnosti. Ta definicija EoI-a može se odnositi na pristupne proizvode i povezane ili dodatne usluge potrebne pri pružanju „veleprodajnih ulaznih proizvoda” internim i trećim tražiteljima pristupa; |
| --- | --- |

(g)

„istovjetnost ulaznih proizvoda (EoI)” odnosi se na pružanje usluga i informacija internim i trećim tražiteljima pristupa pod istim uvjetima, uključujući cijenu i kvalitetu uslužnih razina, u istim rokovima, uporabom istih sustava i procesa te s istom razinom pouzdanosti i uspješnosti. Ta definicija EoI-a može se odnositi na pristupne proizvode i povezane ili dodatne usluge potrebne pri pružanju „veleprodajnih ulaznih proizvoda” internim i trećim tražiteljima pristupa;

| (h) | „istovjetnost izlaznih proizvoda (EoO)” odnosi se na pružanje tražiteljima pristupa veleprodajnih ulaznih proizvoda koji su usporedivi u pogledu funkcionalnosti i cijene s veleprodajnim ulaznim proizvodima koje SMP operator interno pruža svojim ovisnim društvima unatoč uporabi potencijalno različitih sustava i postupaka; |
| --- | --- |

(h)

„istovjetnost izlaznih proizvoda (EoO)” odnosi se na pružanje tražiteljima pristupa veleprodajnih ulaznih proizvoda koji su usporedivi u pogledu funkcionalnosti i cijene s veleprodajnim ulaznim proizvodima koje SMP operator interno pruža svojim ovisnim društvima unatoč uporabi potencijalno različitih sustava i postupaka;

| (i) | „inkrementalni troškovi” odnosi se na troškove izravno povezane s uvođenjem nove usluge, tj. dodatni trošak pružanja usluge u odnosu na situaciju kada se usluga nije pružala, uz pretpostavku da su sve druge poslovne aktivnosti ostale nepromijenjene; |
| --- | --- |

(i)

„inkrementalni troškovi” odnosi se na troškove izravno povezane s uvođenjem nove usluge, tj. dodatni trošak pružanja usluge u odnosu na situaciju kada se usluga nije pružala, uz pretpostavku da su sve druge poslovne aktivnosti ostale nepromijenjene;

| (j) | „ključni pokazatelji uspješnosti (KPI)” odnosi se na pokazatelje kojima se mjeri razina uspješnosti pri pružanju relevantnih veleprodajnih usluga; |
| --- | --- |

(j)

„ključni pokazatelji uspješnosti (KPI)” odnosi se na pokazatelje kojima se mjeri razina uspješnosti pri pružanju relevantnih veleprodajnih usluga;

| (k) | „dugoročni inkrementalni troškovi (LRIC)” znači inkrementalni troškovi u određenom razdoblju tijekom kojeg su svi faktori proizvodnje, uključujući kapitalnu opremu, varijabilni u odnosu na promjene u potražnji koje proizlaze iz promjena količine ili strukture proizvodnje. Stoga se sva ulaganja smatraju varijabilnim troškovima; |
| --- | --- |

(k)

„dugoročni inkrementalni troškovi (LRIC)” znači inkrementalni troškovi u određenom razdoblju tijekom kojeg su svi faktori proizvodnje, uključujući kapitalnu opremu, varijabilni u odnosu na promjene u potražnji koje proizlaze iz promjena količine ili strukture proizvodnje. Stoga se sva ulaganja smatraju varijabilnim troškovima;

| (l) | „dodatak” se odnosi na dodatak inkrementalnim troškovima koji se dodaje za određenu uslugu u cilju raspodjele i pokrivanja zajedničkih troškova raspodjelom na sve usluge za koje su zajednički troškovi relevantni; |
| --- | --- |

(l)

„dodatak” se odnosi na dodatak inkrementalnim troškovima koji se dodaje za određenu uslugu u cilju raspodjele i pokrivanja zajedničkih troškova raspodjelom na sve usluge za koje su zajednički troškovi relevantni;

| (m) | „nova maloprodajna ponuda” znači bilo koja nova maloprodajna ponuda usluga SMP operatora, uključujući vezane usluge (engl. bundle), koja se temelji na postojećim ili novim reguliranim „veleprodajnim ulaznim proizvodima”; |
| --- | --- |

(m)

„nova maloprodajna ponuda” znači bilo koja nova maloprodajna ponuda usluga SMP operatora, uključujući vezane usluge (engl. bundle), koja se temelji na postojećim ili novim reguliranim „veleprodajnim ulaznim proizvodima”;

| (n) | „veleprodajni mrežni sloj koji se temelji na NGA mrežama” znači mrežni sloj na kojemu se tražiteljima pristupa omogućuje pristup NGA mreži i na kojemu može biti dostupno više „veleprodajnih ulaznih proizvoda”. Proizvodi veleprodajnog pristupa koji se nude na tom mrežnom sloju mogu biti aktivni ulazni proizvodi (poput bitstream-usluge svjetlovodnom niti), pasivni ulazni proizvodi (poput izdvojenog pristupa na svjetlovodnom razdjelniku, svjetlovodnom niti do uličnog kabineta ili na točki koncentracije) ili nefizički odnosno virtualni ulazni proizvodi koji nude istovjetnu funkcionalnost kao pasivni ulazni proizvodi; |
| --- | --- |

(n)

„veleprodajni mrežni sloj koji se temelji na NGA mrežama” znači mrežni sloj na kojemu se tražiteljima pristupa omogućuje pristup NGA mreži i na kojemu može biti dostupno više „veleprodajnih ulaznih proizvoda”. Proizvodi veleprodajnog pristupa koji se nude na tom mrežnom sloju mogu biti aktivni ulazni proizvodi (poput bitstream-usluge svjetlovodnom niti), pasivni ulazni proizvodi (poput izdvojenog pristupa na svjetlovodnom razdjelniku, svjetlovodnom niti do uličnog kabineta ili na točki koncentracije) ili nefizički odnosno virtualni ulazni proizvodi koji nude istovjetnu funkcionalnost kao pasivni ulazni proizvodi;

| (o) | „neiskoristiva građevinska imovina” odnosi se na naslijeđenu građevinsku imovinu koja se koristi za pristup bakrenom paricom i ne može se iskoristiti za potrebe pristupa NGA mrežama; |
| --- | --- |

(o)

„neiskoristiva građevinska imovina” odnosi se na naslijeđenu građevinsku imovinu koja se koristi za pristup bakrenom paricom i ne može se iskoristiti za potrebe pristupa NGA mrežama;

| (p) | „regulatorna računovodstvena vrijednost” odnosi se na vrijednost imovine koja je unesena u revidirane regulatorne račune poduzeća kojom se uzima u obzir stvarna uporaba i životni vijek imovine, koji su u pravilu dulji od onih koji se unose u zakonom propisane račune i koji se temelje više na tehničkom životnom vijeku; |
| --- | --- |

(p)

„regulatorna računovodstvena vrijednost” odnosi se na vrijednost imovine koja je unesena u revidirane regulatorne račune poduzeća kojom se uzima u obzir stvarna uporaba i životni vijek imovine, koji su u pravilu dulji od onih koji se unose u zakonom propisane račune i koji se temelje više na tehničkom životnom vijeku;

| (q) | „regulatorna imovinska osnovica (RAB)” znači ukupna kapitalna vrijednost imovine koja se koristi za obračun troškova reguliranih usluga; |
| --- | --- |

(q)

„regulatorna imovinska osnovica (RAB)” znači ukupna kapitalna vrijednost imovine koja se koristi za obračun troškova reguliranih usluga;

| (r) | „iskoristiva građevinska imovina” odnosi se na naslijeđenu građevinsku imovinu koja se koristi za pristup bakrenom paricom i može se ponovno iskoristiti za potrebe pristupa NGA mrežama; |
| --- | --- |

(r)

„iskoristiva građevinska imovina” odnosi se na naslijeđenu građevinsku imovinu koja se koristi za pristup bakrenom paricom i može se ponovno iskoristiti za potrebe pristupa NGA mrežama;

| (s) | „sporazumi o razini usluge (SLA)” znači trgovinski sporazumi kojima se SMP operator obvezuje pružiti pristup veleprodajnim uslugama s određenom razinom kvalitete; |
| --- | --- |

(s)

„sporazumi o razini usluge (SLA)” znači trgovinski sporazumi kojima se SMP operator obvezuje pružiti pristup veleprodajnim uslugama s određenom razinom kvalitete;

| (t) | „jamstva o razini usluge (SLG)” sastavni su dio sporazuma o razini usluge i njima se određuje razina naknade koju SMP operator mora platiti u slučaju ako pruži veleprodajne usluge slabije kvalitete od one koja je utvrđena u sporazumu o razini usluge; |
| --- | --- |

(t)

„jamstva o razini usluge (SLG)” sastavni su dio sporazuma o razini usluge i njima se određuje razina naknade koju SMP operator mora platiti u slučaju ako pruži veleprodajne usluge slabije kvalitete od one koja je utvrđena u sporazumu o razini usluge;

| (u) | „veleprodajni ulazni proizvod” odnosi se na pristupni proizvod potreban tražiteljima pristupa za pružanje maloprodajne usluge širokopojasnog pristupa krajnjim korisnicima, a može biti aktivan ili pasivan proizvod ili proizvod virtualnog pristupa koji nudi iste funkcije kao proizvod pasivnog pristupa. Veleprodajne ulazne proizvode moguće je pružati na temelju naslijeđenih infrastruktura pristupa bakrenom paricom ili na temelju infrastruktura pristupa NGA mrežama. |
| --- | --- |

(u)

„veleprodajni ulazni proizvod” odnosi se na pristupni proizvod potreban tražiteljima pristupa za pružanje maloprodajne usluge širokopojasnog pristupa krajnjim korisnicima, a može biti aktivan ili pasivan proizvod ili proizvod virtualnog pristupa koji nudi iste funkcije kao proizvod pasivnog pristupa. Veleprodajne ulazne proizvode moguće je pružati na temelju naslijeđenih infrastruktura pristupa bakrenom paricom ili na temelju infrastruktura pristupa NGA mrežama.

PRIMJENA OBVEZE NEDISKRIMINACIJE

Osiguravanje istovjetnosti pristupa

| 7. | Najsigurniji način postizanja djelotvorne nediskriminacije primjena je modela istovjetnosti ulaznih proizvoda (EoI), kojim se ovisnim društvima SMP operatora, primjerice njegovom maloprodajnom sektoru, i trećim tražiteljima pristupa osiguravaju jednaki uvjeti natjecanja te se potiče tržišno natjecanje. U slučajevima kada nacionalna regulatorna tijela ustanove da je za SMP operatore nametanje obveze nediskriminacije u skladu s člankom 10. Direktive 2002/19/EZ primjereno, razmjerno i opravdano na temelju članka 16. stavka 4. Direktive 2002/21/EZ i članka 8. stavka 4. Direktive 2002/19/EZ, ona moraju ispitati je li razmjerno tražiti od SMP operatora da pružaju relevantne veleprodajne ulazne proizvode u skladu s modelom EoI. Pritom nacionalna regulatorna tijela moraju uzeti u obzir, među ostalim, jesu li predviđene koristi za tržišno natjecanje vrednije od troškova usklađivanja, primjerice zbog redizajniranja postojećih sustava. Pritom nacionalna regulatorna tijela moraju tijekom testa razmjernosti uzeti u obzir, među ostalim, sljedeće aspekte: i. inkrementalni troškovi sukladnosti s modelom EoI u pravilu su manji ako se dizajniraju novi sustavi; ii. s tim u vezi postoji mogućnost nenametanja reguliranih cijena veleprodajnog pristupa NGA mrežama, kako je utvrđeno točkama 48. i 49.; iii. mogući pozitivan učinak primjene modela EoI u pogledu inovacija i tržišnog natjecanja; iv. eventualnu spremnost SMP operatora da tražiteljima pristupa dobrovoljno omogući veleprodajne ulazne proizvode u skladu s modelom EoI uz uvjet da takva dobrovoljna ponuda zadovoljava uvjete utvrđene ovom Preporukom; i v. broj i veličinu SMP operatora. |
| --- | --- |

7.

Najsigurniji način postizanja djelotvorne nediskriminacije primjena je modela istovjetnosti ulaznih proizvoda (EoI), kojim se ovisnim društvima SMP operatora, primjerice njegovom maloprodajnom sektoru, i trećim tražiteljima pristupa osiguravaju jednaki uvjeti natjecanja te se potiče tržišno natjecanje. U slučajevima kada nacionalna regulatorna tijela ustanove da je za SMP operatore nametanje obveze nediskriminacije u skladu s člankom 10. Direktive 2002/19/EZ primjereno, razmjerno i opravdano na temelju članka 16. stavka 4. Direktive 2002/21/EZ i članka 8. stavka 4. Direktive 2002/19/EZ, ona moraju ispitati je li razmjerno tražiti od SMP operatora da pružaju relevantne veleprodajne ulazne proizvode u skladu s modelom EoI. Pritom nacionalna regulatorna tijela moraju uzeti u obzir, među ostalim, jesu li predviđene koristi za tržišno natjecanje vrednije od troškova usklađivanja, primjerice zbog redizajniranja postojećih sustava. Pritom nacionalna regulatorna tijela moraju tijekom testa razmjernosti uzeti u obzir, među ostalim, sljedeće aspekte: i. inkrementalni troškovi sukladnosti s modelom EoI u pravilu su manji ako se dizajniraju novi sustavi; ii. s tim u vezi postoji mogućnost nenametanja reguliranih cijena veleprodajnog pristupa NGA mrežama, kako je utvrđeno točkama 48. i 49.; iii. mogući pozitivan učinak primjene modela EoI u pogledu inovacija i tržišnog natjecanja; iv. eventualnu spremnost SMP operatora da tražiteljima pristupa dobrovoljno omogući veleprodajne ulazne proizvode u skladu s modelom EoI uz uvjet da takva dobrovoljna ponuda zadovoljava uvjete utvrđene ovom Preporukom; i v. broj i veličinu SMP operatora.

| 8. | Ako je to razmjerno, EoI je potrebno primjenjivati na najprikladnijim razinama u vrijednosnom lancu na one veleprodajne ulazne proizvode koje SMP operator omogućuje svojim ovisnim društvima, primjerice vlastitom maloprodajnom sektoru, osim ako se nacionalnom regulatornom tijelu nakon savjetovanja s trećim tražiteljima pristupa dostave dokazi da ne postoji razumna potražnja za predmetnim veleprodajnim ulaznim proizvodom. |
| --- | --- |

8.

Ako je to razmjerno, EoI je potrebno primjenjivati na najprikladnijim razinama u vrijednosnom lancu na one veleprodajne ulazne proizvode koje SMP operator omogućuje svojim ovisnim društvima, primjerice vlastitom maloprodajnom sektoru, osim ako se nacionalnom regulatornom tijelu nakon savjetovanja s trećim tražiteljima pristupa dostave dokazi da ne postoji razumna potražnja za predmetnim veleprodajnim ulaznim proizvodom.

| 9. | U slučajevima kada je model EoI nerazmjeran, nacionalna regulatorna tijela moraju osigurati da SMP operator tražiteljima pristupa omogući veleprodajne ulazne proizvode u skladu s modelom istovjetnosti izlaznih proizvoda (EoO). |
| --- | --- |

9.

U slučajevima kada je model EoI nerazmjeran, nacionalna regulatorna tijela moraju osigurati da SMP operator tražiteljima pristupa omogući veleprodajne ulazne proizvode u skladu s modelom istovjetnosti izlaznih proizvoda (EoO).

| 10. | U slučajevima kada se nameće obveza nediskriminacije, nacionalna regulatorna tijela moraju osigurati da se tražitelji pristupa mogu koristiti relevantnim sustavima i postupcima s istom razinom pouzdanosti i učinkovitosti kao i ovisni maloprodajni sektor SMP operatora. |
| --- | --- |

10.

U slučajevima kada se nameće obveza nediskriminacije, nacionalna regulatorna tijela moraju osigurati da se tražitelji pristupa mogu koristiti relevantnim sustavima i postupcima s istom razinom pouzdanosti i učinkovitosti kao i ovisni maloprodajni sektor SMP operatora.

Osiguravanje tehničke replikacije novih maloprodajnih ponuda SMP operatora

| 11. | Nacionalna regulatorna tijela trebala bi zahtijevati od SMP operatora koji podliježu obvezi nediskriminacije da tražiteljima pristupa omoguće regulirane veleprodajne ulazne proizvode na temelju kojih se tražiteljima pristupa omogućuje djelotvorna tehnička replikacija novih maloprodajnih ponuda ovisnog maloprodajnog sektora SMP operatora, osobito u slučajevima kada model EoI nije proveden u potpunosti. |
| --- | --- |

11.

Nacionalna regulatorna tijela trebala bi zahtijevati od SMP operatora koji podliježu obvezi nediskriminacije da tražiteljima pristupa omoguće regulirane veleprodajne ulazne proizvode na temelju kojih se tražiteljima pristupa omogućuje djelotvorna tehnička replikacija novih maloprodajnih ponuda ovisnog maloprodajnog sektora SMP operatora, osobito u slučajevima kada model EoI nije proveden u potpunosti.

| 12. | U tu svrhu i u cilju osiguravanja jednakih uvjeta natjecanja za ovisni maloprodajni sektor SMP operatora i treće tražitelje pristupa nacionalna regulatorna tijela moraju osigurati da ovisnim društvima SMP operatora i trećim tražiteljima pristupa stoje na raspolaganju iste tehničke i poslovne informacije o relevantnim veleprodajnim ulaznim proizvodima, ne dovodeći u pitanje primjenjiva pravila o povjerljivosti poslovnih podataka. Relevantne informacije uključuju informacije o novim reguliranim veleprodajnim ulaznim proizvodima ili izmjenama postojećih veleprodajnih ulaznih proizvoda, koje se moraju dostaviti unutar roka koji se utvrđuje za svaki slučaj zasebno. |
| --- | --- |

12.

U tu svrhu i u cilju osiguravanja jednakih uvjeta natjecanja za ovisni maloprodajni sektor SMP operatora i treće tražitelje pristupa nacionalna regulatorna tijela moraju osigurati da ovisnim društvima SMP operatora i trećim tražiteljima pristupa stoje na raspolaganju iste tehničke i poslovne informacije o relevantnim veleprodajnim ulaznim proizvodima, ne dovodeći u pitanje primjenjiva pravila o povjerljivosti poslovnih podataka. Relevantne informacije uključuju informacije o novim reguliranim veleprodajnim ulaznim proizvodima ili izmjenama postojećih veleprodajnih ulaznih proizvoda, koje se moraju dostaviti unutar roka koji se utvrđuje za svaki slučaj zasebno.

| 13. | Pri ocjeni tehničke replikacije nove maloprodajne ponude SMP operatora, nacionalna regulatorna tijela moraju uzeti u obzir i. jesu li odgovarajući veleprodajni ulazni proizvodi za narudžbu, isporuku i popravak stavljeni na raspolaganje u razumnom roku prije nego što SMP operator ili njegov maloprodajni sektor objave vlastite odgovarajuće maloprodajne usluge kako bi djelotvoran operator mogao razviti ili prilagoditi vlastite sustave i postupke te ponuditi nove, konkurentne maloprodajne usluge, uzimajući u obzir čimbenike utvrđene Prilogom I.; i ii. dostupnost odgovarajućih sporazuma o razini usluge i ključnih pokazatelja uspješnosti. |
| --- | --- |

13.

Pri ocjeni tehničke replikacije nove maloprodajne ponude SMP operatora, nacionalna regulatorna tijela moraju uzeti u obzir i. jesu li odgovarajući veleprodajni ulazni proizvodi za narudžbu, isporuku i popravak stavljeni na raspolaganje u razumnom roku prije nego što SMP operator ili njegov maloprodajni sektor objave vlastite odgovarajuće maloprodajne usluge kako bi djelotvoran operator mogao razviti ili prilagoditi vlastite sustave i postupke te ponuditi nove, konkurentne maloprodajne usluge, uzimajući u obzir čimbenike utvrđene Prilogom I.; i ii. dostupnost odgovarajućih sporazuma o razini usluge i ključnih pokazatelja uspješnosti.

| 14. | Zahtijevani test tehničke replikacije može provesti SMP operator ili nacionalno regulatorno tijelo. |
| --- | --- |

14.

Zahtijevani test tehničke replikacije može provesti SMP operator ili nacionalno regulatorno tijelo.

| 15. | Ako test tehničke replikacije provodi SMP operator, nacionalno regulatorno tijelo mora zatražiti od SMP operatora da mu dostavi rezultate testa, uključujući sve potrebne informacije kojima se dokazuje da je tehnička replikacija u potpunosti osigurana, dovoljno vremena unaprijed kako bi nacionalno regulatorno tijelo moglo potvrditi rezultate testa, a tražitelji pristupa replicirali relevantnu maloprodajnu ponudu u skladu s parametrima utvrđenima u Prilogu I. |
| --- | --- |

15.

Ako test tehničke replikacije provodi SMP operator, nacionalno regulatorno tijelo mora zatražiti od SMP operatora da mu dostavi rezultate testa, uključujući sve potrebne informacije kojima se dokazuje da je tehnička replikacija u potpunosti osigurana, dovoljno vremena unaprijed kako bi nacionalno regulatorno tijelo moglo potvrditi rezultate testa, a tražitelji pristupa replicirali relevantnu maloprodajnu ponudu u skladu s parametrima utvrđenima u Prilogu I.

| 16. | Ako test tehničke replikacije provodi nacionalno regulatorno tijelo, ono mora zatražiti od SMP operatora da ga obavijesti o pojedinostima novih maloprodajnih ponuda koje se temelje na relevantnom reguliranom veleprodajnom ulaznom proizvodu zajedno sa svim informacijama koje su nacionalnom regulatornom tijelu potrebne za ocjenu mogućnosti replikacije dovoljno vremena prije objave tih maloprodajnih ponuda. Obavijest mora biti dana dovoljno vremena unaprijed kako bi nacionalno regulatorno tijelo moglo provesti test tehničke replikacije, a tražitelji pristupa replicirali relevantnu maloprodajnu ponudu u skladu s parametrima utvrđenima u Prilogu I. |
| --- | --- |

16.

Ako test tehničke replikacije provodi nacionalno regulatorno tijelo, ono mora zatražiti od SMP operatora da ga obavijesti o pojedinostima novih maloprodajnih ponuda koje se temelje na relevantnom reguliranom veleprodajnom ulaznom proizvodu zajedno sa svim informacijama koje su nacionalnom regulatornom tijelu potrebne za ocjenu mogućnosti replikacije dovoljno vremena prije objave tih maloprodajnih ponuda. Obavijest mora biti dana dovoljno vremena unaprijed kako bi nacionalno regulatorno tijelo moglo provesti test tehničke replikacije, a tražitelji pristupa replicirali relevantnu maloprodajnu ponudu u skladu s parametrima utvrđenima u Prilogu I.

| 17. | U slučajevima kada nacionalno regulatorno tijelo smatra da tehnička replikacija nove maloprodajne ponude nije osigurana, ono mora zatražiti od SMP operatora da izmjeni regulirane veleprodajne ulazne proizvode kako bi se osigurala mogućnost tehničke replikacije. |
| --- | --- |

17.

U slučajevima kada nacionalno regulatorno tijelo smatra da tehnička replikacija nove maloprodajne ponude nije osigurana, ono mora zatražiti od SMP operatora da izmjeni regulirane veleprodajne ulazne proizvode kako bi se osigurala mogućnost tehničke replikacije.

| 18. | U slučajevima kada nacionalno regulatorno tijelo smatra da se zbog maloprodajne ponude čija tehnička replikacija nije moguća može značajno naštetiti tržišnom natjecanju, ono mora zatražiti od SMP operatora da u skladu s člankom 10. Direktive 2002/20/EZ Europskog Parlamenta i Vijeća (5) prekine ili odgodi stavljanje na tržište relevantne maloprodajne ponude dok se ne ispune zahtjevi tehničke replikacije. |
| --- | --- |

18.

U slučajevima kada nacionalno regulatorno tijelo smatra da se zbog maloprodajne ponude čija tehnička replikacija nije moguća može značajno naštetiti tržišnom natjecanju, ono mora zatražiti od SMP operatora da u skladu s člankom 10. Direktive 2002/20/EZ Europskog Parlamenta i Vijeća (5) prekine ili odgodi stavljanje na tržište relevantne maloprodajne ponude dok se ne ispune zahtjevi tehničke replikacije.

PRAĆENJE ISPUNJAVANJA OBVEZA NEDISKRIMINACIJE

Ključni pokazatelji uspješnosti

| 19. | Pri nametanju obveze nediskriminacije u skladu s člankom 10. Direktive 2002/19/EZ, nacionalna regulatorna tijela moraju nametnuti SMP operatoru uporabu ključnih pokazatelja uspješnosti u cilju djelotvornog praćenja ispunjavanja obveze nediskirminacije. |
| --- | --- |

19.

Pri nametanju obveze nediskriminacije u skladu s člankom 10. Direktive 2002/19/EZ, nacionalna regulatorna tijela moraju nametnuti SMP operatoru uporabu ključnih pokazatelja uspješnosti u cilju djelotvornog praćenja ispunjavanja obveze nediskirminacije.

| 20. | Ključni pokazatelji uspješnosti moraju obuhvaćati barem sljedeće ključne elemente u pogledu pružanja reguliranih veleprodajnih usluga:






  (a) | postupak naručivanja; |
| --- | --- | --- |

20.

Ključni pokazatelji uspješnosti moraju obuhvaćati barem sljedeće ključne elemente u pogledu pružanja reguliranih veleprodajnih usluga:

(a)

postupak naručivanja;

| (b) | pružanje usluge; |
| --- | --- |

(b)

pružanje usluge;

| (c) | kvalitetu usluge, uključujući neispravnosti; |
| --- | --- |

(c)

kvalitetu usluge, uključujući neispravnosti;

| (d) | vrijeme potrebno za popravke; i |
| --- | --- |

(d)

vrijeme potrebno za popravke; i

| (e) | migraciju između različitih reguliranih veleprodajnih ulaznih proizvoda (izuzev jednokratnih skupnih migracija). |
| --- | --- |

(e)

migraciju između različitih reguliranih veleprodajnih ulaznih proizvoda (izuzev jednokratnih skupnih migracija).

| 21. | Nacionalna regulatorna tijela moraju nametnuti ključne pokazatelje uspješnosti za svaki od gore navedenih ključnih elemenata pri pružanju reguliranih veleprodajnih usluga. Ključni pokazatelji uspješnosti moraju omogućivati usporedbu između usluga koje SMP operator interno pruža svojem ovisnom maloprodajnom sektoru i onima koje pruža trećim osobama koje traže pristup. |
| --- | --- |

21.

Nacionalna regulatorna tijela moraju nametnuti ključne pokazatelje uspješnosti za svaki od gore navedenih ključnih elemenata pri pružanju reguliranih veleprodajnih usluga. Ključni pokazatelji uspješnosti moraju omogućivati usporedbu između usluga koje SMP operator interno pruža svojem ovisnom maloprodajnom sektoru i onima koje pruža trećim osobama koje traže pristup.

| 22. | SMP operator i treće osobe koje traže pristup mogu se dogovoriti oko posebnih pojedinosti ključnih pokazatelja uspješnosti koje nameće nacionalno regulatorno tijelo u skladu s točkom 21. i koji se redovito ažuriraju s skladu s potrebama. |
| --- | --- |

22.

SMP operator i treće osobe koje traže pristup mogu se dogovoriti oko posebnih pojedinosti ključnih pokazatelja uspješnosti koje nameće nacionalno regulatorno tijelo u skladu s točkom 21. i koji se redovito ažuriraju s skladu s potrebama.

| 23. | Pri nametanju ključnih pokazatelja uspješnosti nacionalna regulatorna tijela moraju uzeti u obzir već postojeća mjerila uspješnosti, čak i ako se SMP operator njima koristi samo za interne svrhe. |
| --- | --- |

23.

Pri nametanju ključnih pokazatelja uspješnosti nacionalna regulatorna tijela moraju uzeti u obzir već postojeća mjerila uspješnosti, čak i ako se SMP operator njima koristi samo za interne svrhe.

| 24. | Kako bi se osiguralo rano otkrivanje mogućeg diskriminirajućeg ponašanja i zajamčila transparentnost u pogledu pružanja reguliranih veleprodajnih usluga, nacionalna regulatorna tijela moraju osigurati da se ključni pokazatelji uspješnosti objavljuju u odgovarajućem obliku barem svaka tri mjeseca na internetskim stranicama nacionalnog regulatornog tijela ili na internetskim stranicama neovisne treće strane koju je imenovalo nacionalno regulatorno tijelo. |
| --- | --- |

24.

Kako bi se osiguralo rano otkrivanje mogućeg diskriminirajućeg ponašanja i zajamčila transparentnost u pogledu pružanja reguliranih veleprodajnih usluga, nacionalna regulatorna tijela moraju osigurati da se ključni pokazatelji uspješnosti objavljuju u odgovarajućem obliku barem svaka tri mjeseca na internetskim stranicama nacionalnog regulatornog tijela ili na internetskim stranicama neovisne treće strane koju je imenovalo nacionalno regulatorno tijelo.

| 25. | Nacionalna regulatorna tijela moraju osigurati da ključne pokazatelje uspješnosti redovito revidira nacionalno regulatorno tijelo ili neovisni revizor. |
| --- | --- |

25.

Nacionalna regulatorna tijela moraju osigurati da ključne pokazatelje uspješnosti redovito revidira nacionalno regulatorno tijelo ili neovisni revizor.

| 26. | U slučaju kada rezultati ključnih pokazatelja uspješnosti pokažu da postoji mogućnost da SMP operator ne ispunjava obvezu nediskriminacije, nacionalno regulatorno tijelo mora podrobnije ispitati slučaj i po potrebi osigurati ispunjavanje obveze. Nacionalna regulatorna tijela moraju objaviti, primjerice na svojim internetskim stranicama, odluku o poduzimanju mjera protiv neispunjavanja obveze. |
| --- | --- |

26.

U slučaju kada rezultati ključnih pokazatelja uspješnosti pokažu da postoji mogućnost da SMP operator ne ispunjava obvezu nediskriminacije, nacionalno regulatorno tijelo mora podrobnije ispitati slučaj i po potrebi osigurati ispunjavanje obveze. Nacionalna regulatorna tijela moraju objaviti, primjerice na svojim internetskim stranicama, odluku o poduzimanju mjera protiv neispunjavanja obveze.

Sporazumi i jamstva o razini usluge

| 27. | Nacionalna regulatorna tijela moraju zatražiti od SMP operatora da uz ključne pokazatelje uspješnosti primjenjuje i sporazume o razini usluge. |
| --- | --- |

27.

Nacionalna regulatorna tijela moraju zatražiti od SMP operatora da uz ključne pokazatelje uspješnosti primjenjuje i sporazume o razini usluge.

| 28. | Nacionalna regulatorna tijela moraju zatražiti od SMP operatora da dostavi odgovarajuća jamstva o razini usluge u slučaju povrede sporazuma o razini usluge. |
| --- | --- |

28.

Nacionalna regulatorna tijela moraju zatražiti od SMP operatora da dostavi odgovarajuća jamstva o razini usluge u slučaju povrede sporazuma o razini usluge.

| 29. | Nacionalna regulatorna tijela moraju osigurati da se plaćanja jamstva o razini usluge u pravilu obavljaju bez neopravdanog odgađanja i na temelju unaprijed određenog postupka plaćanja i obračuna. Razina povezanih kazni treba biti dovoljno visoka kako bi se osiguralo da SMP operator ispuni svoje obveze u pogledu pružanja usluga. |
| --- | --- |

29.

Nacionalna regulatorna tijela moraju osigurati da se plaćanja jamstva o razini usluge u pravilu obavljaju bez neopravdanog odgađanja i na temelju unaprijed određenog postupka plaćanja i obračuna. Razina povezanih kazni treba biti dovoljno visoka kako bi se osiguralo da SMP operator ispuni svoje obveze u pogledu pružanja usluga.

TROŠKOVNA METOOLOGIJA

Preporučena troškovna metodologija

| 30. | Za potrebe određivanja veleprodajnih cijena pristupa bakrenom paricom i NGA mrežama ako se troškovna usmjerenost nameće kao korektivna mjera, nacionalna regulatorna tijela trebala bi primjenjivati, tamo gdje je primjereno, opravdano i razmjerno u skladu s člankom 16. stavkom 4. Direktive 2002/21/EZ i člankom 8. stavkom 4. Direktive 2002/19/EZ, metodu obračuna troškova BU LRIC+ (obračun dugoročnih inkrementalnih troškova odozdo prema gore plus) koja sadržava pristup modeliranja odozdo prema gore na temelju troškovnog modela LRIC i dodatka za pokrivanje zajedničkih troškova. |
| --- | --- |

30.

Za potrebe određivanja veleprodajnih cijena pristupa bakrenom paricom i NGA mrežama ako se troškovna usmjerenost nameće kao korektivna mjera, nacionalna regulatorna tijela trebala bi primjenjivati, tamo gdje je primjereno, opravdano i razmjerno u skladu s člankom 16. stavkom 4. Direktive 2002/21/EZ i člankom 8. stavkom 4. Direktive 2002/19/EZ, metodu obračuna troškova BU LRIC+ (obračun dugoročnih inkrementalnih troškova odozdo prema gore plus) koja sadržava pristup modeliranja odozdo prema gore na temelju troškovnog modela LRIC i dodatka za pokrivanje zajedničkih troškova.

| 31. | Nacionalna regulatorna tijela trebala bi primjenjivati troškovnu metodologiju BU LRIC+ kojom se procjenjuje trenutačni trošak koji bi zamišljeni djelotvoran operator snosio pri izgradnji moderne i učinkovite NGA mreže. Time se ne dovodi u pitanje podliježe li NGA mreža na relevantnom zemljopisnom tržištu obvezi reguliranih veleprodajnih cijena pristupa o kojoj je riječ u točki 36. Preporuke 2010/572/EU i točkama 48. i 49. ove Preporuke. |
| --- | --- |

31.

Nacionalna regulatorna tijela trebala bi primjenjivati troškovnu metodologiju BU LRIC+ kojom se procjenjuje trenutačni trošak koji bi zamišljeni djelotvoran operator snosio pri izgradnji moderne i učinkovite NGA mreže. Time se ne dovodi u pitanje podliježe li NGA mreža na relevantnom zemljopisnom tržištu obvezi reguliranih veleprodajnih cijena pristupa o kojoj je riječ u točki 36. Preporuke 2010/572/EU i točkama 48. i 49. ove Preporuke.

| 32. | Pri modeliranju NGA mreže nacionalna regulatorna tijela trebala bi utvrditi zamišljenu učinkovitu NGA mrežu koja ima kapacitet za ispunjavanje ciljeva Digitalne agende za Europu u odnosu na širinu pojasa, pokrivenost i korištenje i koja se sastoji isključivo ili djelomično od optičkih elemenata. Pri modeliranju NGA mreže, nacionalna regulatorna tijela trebala bi uzeti u obzir postojeću građevinsku imovinu koja je u načelu iskoristiva i za NGA mreže te građevinsku imovinu koju je potrebno iznova izgraditi za NGA mreže. Stoga pri izgradnji BU LRIC+ modela nacionalna regulatorna tijela ne bi trebala predviđati izgradnju potpuno nove građevinske infrastrukture za uvođenje NGA mreža. |
| --- | --- |

32.

Pri modeliranju NGA mreže nacionalna regulatorna tijela trebala bi utvrditi zamišljenu učinkovitu NGA mrežu koja ima kapacitet za ispunjavanje ciljeva Digitalne agende za Europu u odnosu na širinu pojasa, pokrivenost i korištenje i koja se sastoji isključivo ili djelomično od optičkih elemenata. Pri modeliranju NGA mreže, nacionalna regulatorna tijela trebala bi uzeti u obzir postojeću građevinsku imovinu koja je u načelu iskoristiva i za NGA mreže te građevinsku imovinu koju je potrebno iznova izgraditi za NGA mreže. Stoga pri izgradnji BU LRIC+ modela nacionalna regulatorna tijela ne bi trebala predviđati izgradnju potpuno nove građevinske infrastrukture za uvođenje NGA mreža.

| 33. | Nacionalna regulatorna tijela trebala bi određivati vrijednost cjelokupne imovine koja čini regulatornu imovinsku osnovicu modelirane mreže na temelju troškova zamjene, osim kada je riječ iskoristivoj naslijeđenoj građevinskoj imovini. |
| --- | --- |

33.

Nacionalna regulatorna tijela trebala bi određivati vrijednost cjelokupne imovine koja čini regulatornu imovinsku osnovicu modelirane mreže na temelju troškova zamjene, osim kada je riječ iskoristivoj naslijeđenoj građevinskoj imovini.

| 34. | Nacionalna regulatorna tijela morala bi odrediti vrijednost iskoristive naslijeđene građevinske imovine i njezinu odgovarajuću regulatornu imovinsku osnovicu na temelju metode indeksiranja. Konkretno, nacionalna regulatorna tijela morala bi utvrditi vrijednost regulatorne imovinske osnovice za tu vrstu imovine na temelju regulatorne računovodstvene vrijednosti bez akumulirane amortizacije u trenutku obračuna i indeksirane na temelju odgovarajućeg cjenovnog indeksa, poput indeksa maloprodajnih cijena. Nacionalna regulatorna tijela morala bi pregledati knjigovodstvene evidencije SMP operatora ako su dostupne kako bi utvrdila jesu li oni dovoljno pouzdan temelj za rekonstrukciju regulatorne računovodstvene vrijednosti. Ako to nije slučaj, nacionalna regulatorna tijela trebala bi odrediti vrijednost na temelju referentne vrijednosti utvrđene najboljom praksom u državama članicama čija je situacija usporediva. Nacionalna regulatorna tijela ne bi smjela uključivati iskoristivu građevinsku imovinu koja je potpuno amortizirana, a još je uvijek u uporabi. |
| --- | --- |

34.

Nacionalna regulatorna tijela morala bi odrediti vrijednost iskoristive naslijeđene građevinske imovine i njezinu odgovarajuću regulatornu imovinsku osnovicu na temelju metode indeksiranja. Konkretno, nacionalna regulatorna tijela morala bi utvrditi vrijednost regulatorne imovinske osnovice za tu vrstu imovine na temelju regulatorne računovodstvene vrijednosti bez akumulirane amortizacije u trenutku obračuna i indeksirane na temelju odgovarajućeg cjenovnog indeksa, poput indeksa maloprodajnih cijena. Nacionalna regulatorna tijela morala bi pregledati knjigovodstvene evidencije SMP operatora ako su dostupne kako bi utvrdila jesu li oni dovoljno pouzdan temelj za rekonstrukciju regulatorne računovodstvene vrijednosti. Ako to nije slučaj, nacionalna regulatorna tijela trebala bi odrediti vrijednost na temelju referentne vrijednosti utvrđene najboljom praksom u državama članicama čija je situacija usporediva. Nacionalna regulatorna tijela ne bi smjela uključivati iskoristivu građevinsku imovinu koja je potpuno amortizirana, a još je uvijek u uporabi.

| 35. | Pri primjeni metode utvrđivanja vrijednosti imovine opisane u točki 34., nacionalna regulatorna tijela trebala bi fiksirati regulatornu imovinsku osnovicu koja se odnosi na iskoristivu naslijeđenu građevinsku imovinu i prenositi je iz jednog regulatornog razdoblja u sljedeće. |
| --- | --- |

35.

Pri primjeni metode utvrđivanja vrijednosti imovine opisane u točki 34., nacionalna regulatorna tijela trebala bi fiksirati regulatornu imovinsku osnovicu koja se odnosi na iskoristivu naslijeđenu građevinsku imovinu i prenositi je iz jednog regulatornog razdoblja u sljedeće.

| 36. | Nacionalna regulatorna tijela morala bi odrediti životni vijek građevinske imovine na temelju odgovarajućeg razdoblja korištenja imovine i na temelju očekivane potražnje. Ako je riječ o kanalima, to u pravilu nije manje od 40 godina. |
| --- | --- |

36.

Nacionalna regulatorna tijela morala bi odrediti životni vijek građevinske imovine na temelju odgovarajućeg razdoblja korištenja imovine i na temelju očekivane potražnje. Ako je riječ o kanalima, to u pravilu nije manje od 40 godina.

| 37. | U pogledu načela tehnološke neutralnosti nacionalna regulatorna tijela morala bi razmotriti različite pristupe modeliranju zamišljene učinkovite NGA mreže ovisno o tehnologiji pristupa i topologiji mreže koji nabolje odgovaraju okolnostima u državi članici. Pri određivanju cijena pristupa za usluge koje se u potpunosti temelje na bakrenoj infrastrukturi, nacionalna regulatorna tijela trebala bi prilagoditi troškove obračunane za modeliranu NGA mrežu kako bi oni odražavali različite značajke usluga veleprodajnog pristupa koje se temelje isključivo na bakrenoj infrastrukturi. U tu svrhu nacionalna regulatorna tijela trebala bi procijeniti razliku u cijenama između proizvoda pristupa koji se temelji primjerice na FttC/FttH mreži i proizvoda pristupa koji se u potpunosti temelji na bakrenoj infrastrukturi zamjenom, ako je primjereno, optičkih elemenata u građevinskom modelu bakrenim elementima s učinkovitom cijenom. Ako je primjereno, nacionalna regulatorna tijela mogu cijenu pristupa bakrenom infrastrukturom dobiti modeliranjem prekrivajuće NGA mreže u slučajevima kada dvije mreže (bakrena parica i svjetlovodna nit, FttH ili FttC) u određenoj mjeri dijele istu mrežu građevinske infrastrukture. |
| --- | --- |

37.

U pogledu načela tehnološke neutralnosti nacionalna regulatorna tijela morala bi razmotriti različite pristupe modeliranju zamišljene učinkovite NGA mreže ovisno o tehnologiji pristupa i topologiji mreže koji nabolje odgovaraju okolnostima u državi članici. Pri određivanju cijena pristupa za usluge koje se u potpunosti temelje na bakrenoj infrastrukturi, nacionalna regulatorna tijela trebala bi prilagoditi troškove obračunane za modeliranu NGA mrežu kako bi oni odražavali različite značajke usluga veleprodajnog pristupa koje se temelje isključivo na bakrenoj infrastrukturi. U tu svrhu nacionalna regulatorna tijela trebala bi procijeniti razliku u cijenama između proizvoda pristupa koji se temelji primjerice na FttC/FttH mreži i proizvoda pristupa koji se u potpunosti temelji na bakrenoj infrastrukturi zamjenom, ako je primjereno, optičkih elemenata u građevinskom modelu bakrenim elementima s učinkovitom cijenom. Ako je primjereno, nacionalna regulatorna tijela mogu cijenu pristupa bakrenom infrastrukturom dobiti modeliranjem prekrivajuće NGA mreže u slučajevima kada dvije mreže (bakrena parica i svjetlovodna nit, FttH ili FttC) u određenoj mjeri dijele istu mrežu građevinske infrastrukture.

Primjena troškovne metodologije

| 38. | Pri određivanju troškovno usmjerenih cijena pristupa nacionalna regulatorna tijela trebala bi uzeti u obzir načela regulatorne transparentnosti i predvidljivosti te potrebu osiguravanja stabilnosti bez znatnih fluktuacija kod određivanja troškovno usmjerenih cijena pristupa kako pri razvoju troškovne metodologije preporučene u točkama od 30. do 37. („preporučena troškovna metodologija”) tako i pri primjeni metodologije nakon njezine izrade ili pri uporabi metodologije u skladu s točkom 40. |
| --- | --- |

38.

Pri određivanju troškovno usmjerenih cijena pristupa nacionalna regulatorna tijela trebala bi uzeti u obzir načela regulatorne transparentnosti i predvidljivosti te potrebu osiguravanja stabilnosti bez znatnih fluktuacija kod određivanja troškovno usmjerenih cijena pristupa kako pri razvoju troškovne metodologije preporučene u točkama od 30. do 37. („preporučena troškovna metodologija”) tako i pri primjeni metodologije nakon njezine izrade ili pri uporabi metodologije u skladu s točkom 40.

| 39. | Nacionalna regulatorna tijela morala bi osigurati provedbu preporučene troškovne metodologije najkasnije do 31. prosinca 2016., izuzev nacionalnih regulatornih tijela koja primjenjuju metodologiju u skladu s točkom 40. |
| --- | --- |

39.

Nacionalna regulatorna tijela morala bi osigurati provedbu preporučene troškovne metodologije najkasnije do 31. prosinca 2016., izuzev nacionalnih regulatornih tijela koja primjenjuju metodologiju u skladu s točkom 40.

| 40. | Pri nametanju troškovno usmjerenih cijena pristupa nacionalna regulatorna tijela mogu se i nakon 31. prosinca 2016. koristiti troškovnom metodologijom koju su upotrebljavali u trenutku stupanja ove Preporuke na snagu uz uvjet da ona ispunjava ciljeve preporučene metodologije utvrđene uvodnim izjavama od 25. do 28. i sljedeće kriterije: i. ako se ne modelira NGA mreža, metodologija mora odražavati postupni prijelaz s bakrene mreže na NGA mrežu; ii. primijenjena metoda određivanja vrijednosti imovine mora uzeti u obzir činjenicu da određena građevinska imovina neće biti replicirana u postupku tržišnog natjecanja; iii. metodologija mora biti popraćena dokumentiranim projekcijama cijena bakrenih mreža koje ukazuju na to da cijene neće znatno fluktuirati te da će ostati stabilne tijekom duljeg razdoblja i da alternativna metodologija ispunjava ciljeve regulatorne transparentnosti i predvidljivosti te potrebu za osiguravanjem stabilnih cijena; i iv. u cilju ispunjavanja prvih triju kriterija potrebne su samo minimalne izmjene troškovne metodologije koja se već koristi u danoj državi članici. |
| --- | --- |

40.

Pri nametanju troškovno usmjerenih cijena pristupa nacionalna regulatorna tijela mogu se i nakon 31. prosinca 2016. koristiti troškovnom metodologijom koju su upotrebljavali u trenutku stupanja ove Preporuke na snagu uz uvjet da ona ispunjava ciljeve preporučene metodologije utvrđene uvodnim izjavama od 25. do 28. i sljedeće kriterije: i. ako se ne modelira NGA mreža, metodologija mora odražavati postupni prijelaz s bakrene mreže na NGA mrežu; ii. primijenjena metoda određivanja vrijednosti imovine mora uzeti u obzir činjenicu da određena građevinska imovina neće biti replicirana u postupku tržišnog natjecanja; iii. metodologija mora biti popraćena dokumentiranim projekcijama cijena bakrenih mreža koje ukazuju na to da cijene neće znatno fluktuirati te da će ostati stabilne tijekom duljeg razdoblja i da alternativna metodologija ispunjava ciljeve regulatorne transparentnosti i predvidljivosti te potrebu za osiguravanjem stabilnih cijena; i iv. u cilju ispunjavanja prvih triju kriterija potrebne su samo minimalne izmjene troškovne metodologije koja se već koristi u danoj državi članici.

| 41. | S obzirom na postojeće cijene pristupa u državama članicama i uzimajući u obzir mogućnost ograničenog variranja troškova na lokalnoj razini, Komisija očekuje da bi primjena ključnih značajki preporučene troškovne metodologije (temelji se na modernoj i učinkovitoj mreži, odražava potrebu za stabilnim i predvidljivim veleprodajnim cijenama pristupa bakrenom paricom tijekom duljeg razdoblja i rješava problem smanjenja količina na primjeren i dosljedan način) i metodologija koje se upotrebljavaju u skladu s točkom 40. mogla dovesti do stabilnih cijena bakrenog pristupa i prosječne mjesečne cijene najma potpuno izdvojenog pristupa lokalnoj bakrenoj petlji u Uniji u rasponu od 8 do 10 EUR (bez ikakvih poreza) izraženo u cijenama iz 2012. (raspon cijene). |
| --- | --- |

41.

S obzirom na postojeće cijene pristupa u državama članicama i uzimajući u obzir mogućnost ograničenog variranja troškova na lokalnoj razini, Komisija očekuje da bi primjena ključnih značajki preporučene troškovne metodologije (temelji se na modernoj i učinkovitoj mreži, odražava potrebu za stabilnim i predvidljivim veleprodajnim cijenama pristupa bakrenom paricom tijekom duljeg razdoblja i rješava problem smanjenja količina na primjeren i dosljedan način) i metodologija koje se upotrebljavaju u skladu s točkom 40. mogla dovesti do stabilnih cijena bakrenog pristupa i prosječne mjesečne cijene najma potpuno izdvojenog pristupa lokalnoj bakrenoj petlji u Uniji u rasponu od 8 do 10 EUR (bez ikakvih poreza) izraženo u cijenama iz 2012. (raspon cijene).

| 42. | Kao rezultat toga, u onim državama članicama u kojima je u trenutku stupanja ove Preporuke na snagu mjesečna cijena najma potpuno izdvojenog pristupa lokalnoj bakrenoj petlji bila unutar raspona cijene, kako je prilagođen u skladu s Unijinim indeksom prosječne (godišnje) cijene najma, nacionalna regulatorna tijela mogu do 31. prosinca 2016. primjenjivati metodologiju obračuna troškova koju su upotrebljavali u trenutku stupanja ove Preporuke na snagu. To ne dovodi u pitanje mogućnost da nacionalna regulatorna tijela koja se nalaze u situaciji opisanoj u točki 40. nastave primjenjivati tu metodologiju i nakon tog razdoblja. Nacionalna regulatorna tijela moraju uzeti u obzir ciljeve regulatorne transparentnosti i predvidljivosti te potrebu za osiguravanjem stabilnih cijena bez znatnih fluktuacija. |
| --- | --- |

42.

Kao rezultat toga, u onim državama članicama u kojima je u trenutku stupanja ove Preporuke na snagu mjesečna cijena najma potpuno izdvojenog pristupa lokalnoj bakrenoj petlji bila unutar raspona cijene, kako je prilagođen u skladu s Unijinim indeksom prosječne (godišnje) cijene najma, nacionalna regulatorna tijela mogu do 31. prosinca 2016. primjenjivati metodologiju obračuna troškova koju su upotrebljavali u trenutku stupanja ove Preporuke na snagu. To ne dovodi u pitanje mogućnost da nacionalna regulatorna tijela koja se nalaze u situaciji opisanoj u točki 40. nastave primjenjivati tu metodologiju i nakon tog razdoblja. Nacionalna regulatorna tijela moraju uzeti u obzir ciljeve regulatorne transparentnosti i predvidljivosti te potrebu za osiguravanjem stabilnih cijena bez znatnih fluktuacija.

| 43. | Izuzev slučajeva opisanih u točki 40., u državama članicama u kojima je u trenutku stupanja ove Preporuke na snagu mjesečna cijena najma potpuno izdvojenog pristupa lokalnoj bakrenoj petlji bila izvan raspona cijene, nacionalna regulatorna tijela morala bi obračunati troškove i pripadajuće cijene pristupa na temelju preporučene troškovne metodologije što je prije moguće te pravodobno dostaviti nacrt odgovarajuće mjere u skladu s postupkom savjetovanja iz članka 7. Direktive 2002/21/EZ kako bi se osigurala potpuna provedba preporučene troškovne metodologije do 31. prosinca 2016., uzimajući u obzir moguću potrebu za postupnim prilagodbama cijene, osobito u državama članicama u kojima cijene pristupa trenutačno nisu troškovno usmjerene. Pri određivanju rokova za dostavljanje nacrta potrebno je uzeti u obzir da u slučaju kada postoji znatna razlika između regulirane cijene koja vrijedi u trenutku stupanja ove Preporuke na snagu i cijene koja proizlazi iz preporučene troškovne metodologije, nacionalna regulatorna tijela trebala bi nametnuti cijene pristupa koje postupno osiguravaju da se cijena koja proizlazi iz primjene troškovne metodologije postigne najkasnije do 31. prosinca 2016., uzimajući u obzir učinak koji nagle prilagodbe cijena mogu imati na tržišno natjecanje. Kako bi se izbjegla sumnja, od nacionalnih regulatornih tijela se ne zahtijeva da nameću cijene pristupa unutar utvrđenog raspona ako primjenjuju preporučenu troškovnu metodologiju ili metodologiju koja se primjenjuje u skladu s točkom 40. |
| --- | --- |

43.

Izuzev slučajeva opisanih u točki 40., u državama članicama u kojima je u trenutku stupanja ove Preporuke na snagu mjesečna cijena najma potpuno izdvojenog pristupa lokalnoj bakrenoj petlji bila izvan raspona cijene, nacionalna regulatorna tijela morala bi obračunati troškove i pripadajuće cijene pristupa na temelju preporučene troškovne metodologije što je prije moguće te pravodobno dostaviti nacrt odgovarajuće mjere u skladu s postupkom savjetovanja iz članka 7. Direktive 2002/21/EZ kako bi se osigurala potpuna provedba preporučene troškovne metodologije do 31. prosinca 2016., uzimajući u obzir moguću potrebu za postupnim prilagodbama cijene, osobito u državama članicama u kojima cijene pristupa trenutačno nisu troškovno usmjerene. Pri određivanju rokova za dostavljanje nacrta potrebno je uzeti u obzir da u slučaju kada postoji znatna razlika između regulirane cijene koja vrijedi u trenutku stupanja ove Preporuke na snagu i cijene koja proizlazi iz preporučene troškovne metodologije, nacionalna regulatorna tijela trebala bi nametnuti cijene pristupa koje postupno osiguravaju da se cijena koja proizlazi iz primjene troškovne metodologije postigne najkasnije do 31. prosinca 2016., uzimajući u obzir učinak koji nagle prilagodbe cijena mogu imati na tržišno natjecanje. Kako bi se izbjegla sumnja, od nacionalnih regulatornih tijela se ne zahtijeva da nameću cijene pristupa unutar utvrđenog raspona ako primjenjuju preporučenu troškovnu metodologiju ili metodologiju koja se primjenjuje u skladu s točkom 40.

| 44. | Nacionalna regulatorna tijela koja namjeravaju primjenjivati točku 40. moraju dostaviti nacrt odgovarajuće odluke u skladu s postupkom savjetovanja iz članka 7. Direktive 2002/21/EZ što je prije moguće te dovoljno unaprijed da bi Komisija mogla provjeriti njezinu sukladnost s regulatornim okvirom i osobito s ovom Preporukom te da bi osigurala njezinu pravodobnu provedbu. |
| --- | --- |

44.

Nacionalna regulatorna tijela koja namjeravaju primjenjivati točku 40. moraju dostaviti nacrt odgovarajuće odluke u skladu s postupkom savjetovanja iz članka 7. Direktive 2002/21/EZ što je prije moguće te dovoljno unaprijed da bi Komisija mogla provjeriti njezinu sukladnost s regulatornim okvirom i osobito s ovom Preporukom te da bi osigurala njezinu pravodobnu provedbu.

| 45. | U iznimnim okolnostima kada nacionalno regulatorno tijelo ne može, osobito zbog ograničenih resursa, u potpunosti provesti preporučenu metodologiju do 31. prosinca 2016., ono bi moralo utvrditi privremene cijene pristupa na temelju referentne vrijednosti kojom se uzima u obzir samo prosjek cijena pristupa koje su utvrdila nacionalna regulatorna tijela u usporedivim zemljama (u pogledu troškovnih ulaznih proizvoda) i u skladu s ovom Preporukom. BEREC bi, uključujući povezane radne skupine, u suradnji s Komisijom morao pomoći nacionalnim regulatornim tijelima da što prije provedu preporučenu troškovnu metodologiju kako bi se prevladali problemi nedostatka resursa, osobito kada je riječ o troškovima primjene preporučene troškovne metodologije. |
| --- | --- |

45.

U iznimnim okolnostima kada nacionalno regulatorno tijelo ne može, osobito zbog ograničenih resursa, u potpunosti provesti preporučenu metodologiju do 31. prosinca 2016., ono bi moralo utvrditi privremene cijene pristupa na temelju referentne vrijednosti kojom se uzima u obzir samo prosjek cijena pristupa koje su utvrdila nacionalna regulatorna tijela u usporedivim zemljama (u pogledu troškovnih ulaznih proizvoda) i u skladu s ovom Preporukom. BEREC bi, uključujući povezane radne skupine, u suradnji s Komisijom morao pomoći nacionalnim regulatornim tijelima da što prije provedu preporučenu troškovnu metodologiju kako bi se prevladali problemi nedostatka resursa, osobito kada je riječ o troškovima primjene preporučene troškovne metodologije.

| 46. | Nakon što u potpunosti provedu preporučenu metodologiju obračuna troškova, nacionalna regulatorna tijela morala bi razmotriti njezinu daljnju primjenu u skladu s člankom 8. stavkom 5. točkom (a) Direktive 2002/21/EZ u cilju promicanja regulatorne predvidljivosti osiguravanjem stabilnih cijena pristupa tijekom najmanje dva odgovarajuća razdoblja revizije, uz uvjet da zadrže obvezu nadzora cijene tijekom cijelog razdoblja. |
| --- | --- |

46.

Nakon što u potpunosti provedu preporučenu metodologiju obračuna troškova, nacionalna regulatorna tijela morala bi razmotriti njezinu daljnju primjenu u skladu s člankom 8. stavkom 5. točkom (a) Direktive 2002/21/EZ u cilju promicanja regulatorne predvidljivosti osiguravanjem stabilnih cijena pristupa tijekom najmanje dva odgovarajuća razdoblja revizije, uz uvjet da zadrže obvezu nadzora cijene tijekom cijelog razdoblja.

| 47. | Ako se provodi preporučena troškovna metodologija ili alternativne troškovne metodologije u skladu s točkama 40. i 44. i ako nacionalno regulatorno tijelo nastavlja primjenjivati metodologiju u skladu s točkom 46., nacionalna regulatorna tijela moraju samo ažurirati ulazne podatke na kojima se temelji troškovna metodologija kada provode novu analizu tržišta u načelu nakon tri godine. Pri ažuriranju modela, nacionalna regulatorna tijela morala bi te podatke, u pravilu i uz uvjet da su tržišni uvjeti ostali stabilni, prilagoditi isključivo u skladu sa stvarnim kretanjem cijena pojedinačnih ulaznih proizvoda i svakako osigurati da se s vremenom potpuno pokriju troškovi nastali u vezi s pružanjem usluga reguliranog veleprodajnog pristupa. Nacionalna regulatorna tijela morala bi objaviti ažurirani rezultat troškovne metodologije i pripadajuće cijene pristupa tijekom relevantnog trogodišnjeg razdoblja. |
| --- | --- |

47.

Ako se provodi preporučena troškovna metodologija ili alternativne troškovne metodologije u skladu s točkama 40. i 44. i ako nacionalno regulatorno tijelo nastavlja primjenjivati metodologiju u skladu s točkom 46., nacionalna regulatorna tijela moraju samo ažurirati ulazne podatke na kojima se temelji troškovna metodologija kada provode novu analizu tržišta u načelu nakon tri godine. Pri ažuriranju modela, nacionalna regulatorna tijela morala bi te podatke, u pravilu i uz uvjet da su tržišni uvjeti ostali stabilni, prilagoditi isključivo u skladu sa stvarnim kretanjem cijena pojedinačnih ulaznih proizvoda i svakako osigurati da se s vremenom potpuno pokriju troškovi nastali u vezi s pružanjem usluga reguliranog veleprodajnog pristupa. Nacionalna regulatorna tijela morala bi objaviti ažurirani rezultat troškovne metodologije i pripadajuće cijene pristupa tijekom relevantnog trogodišnjeg razdoblja.

NENAMETANJE REGULIRANIH VELEPRODAJNIH CIJENA PRISTUPA NGA MREŽAMA

| 48. | Nacionalno regulatorno tijelo moralo bi odlučiti da neće nametati ili zadržavati regulirane veleprodajne cijene za aktivne ulazne proizvode veleprodajnog pristupa NGA mrežama, osim za ulazne proizvode navedene u točki 49. u skladu s člankom 13. Direktive 2002/19/EZ, ako, u okviru iste mjere, nacionalno regulatorno tijelo SMP operatoru nameće obveze nediskriminacije povezane s pasivnim i aktivnim ulaznim proizvodima veleprodajnog pristupa NGA mrežama u skladu s člankom 10. Direktive 2002/19/EZ, a koje su u skladu:






  (a) | s modelom EoI, u skladu s postupkom utvrđenim točkom 51.; |
| --- | --- | --- |

48.

Nacionalno regulatorno tijelo moralo bi odlučiti da neće nametati ili zadržavati regulirane veleprodajne cijene za aktivne ulazne proizvode veleprodajnog pristupa NGA mrežama, osim za ulazne proizvode navedene u točki 49. u skladu s člankom 13. Direktive 2002/19/EZ, ako, u okviru iste mjere, nacionalno regulatorno tijelo SMP operatoru nameće obveze nediskriminacije povezane s pasivnim i aktivnim ulaznim proizvodima veleprodajnog pristupa NGA mrežama u skladu s člankom 10. Direktive 2002/19/EZ, a koje su u skladu:

(a)

s modelom EoI, u skladu s postupkom utvrđenim točkom 51.;

| (b) | s obvezama koje se odnose na tehničku replikaciju pod uvjetima utvrđenima točkama od 11. do 18. ako EoI nije proveden u potpunosti; i |
| --- | --- |

(b)

s obvezama koje se odnose na tehničku replikaciju pod uvjetima utvrđenima točkama od 11. do 18. ako EoI nije proveden u potpunosti; i

| (c) | s obvezama koje se odnose na test ekonomske replikacije kako je preporučeno u točki 56.; |
| --- | --- |

(c)

s obvezama koje se odnose na test ekonomske replikacije kako je preporučeno u točki 56.;

uz uvjet da stvarno korištenje pasivnih veleprodajnih ulaznih proizvoda više u lancu ili nefizičkih odnosno virtualnih veleprodajnih ulaznih proizvoda koji nude iste funkcije ili pak postojanje alternativne infrastrukture stvaraju očito ograničenje maloprodajnih cijena.

| 49. | Nacionalno regulatorno tijelo moralo bi odlučiti da neće nametati ili zadržavati regulirane veleprodajne cijene za pasivne ulazne proizvode veleprodajnog pristupa NGA mrežama ili nefizičke odnosno virtualne veleprodajne ulazne proizvode koji nude iste funkcije, u skladu s člankom 13. Direktive 2002/19/EZ, ako, u okviru iste mjere, nacionalno regulatorno tijelo SMP operatoru nameće obveze nediskriminacije povezane s pasivnim ulaznim proizvodima veleprodajnog pristupa NGA mrežama ili nefizičkim odnosno virtualnim veleprodajnim ulaznim proizvodima koji nude iste funkcije, u skladu s člankom 10. Direktive 2002/19/EZ, a koje su u skladu:






  (a) | s modelom EoI, u skladu s postupkom utvrđenim točkom 51.; |
| --- | --- | --- |

49.

Nacionalno regulatorno tijelo moralo bi odlučiti da neće nametati ili zadržavati regulirane veleprodajne cijene za pasivne ulazne proizvode veleprodajnog pristupa NGA mrežama ili nefizičke odnosno virtualne veleprodajne ulazne proizvode koji nude iste funkcije, u skladu s člankom 13. Direktive 2002/19/EZ, ako, u okviru iste mjere, nacionalno regulatorno tijelo SMP operatoru nameće obveze nediskriminacije povezane s pasivnim ulaznim proizvodima veleprodajnog pristupa NGA mrežama ili nefizičkim odnosno virtualnim veleprodajnim ulaznim proizvodima koji nude iste funkcije, u skladu s člankom 10. Direktive 2002/19/EZ, a koje su u skladu:

(a)

s modelom EoI, u skladu s postupkom utvrđenim točkom 51.;

| (b) | s obvezama koje se odnose na tehničku replikaciju pod uvjetima utvrđenim točkama od 11. do 18. ako EoI nije proveden u potpunosti; i |
| --- | --- |

(b)

s obvezama koje se odnose na tehničku replikaciju pod uvjetima utvrđenim točkama od 11. do 18. ako EoI nije proveden u potpunosti; i

| (c) | s obvezama koje se odnose na test ekonomske replikacije kao je preporučeno u točki 56.;
  uz uvjet: |
| --- | --- |

(c)

s obvezama koje se odnose na test ekonomske replikacije kao je preporučeno u točki 56.;

uz uvjet:

| (d) | da nacionalno regulatorno tijelo može dokazati da se proizvod pristupa naslijeđenom mrežom koji SMP operator nudi, a koji podliježe obvezi nadzora troškovno usmjerene cijene u skladu s metodologijom određivanja cijena utvrđenom točkama od 30. do 37. ili točkom 40., može smatrati bakrenim sidrom te na taj način ostvaruje očito ograničenje maloprodajnih cijena; ili |
| --- | --- |

(d)

da nacionalno regulatorno tijelo može dokazati da se proizvod pristupa naslijeđenom mrežom koji SMP operator nudi, a koji podliježe obvezi nadzora troškovno usmjerene cijene u skladu s metodologijom određivanja cijena utvrđenom točkama od 30. do 37. ili točkom 40., može smatrati bakrenim sidrom te na taj način ostvaruje očito ograničenje maloprodajnih cijena; ili

| (e) | da nacionalno regulatorno tijelo može dokazati da operatori koji nude maloprodajne usluge pristupa alternativnim infrastrukturama koje ne nadzire SMP operator mogu ostvariti očito ograničenje maloprodajnih cijena. Za potrebe ovog uvjeta „nadzor” se tumači u skladu s načelima prava o tržišnom natjecanju. |
| --- | --- |

(e)

da nacionalno regulatorno tijelo može dokazati da operatori koji nude maloprodajne usluge pristupa alternativnim infrastrukturama koje ne nadzire SMP operator mogu ostvariti očito ograničenje maloprodajnih cijena. Za potrebe ovog uvjeta „nadzor” se tumači u skladu s načelima prava o tržišnom natjecanju.

| 50. | Na zemljopisnim tržištima unutar kojih su uvjeti utvrđeni točkama 48. i 49. ispunjeni samo u određenim područjima, nacionalna regulatorna tijela trebala bi primjenjivati različite korektivne mjere i zadržati, odnosno, nametnuti obveze nadzora cijena u skladu s člankom 13. Direktive 2002/19/EZ samo u onim područjima u kojima ti uvjeti nisu ispunjeni. Nacionalna regulatorna tijela morala bi primjenjivati preporučenu troškovnu metodologiju kako nametanje različitih korektivnih mjera unutar određenog zemljopisnog tržišta ne bi utjecalo na rezultat. |
| --- | --- |

50.

Na zemljopisnim tržištima unutar kojih su uvjeti utvrđeni točkama 48. i 49. ispunjeni samo u određenim područjima, nacionalna regulatorna tijela trebala bi primjenjivati različite korektivne mjere i zadržati, odnosno, nametnuti obveze nadzora cijena u skladu s člankom 13. Direktive 2002/19/EZ samo u onim područjima u kojima ti uvjeti nisu ispunjeni. Nacionalna regulatorna tijela morala bi primjenjivati preporučenu troškovnu metodologiju kako nametanje različitih korektivnih mjera unutar određenog zemljopisnog tržišta ne bi utjecalo na rezultat.

| 51. | Smatra se da nacionalno regulatorno tijelo nameće model EoI u skladu s točkama 48.a i 49.a ako tu korektivnu mjeru, koja je bila predmet savjetovanja u skladu s člankom 7. Direktive 2002/21/EZ, ugradi u konačnu mjeru na temelju koje je odlučilo da neće nametati ili zadržavati regulirane veleprodajne cijene pristupa za ulazne proizvode veleprodajnog pristupa NGA mrežama. Mjerom bi trebale biti obuhvaćene pojedinosti i vremenski plan provedbe modela EoI („detaljan plan”). Detaljan plan bi trebao sadržavati ključne korake i raspored provedbe svakog od njih. Prvi ključni koraci morali bi u najmanju ruku sadržavati obveze osiguravanja tehničke replikacije i osigurati nametanje najrelevantnijih ključnih pokazatelja uspješnosti, sporazuma o razini usluge i jamstava o razini usluge nužnih za pružanje ključnih reguliranih veleprodajnih usluga što je prije moguće, a najkasnije šest mjeseci od nametanja EoI obveze. |
| --- | --- |

51.

Smatra se da nacionalno regulatorno tijelo nameće model EoI u skladu s točkama 48.a i 49.a ako tu korektivnu mjeru, koja je bila predmet savjetovanja u skladu s člankom 7. Direktive 2002/21/EZ, ugradi u konačnu mjeru na temelju koje je odlučilo da neće nametati ili zadržavati regulirane veleprodajne cijene pristupa za ulazne proizvode veleprodajnog pristupa NGA mrežama. Mjerom bi trebale biti obuhvaćene pojedinosti i vremenski plan provedbe modela EoI („detaljan plan”). Detaljan plan bi trebao sadržavati ključne korake i raspored provedbe svakog od njih. Prvi ključni koraci morali bi u najmanju ruku sadržavati obveze osiguravanja tehničke replikacije i osigurati nametanje najrelevantnijih ključnih pokazatelja uspješnosti, sporazuma o razini usluge i jamstava o razini usluge nužnih za pružanje ključnih reguliranih veleprodajnih usluga što je prije moguće, a najkasnije šest mjeseci od nametanja EoI obveze.

| 52. | Nacionalna regulatorna tijela ne bi smjela nametati regulirane veleprodajne cijene za bilo koji ulazni proizvod veleprodajnog pristupa NGA mrežama na istom tržištu na kojem su ispunjeni uvjeti utvrđeni točkama 48. i 49., neovisno o tome nameće li se EoI obveza na cijeli niz ulaznih proizvoda na tom tržištu ili se odnosi samo na one razine tog tržišta koje nacionalno regulatorno tijelo smatra razmjernima. |
| --- | --- |

52.

Nacionalna regulatorna tijela ne bi smjela nametati regulirane veleprodajne cijene za bilo koji ulazni proizvod veleprodajnog pristupa NGA mrežama na istom tržištu na kojem su ispunjeni uvjeti utvrđeni točkama 48. i 49., neovisno o tome nameće li se EoI obveza na cijeli niz ulaznih proizvoda na tom tržištu ili se odnosi samo na one razine tog tržišta koje nacionalno regulatorno tijelo smatra razmjernima.

| 53. | Odluka nacionalnog regulatornog tijela da ne nameće ili da ne zadržava regulirane veleprodajne cijene ne bi se smjela primjenjivati na pristup građevinskoj infrastrukturi, neovisno o tome je li ona dio tržišta proizvoda ili se nameće kao dodatna korektivna mjera. |
| --- | --- |

53.

Odluka nacionalnog regulatornog tijela da ne nameće ili da ne zadržava regulirane veleprodajne cijene ne bi se smjela primjenjivati na pristup građevinskoj infrastrukturi, neovisno o tome je li ona dio tržišta proizvoda ili se nameće kao dodatna korektivna mjera.

| 54. | Ako nacionalno regulatorno tijelo odluči na temelju dogovorenog detaljnog plana, koji je u skladu s modelom EoI, ukinuti prethodno nametnute regulirane cijene veleprodajnog pristupa, a SMP operator zatim ne ispuni dogovorene ključne korake, nacionalno regulatorno tijelo trebalo bi razmotriti ponovno nametanje reguliranih cijena veleprodajnog pristupa u skladu s metodologijom utvrđenom ovom Preporukom i načelima utvrđenima Direktivom 2002/19/EZ ili nametanje kazni na temelju svojih ovlasti u skladu s regulatornim okvirom. |
| --- | --- |

54.

Ako nacionalno regulatorno tijelo odluči na temelju dogovorenog detaljnog plana, koji je u skladu s modelom EoI, ukinuti prethodno nametnute regulirane cijene veleprodajnog pristupa, a SMP operator zatim ne ispuni dogovorene ključne korake, nacionalno regulatorno tijelo trebalo bi razmotriti ponovno nametanje reguliranih cijena veleprodajnog pristupa u skladu s metodologijom utvrđenom ovom Preporukom i načelima utvrđenima Direktivom 2002/19/EZ ili nametanje kazni na temelju svojih ovlasti u skladu s regulatornim okvirom.

| 55. | Svoju odluku da ne nameće ili da ne zadržava regulirane veleprodajne cijene nacionalno regulatorno tijelo moralo bi popratiti mjerama za praćenje razvoja ulagačkog okruženja u području širokopojasnog pristupa NGA mrežama i razvoja uvjeta tržišnog natjecanja, tj. nacionalna regulatorna tijela morala bi tražiti od operatora da im redovito dostavljaju ažurirane informacije o planovima koji se odnose na ulaganja i uvođenje NGA mreža, koje bi nacionalno regulatorno tijelo zatim moralo, ako je to pravno moguće, proslijediti mreži stručnjaka Komisije i BEREC-a iz uvodne izjave 69. |
| --- | --- |

55.

Svoju odluku da ne nameće ili da ne zadržava regulirane veleprodajne cijene nacionalno regulatorno tijelo moralo bi popratiti mjerama za praćenje razvoja ulagačkog okruženja u području širokopojasnog pristupa NGA mrežama i razvoja uvjeta tržišnog natjecanja, tj. nacionalna regulatorna tijela morala bi tražiti od operatora da im redovito dostavljaju ažurirane informacije o planovima koji se odnose na ulaganja i uvođenje NGA mreža, koje bi nacionalno regulatorno tijelo zatim moralo, ako je to pravno moguće, proslijediti mreži stručnjaka Komisije i BEREC-a iz uvodne izjave 69.

| 56. | Smatra se da nacionalno regulatorno tijelo nameće obveze mogućnosti ekonomske replikacije iz točaka 48.c i 49.c ako elemente navedene u točkama (a), (b) i (c), koji su bili predmet savjetovanja u skladu s člankom 7. Direktive 2002/21/EZ, uključi u konačnu mjeru na temelju koje je odlučilo da neće nametati ili zadržavati regulirane veleprodajne cijene pristupa za ulazne proizvode veleprodajnog pristupa NGA mrežama:






  (a) | Pojedinosti prethodnog (ex ante) testa ekonomske replikacije koji će provoditi nacionalno regulatorno tijelo, a koje bi morale obuhvaćati barem sljedeće parametre u skladu sa smjernicama utvrđenima Prilogom II. u nastavku:






  i. | relevantne prodajne troškove koji se uzimaju u obzir; |
| --- | --- | --- | --- |

56.

Smatra se da nacionalno regulatorno tijelo nameće obveze mogućnosti ekonomske replikacije iz točaka 48.c i 49.c ako elemente navedene u točkama (a), (b) i (c), koji su bili predmet savjetovanja u skladu s člankom 7. Direktive 2002/21/EZ, uključi u konačnu mjeru na temelju koje je odlučilo da neće nametati ili zadržavati regulirane veleprodajne cijene pristupa za ulazne proizvode veleprodajnog pristupa NGA mrežama:

(a)

Pojedinosti prethodnog (ex ante) testa ekonomske replikacije koji će provoditi nacionalno regulatorno tijelo, a koje bi morale obuhvaćati barem sljedeće parametre u skladu sa smjernicama utvrđenima Prilogom II. u nastavku:

i.

relevantne prodajne troškove koji se uzimaju u obzir;

| ii. | relevantni troškovni standard; |
| --- | --- |

ii.

relevantni troškovni standard;

| iii. | relevantne regulirane veleprodajne ulazne proizvode i relevantne referentne cijene; |
| --- | --- |

iii.

relevantne regulirane veleprodajne ulazne proizvode i relevantne referentne cijene;

| iv. | relevantne maloprodajne proizvode; i |
| --- | --- |

iv.

relevantne maloprodajne proizvode; i

| v. | relevantno razdoblje unutar kojeg se treba provesti test. |
| --- | --- |

v.

relevantno razdoblje unutar kojeg se treba provesti test.

| (b) | Postupak koji će nacionalna regulatorna tijela slijediti pri provedbi prethodnog (ex ante) testa mogućnosti ekonomske replikacije, u kojem se mora navesti da nacionalno regulatorno tijelo može pokrenuti postupak na vlastitu inicijativu ili na zahtjev trećih osoba u bilo kojem trenutku, no najkasnije tri mjeseca nakon stavljanja relevantnog maloprodajnog proizvoda na tržište te da će postupak dovršiti što je prije moguće, no u svakom slučaju najkasnije četiri mjeseca nakon njegova pokretanja. Postupak bi morao precizirati da se prethodni (ex ante) test ekonomske replikacije koji provode nacionalna regulatorna tijela u skladu s točkama 48.c i 49.c razlikuje od testa smanjenja marži i ne dovodi u pitanje njegovu naknadnu (ex post) provedbu u skladu s pravom o tržišnom natjecanju. |
| --- | --- |

(b)

Postupak koji će nacionalna regulatorna tijela slijediti pri provedbi prethodnog (ex ante) testa mogućnosti ekonomske replikacije, u kojem se mora navesti da nacionalno regulatorno tijelo može pokrenuti postupak na vlastitu inicijativu ili na zahtjev trećih osoba u bilo kojem trenutku, no najkasnije tri mjeseca nakon stavljanja relevantnog maloprodajnog proizvoda na tržište te da će postupak dovršiti što je prije moguće, no u svakom slučaju najkasnije četiri mjeseca nakon njegova pokretanja. Postupak bi morao precizirati da se prethodni (ex ante) test ekonomske replikacije koji provode nacionalna regulatorna tijela u skladu s točkama 48.c i 49.c razlikuje od testa smanjenja marži i ne dovodi u pitanje njegovu naknadnu (ex post) provedbu u skladu s pravom o tržišnom natjecanju.

| (c) | Korektivnu mjeru koju će, ako se test ne položi, nacionalno regulatorno tijelo primjenjivati s pomoću instrumenata za provedbu ispunjavanja obveze predviđenih regulatornim okvirom, uključujući, ako je primjereno, zahtjev da SMP operator riješi problem povezan s mogućnošću ekonomske replikacije u skladu sa smjernicama nacionalnog regulatornog tijela i na temelju rezultatâ provedenog prethodnog (ex ante) testa mogućnosti ekonomske replikacije. Ako nacionalno regulatorno tijelo smatra da bi maloprodajna ponuda, čija ekonomska replikacija nije moguća, mogla naštetiti tržišnom natjecanju, ono bi moralo, na temelju svojih ovlasti iz članka 10. Direktive 2002/20/EZ, od SMP operatora zatražiti da prekine ili odgodi stavljanje na tržište relevantne maloprodajne ponude dok se problem ispunjavanja zahtjeva za mogućnost tehničke replikacije ne riješi. |
| --- | --- |

(c)

Korektivnu mjeru koju će, ako se test ne položi, nacionalno regulatorno tijelo primjenjivati s pomoću instrumenata za provedbu ispunjavanja obveze predviđenih regulatornim okvirom, uključujući, ako je primjereno, zahtjev da SMP operator riješi problem povezan s mogućnošću ekonomske replikacije u skladu sa smjernicama nacionalnog regulatornog tijela i na temelju rezultatâ provedenog prethodnog (ex ante) testa mogućnosti ekonomske replikacije. Ako nacionalno regulatorno tijelo smatra da bi maloprodajna ponuda, čija ekonomska replikacija nije moguća, mogla naštetiti tržišnom natjecanju, ono bi moralo, na temelju svojih ovlasti iz članka 10. Direktive 2002/20/EZ, od SMP operatora zatražiti da prekine ili odgodi stavljanje na tržište relevantne maloprodajne ponude dok se problem ispunjavanja zahtjeva za mogućnost tehničke replikacije ne riješi.

| 57. | Nakon donošenja mjere nacionalna regulatorna tijela morala bi na svojim internetskim stranicama u okviru konačne mjere objaviti detaljni plan i pojedinosti prethodnog (ex ante) testa ekonomske replikacije. Nacionalna regulatorna tijela trebala bi razmotriti uporabu svih instrumenata za provedbu ispunjavanja obveze predviđenih regulatornim okvirom kako bi osigurala ispunjavanje svih aspekata nametnutih mjera. |
| --- | --- |

57.

Nakon donošenja mjere nacionalna regulatorna tijela morala bi na svojim internetskim stranicama u okviru konačne mjere objaviti detaljni plan i pojedinosti prethodnog (ex ante) testa ekonomske replikacije. Nacionalna regulatorna tijela trebala bi razmotriti uporabu svih instrumenata za provedbu ispunjavanja obveze predviđenih regulatornim okvirom kako bi osigurala ispunjavanje svih aspekata nametnutih mjera.

| 58. | Uvjete utvrđene točkama od 48. do 57. ne treba smatrati jedinim okolnostima u kojima nacionalna regulatorna tijela mogu odlučiti ne nametati regulirane cijene pristupa za veleprodajne ulazne proizvode pristupa NGA mrežama. Ovisno o dokazanoj djelotvornoj istovjetnosti pristupa i uvjetima tržišnog natjecanja, a osobito o djelotvornom tržišnom natjecanju na temelju infrastrukture, moguće su i situacije u kojima se nametanje reguliranih cijena veleprodajnog pristupa ne smatra opravdanim u skladu s regulatornim okvirom. |
| --- | --- |

58.

Uvjete utvrđene točkama od 48. do 57. ne treba smatrati jedinim okolnostima u kojima nacionalna regulatorna tijela mogu odlučiti ne nametati regulirane cijene pristupa za veleprodajne ulazne proizvode pristupa NGA mrežama. Ovisno o dokazanoj djelotvornoj istovjetnosti pristupa i uvjetima tržišnog natjecanja, a osobito o djelotvornom tržišnom natjecanju na temelju infrastrukture, moguće su i situacije u kojima se nametanje reguliranih cijena veleprodajnog pristupa ne smatra opravdanim u skladu s regulatornim okvirom.

ZAVRŠNE ODREDBE

| 59. | Ovom se Preporukom ne dovode u pitanje definicije tržištâ, rezultati tržišnih analiza i regulatorne obveze koje su nacionalna regulatorna tijela donijela u skladu s člankom 15. stavkom 3. i člankom 16. Direktive 2002/21/EZ prije datuma stupanja ove Preporuke na snagu. |
| --- | --- |

59.

Ovom se Preporukom ne dovode u pitanje definicije tržištâ, rezultati tržišnih analiza i regulatorne obveze koje su nacionalna regulatorna tijela donijela u skladu s člankom 15. stavkom 3. i člankom 16. Direktive 2002/21/EZ prije datuma stupanja ove Preporuke na snagu.

| 60. | Ovom se Preporukom predviđa prijelazno razdoblje do 31. prosinca 2016. za provedbu preporučenih metoda obračuna troškova iz točaka 30. – 37. Stoga se smatra da bi Preporuka trebala postići učinak postupno i tijekom duljeg razdoblja. BEREC i Komisija pomno će pratiti učinak na ulaganje, tržišno natjecanje i maloprodajne cijene, među ostalim na temelju informacija koje im nacionalna regulatorna tijela dostave u skladu s točkom 55. Ova će se Preporuka revidirati čim bude moguće u cijelosti ocijeniti njezin učinak, a to se ne očekuje ranije od sedam godina nakon njezina stupanja na snagu. Ovisno o razvoju tržišta Komisija može odlučiti da reviziju provede i ranije. |
| --- | --- |

60.

Ovom se Preporukom predviđa prijelazno razdoblje do 31. prosinca 2016. za provedbu preporučenih metoda obračuna troškova iz točaka 30. – 37. Stoga se smatra da bi Preporuka trebala postići učinak postupno i tijekom duljeg razdoblja. BEREC i Komisija pomno će pratiti učinak na ulaganje, tržišno natjecanje i maloprodajne cijene, među ostalim na temelju informacija koje im nacionalna regulatorna tijela dostave u skladu s točkom 55. Ova će se Preporuka revidirati čim bude moguće u cijelosti ocijeniti njezin učinak, a to se ne očekuje ranije od sedam godina nakon njezina stupanja na snagu. Ovisno o razvoju tržišta Komisija može odlučiti da reviziju provede i ranije.

Ova je Preporuka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. rujna 2013.

Za Komisiju

Neelie KROES

Potpredsjednica

---

(1)  SL L 108, 24.4.2002., str. 33.

1

(2)  Direktiva 2002/19/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o pristupu i međusobnom povezivanju elektroničkih komunikacijskih mreža i pripadajuće opreme (Direktiva o pristupa) (SL L 108, 24.4.2002., str. 7.).

2

(3)  Preporuka Komisije 2007/879/EZ od 17. prosinca 2007. o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga u sektoru elektroničkih komunikacija koja podliježu prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s Direktivom 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Preporuka o mjerodavnim tržištima), (SL L 344, 28.12.2007., str. 65.).

3

ex ante

(4)  Preporuka Komisije 2010/572/EU od 20. rujna 2010. o reguliranom pristupu pristupnim mrežama sljedeće generacije (NGA) (SL L 251, 25.9.2010., str. 35.).

4

(5)  Direktiva 2002/20/EZ Europskog Parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o ovlaštenju u području elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga (SL L 108, 24.4.2002., str. 21.).

5

---

PRILOG I.

Utvrđivanje vremena isporuke i dostave informacija

Pri procjeni razumnog roka za isporuku nacionalna regulatorna tijela trebaju uzeti u obzir sljedeće čimbenike:

| (1) | je li riječ o novom proizvodu ili ažuriranju postojećeg proizvoda; |
| --- | --- |

(1)

je li riječ o novom proizvodu ili ažuriranju postojećeg proizvoda;

| (2) | vrijeme potrebno za savjetovanje i postizanje dogovora o veleprodajnim postupcima za pružanje relevantnih usluga; |
| --- | --- |

(2)

vrijeme potrebno za savjetovanje i postizanje dogovora o veleprodajnim postupcima za pružanje relevantnih usluga;

| (3) | vrijeme potrebno za izradu referentne ponude i potpisivanje ugovorâ; |
| --- | --- |

(3)

vrijeme potrebno za izradu referentne ponude i potpisivanje ugovorâ;

| (4) | vrijeme potrebno za izmjenu i ažuriranje relevantnih informacijskih sustava; |
| --- | --- |

(4)

vrijeme potrebno za izmjenu i ažuriranje relevantnih informacijskih sustava;

| (5) | vrijeme potrebno za stavljanje nove maloprodajne ponude na tržište. |
| --- | --- |

(5)

vrijeme potrebno za stavljanje nove maloprodajne ponude na tržište.

---

PRILOG II.

Parametri prethodnog (ex ante) testa mogućnosti ekonomske replikacije

Ako su obveze u skladu s modelom EoI već provedene ili je postupak njihovog provođenja u tijeku u skladu s točkom 51. i ako je mogućnost tehničke replikacije osigurana, prethodnim (ex ante) testom mogućnosti ekonomske replikacije iz točke 56. ocjenjuje se pokrivaju li se maržom između maloprodajne cijene relevantnih maloprodajnih proizvoda i cijene relevantnih ulaznih proizvoda reguliranog veleprodajnog pristupa NGA mrežama inkrementalni prodajni troškovi i razuman postotak zajedničkih troškova. Pri određivanju parametara prethodnog (ex ante) testa mogućnosti ekonomske replikacije nacionalna regulatorna tijela morala bi osigurati da SMP operator ne bude u nepovoljnijem položaju od tražiteljâ pristupa u pogledu podjele ulagačkog rizika.

Parametri su iz točke 56.a:

| i. | Relevantni prodajni troškovi
  Prodajni troškovi procjenjuju se na temelju troškova ovisnih društava SMP operatora (test EEO). Nacionalna regulatorna tijela trebala bi se koristiti revidiranim prodajnim troškovima SMP operatora uz uvjet da su dovoljno raščlanjeni. Ako u prošlosti ulazak na tržište ili širenje tržišta nije uspjelo (kao što se može vidjeti primjerice iz nalazâ o dosadašnjem ponašanju) ili ako jako mala količina parica i njihova znatno ograničena zemljopisna raširenost u usporedbi s NGA mrežom SMP operatora pokazuju da objektivni ekonomski uvjeti nisu pogodni za širenje opsega alternativnih operatora, nacionalna regulatorna tijela mogu prilagoditi prodajne troškove SMP operatora na temelju opsega kako bi ekonomska replikacija postala realno moguća. U takvim slučajevima razumno djelotvoran opseg koji nacionalno regulatorno tijelo utvrdi ne smije prelaziti opseg tržišne strukture s dovoljnim brojem operatora koji ispunjavaju uvjete kako bi se osiguralo djelotvorno tržišno natjecanje, uzimajući u obzir i tržišno natjecanje na drugim platformama. |
| --- | --- |

i.

Relevantni prodajni troškovi

Prodajni troškovi procjenjuju se na temelju troškova ovisnih društava SMP operatora (test EEO). Nacionalna regulatorna tijela trebala bi se koristiti revidiranim prodajnim troškovima SMP operatora uz uvjet da su dovoljno raščlanjeni. Ako u prošlosti ulazak na tržište ili širenje tržišta nije uspjelo (kao što se može vidjeti primjerice iz nalazâ o dosadašnjem ponašanju) ili ako jako mala količina parica i njihova znatno ograničena zemljopisna raširenost u usporedbi s NGA mrežom SMP operatora pokazuju da objektivni ekonomski uvjeti nisu pogodni za širenje opsega alternativnih operatora, nacionalna regulatorna tijela mogu prilagoditi prodajne troškove SMP operatora na temelju opsega kako bi ekonomska replikacija postala realno moguća. U takvim slučajevima razumno djelotvoran opseg koji nacionalno regulatorno tijelo utvrdi ne smije prelaziti opseg tržišne strukture s dovoljnim brojem operatora koji ispunjavaju uvjete kako bi se osiguralo djelotvorno tržišno natjecanje, uzimajući u obzir i tržišno natjecanje na drugim platformama.

| ii. | Relevantni troškovni standard
  Odgovarajućim standardom smatra se inkrementalni trošak pružanja relevantne prodajne usluge. Model LRIC+ treba se upotrebljavati za obračun inkrementalnog troška (uključujući nepovratne troškove) i za dodavanje nadoplate za zajedničke troškove povezane s prodajnim aktivnostima. |
| --- | --- |

ii.

Relevantni troškovni standard

Odgovarajućim standardom smatra se inkrementalni trošak pružanja relevantne prodajne usluge. Model LRIC+ treba se upotrebljavati za obračun inkrementalnog troška (uključujući nepovratne troškove) i za dodavanje nadoplate za zajedničke troškove povezane s prodajnim aktivnostima.

| iii. | Relevantni regulirani veleprodajni ulazni proizvodi i relevantne referentne cijene
  Nacionalna regulatorna tijela trebala bi utvrditi najrelevantnije regulirane ulazne proizvode kojima se koriste ili bi se morali koristiti tražitelji pristupa na veleprodajnom mrežnom sloju koji se temelji na NGA mrežama i koji će najvjerojatnije prevladavati u razdoblju trenutačne revizije tržišta u pogledu planova SMP operatora povezanih s uvođenjem mreže, odabranih topologija mreže i prihvaćanja veleprodajnih ponuda.
  Takav ulazni proizvod može biti aktivni ulazni proizvod, pasivni ulazni proizvod ili nefizički odnosno virtualni ulazni proizvod koji nudi iste funkcije kao ulazni proizvod pasivnog pristupa.
  Nacionalna regulatorna tijela trebala bi provesti prethodni (ex ante) test mogućnosti ekonomske replikacije kako bi procijenila maržu ostvarenu između maloprodajnih proizvoda iz točke iv. u nastavku i najrelevantnijeg reguliranog ulaznog proizvoda utvrđenog na veleprodajnom mrežnom sloju koji se temelji na NGA mrežama.
  Osim toga, ako je to opravdano, osobito kada se maloprodajni proizvod iz točke iv. stavi na tržište na temelju drugog ulaznog proizvoda, a ne prethodno utvrđenog ulaznog proizvoda, ili ako postoji znatna potražnja za pristupom na novom veleprodajnom mrežnom sloju koji se temelji na NGA mrežama, nacionalna regulatorna tijela bi isto tako trebala procijeniti maržu ostvarenu između maloprodajnog proizvoda i novog reguliranog veleprodajnog ulaznog proizvoda koji se temelji na NGA mrežama.
  Ako postoje znatne razlike u karakteristikama mreže SMP operatora i potražnji za veleprodajnim ponudama unutar određene države članice, nacionalno regulatorno tijelo trebalo bi procijeniti mogućnost utvrđivanja različitih najrelevantnijih mrežnih slojeva za različita zemljopisna područja unutar te države članice i prilagoditi test u skladu s tim.
  Pri određivanju relevantne referentne veleprodajne cijene, nacionalna regulatorna tijela trebala bi razmotriti cijene pristupa koje SMP operator naplaćuje za relevantni regulirani veleprodajni ulazni proizvod trećim tražiteljima pristupa. Te veleprodajne cijene pristupa moraju biti istovjetne s cijenama koje SMP operator naplaćuje svojem maloprodajnom sektoru. Nacionalna regulatorna tijela bi pogotovo trebala obratiti pozornost postoje li popusti na količinu i/ili dugoročni sporazumi o cijeni između SMP operatora i tražitelja pristupa kako bi se na nacionalnoj razini osigurala ravnoteža između poticanja strategija djelotvornih i fleksibilnih veleprodajnih cijena i istodobno tražiteljima pristupa osigurala dostatna marža da bi tržišno natjecanje ostalo djelotvorno. |
| --- | --- |

iii.

Relevantni regulirani veleprodajni ulazni proizvodi i relevantne referentne cijene

Nacionalna regulatorna tijela trebala bi utvrditi najrelevantnije regulirane ulazne proizvode kojima se koriste ili bi se morali koristiti tražitelji pristupa na veleprodajnom mrežnom sloju koji se temelji na NGA mrežama i koji će najvjerojatnije prevladavati u razdoblju trenutačne revizije tržišta u pogledu planova SMP operatora povezanih s uvođenjem mreže, odabranih topologija mreže i prihvaćanja veleprodajnih ponuda.

Takav ulazni proizvod može biti aktivni ulazni proizvod, pasivni ulazni proizvod ili nefizički odnosno virtualni ulazni proizvod koji nudi iste funkcije kao ulazni proizvod pasivnog pristupa.

Nacionalna regulatorna tijela trebala bi provesti prethodni (ex ante) test mogućnosti ekonomske replikacije kako bi procijenila maržu ostvarenu između maloprodajnih proizvoda iz točke iv. u nastavku i najrelevantnijeg reguliranog ulaznog proizvoda utvrđenog na veleprodajnom mrežnom sloju koji se temelji na NGA mrežama.

Osim toga, ako je to opravdano, osobito kada se maloprodajni proizvod iz točke iv. stavi na tržište na temelju drugog ulaznog proizvoda, a ne prethodno utvrđenog ulaznog proizvoda, ili ako postoji znatna potražnja za pristupom na novom veleprodajnom mrežnom sloju koji se temelji na NGA mrežama, nacionalna regulatorna tijela bi isto tako trebala procijeniti maržu ostvarenu između maloprodajnog proizvoda i novog reguliranog veleprodajnog ulaznog proizvoda koji se temelji na NGA mrežama.

Ako postoje znatne razlike u karakteristikama mreže SMP operatora i potražnji za veleprodajnim ponudama unutar određene države članice, nacionalno regulatorno tijelo trebalo bi procijeniti mogućnost utvrđivanja različitih najrelevantnijih mrežnih slojeva za različita zemljopisna područja unutar te države članice i prilagoditi test u skladu s tim.

Pri određivanju relevantne referentne veleprodajne cijene, nacionalna regulatorna tijela trebala bi razmotriti cijene pristupa koje SMP operator naplaćuje za relevantni regulirani veleprodajni ulazni proizvod trećim tražiteljima pristupa. Te veleprodajne cijene pristupa moraju biti istovjetne s cijenama koje SMP operator naplaćuje svojem maloprodajnom sektoru. Nacionalna regulatorna tijela bi pogotovo trebala obratiti pozornost postoje li popusti na količinu i/ili dugoročni sporazumi o cijeni između SMP operatora i tražitelja pristupa kako bi se na nacionalnoj razini osigurala ravnoteža između poticanja strategija djelotvornih i fleksibilnih veleprodajnih cijena i istodobno tražiteljima pristupa osigurala dostatna marža da bi tržišno natjecanje ostalo djelotvorno.

| iv. | Relevantni maloprodajni proizvodi
  Nacionalna regulatorna tijela trebala bi ocijeniti najrelevantnije maloprodajne proizvode uključujući širokopojasne usluge („vodeći proizvodi”) koje SMP operator nudi na temelju utvrđenog veleprodajnog pristupnog sloja koji se temelji na NGA mrežama. Nacionalna regulatorna tijela trebala bi odrediti vodeće proizvode na temelju trenutačnih i dalekovidnih analiza tržišta, osobito uzimajući u obzir njihovu relevantnost za sadašnje i buduće tržišno natjecanje. U to bi trebala biti uključena i procjena maloprodajnog tržišnog udjela u odnosu na količinu i vrijednost proizvoda koji se temelje na reguliranim ulaznim proizvodima reguliranog veleprodajnog pristupa NGA mrežama i u odnosu na troškove oglašavanja, ako postoje. Vodeći se proizvodi najčešće nude kao vezane usluge. Nacionalna regulatorna tijela trebala bi procijeniti inovativne inačice takvih vezanih usluga ako postoji vjerojatnost da bi one mogle zamijeniti vodeći proizvod. Osim toga, nacionalna regulatorna tijela trebala bi razmotriti je li određeni maloprodajni proizvod, koji se možda ne smatra jednim od najrelevantnijih proizvoda SMP operatora, osobito zanimljiv alternativnim operatorima koji su usredotočeni na određenu tržišnu nišu ili na maloprodajne proizvode slabije kvalitete. Nacionalna regulatorna tijela mogu odlučiti da takav proizvod uključe među vodeće proizvode. |
| --- | --- |

iv.

Relevantni maloprodajni proizvodi

Nacionalna regulatorna tijela trebala bi ocijeniti najrelevantnije maloprodajne proizvode uključujući širokopojasne usluge („vodeći proizvodi”) koje SMP operator nudi na temelju utvrđenog veleprodajnog pristupnog sloja koji se temelji na NGA mrežama. Nacionalna regulatorna tijela trebala bi odrediti vodeće proizvode na temelju trenutačnih i dalekovidnih analiza tržišta, osobito uzimajući u obzir njihovu relevantnost za sadašnje i buduće tržišno natjecanje. U to bi trebala biti uključena i procjena maloprodajnog tržišnog udjela u odnosu na količinu i vrijednost proizvoda koji se temelje na reguliranim ulaznim proizvodima reguliranog veleprodajnog pristupa NGA mrežama i u odnosu na troškove oglašavanja, ako postoje. Vodeći se proizvodi najčešće nude kao vezane usluge. Nacionalna regulatorna tijela trebala bi procijeniti inovativne inačice takvih vezanih usluga ako postoji vjerojatnost da bi one mogle zamijeniti vodeći proizvod. Osim toga, nacionalna regulatorna tijela trebala bi razmotriti je li određeni maloprodajni proizvod, koji se možda ne smatra jednim od najrelevantnijih proizvoda SMP operatora, osobito zanimljiv alternativnim operatorima koji su usredotočeni na određenu tržišnu nišu ili na maloprodajne proizvode slabije kvalitete. Nacionalna regulatorna tijela mogu odlučiti da takav proizvod uključe među vodeće proizvode.

| v. | Relevantno razdoblje
  Nacionalna regulatorna tijela trebala bi ocijeniti profitabilnost vodećih proizvoda na temelju dinamične analize koja se odnosi na više razdoblja, poput analize diskontiranog novčanog toka (engl. discounted cash flow, DCF). Nacionalna regulatorna tijela trebala bi utvrditi odgovarajuće referentno razdoblje na temelju kojeg mogu ocijeniti je li marža između maloprodajne cijene vodećeg proizvoda i cijene relevantnog ulaznog proizvoda veleprodajnog pristupa NGA mrežama dovoljna za pokrivanje prodajnih troškova (uključujući razuman postotak zajedničkih troškova) obračunanih na temelju prethodno spomenutih točaka i. i ii.
  Relevantno razdoblje prethodnog (ex ante) testa ekonomske replikacije potrebno je odrediti u skladu s procijenjenim prosječnim životnim vijekom korisnika. Životni vijek korisnika razdoblje je tijekom kojeg korisnik pridonosi pokrivanju (a) prodajnih troškova koji se obračunavaju u skladu s metodom amortizacije odgovarajućom za danu imovinu i ekonomskim vijekom odgovarajuće imovine potrebne za maloprodajne poslove (uključujući troškove mreže koji nisu uključeni u uslugu veleprodajnog pristupa NGA mrežama); i (b) drugih prodajnih troškova koji se obično ne obračunavaju (u pravilu troškovi stjecanja pretplatnika) i koje operator snosi u vezi sa stjecanjem korisnika te bi ih trebao pokriti za vrijeme prosječnog životnog vijeka korisnika.
  Pri utvrđivanju prosječnog životnog vijeka korisnika nacionalna regulatorna tijela morala bi uzeti u obzir različite značajke i uvjete tržišnog natjecanja povezane s pružanjem usluga pristupa NGA mrežama u usporedbi s naslijeđenim bakrenim mrežama ako zbog tih razlika korisnici NGA mreža mogu imati drukčiji prosječan vijek u usporedbi s korisnicima bakrenih mreža.
  Smjernice za prethodni (ex ante) test mogućnosti ekonomske replikacije utvrđene točkom 56. i ovim Prilogom ograničene su na područje primjene ove Preporuke i odnose se na primjenu članaka 15. i 16. Direktive 2002/21/EZ zajedno s člancima 10. i 13. Direktive 2002/19/EZ te se primjenjuju u drugim uvjetima nego prethodni (ex ante) testovi smanjenja marži koji se primjenjuju na regulirane veleprodajne cijene pristupa i ne dovode u pitanje primjenu pravila tržišnog natjecanja koju provodi Komisija i/ili nadležna nacionalna tijela i njihovo tumačenje koje provodi Opći sud i Sud Europske unije. Ove smjernice ne dovode u pitanje ni bilo koju mjeru koju Komisija može poduzeti ili bilo koje smjernice koje Komisija može izdati ubuduće, a koje se odnose na primjenu prava tržišnog natjecanja u Uniji. |
| --- | --- |

v.

Relevantno razdoblje

Nacionalna regulatorna tijela trebala bi ocijeniti profitabilnost vodećih proizvoda na temelju dinamične analize koja se odnosi na više razdoblja, poput analize diskontiranog novčanog toka (engl. discounted cash flow, DCF). Nacionalna regulatorna tijela trebala bi utvrditi odgovarajuće referentno razdoblje na temelju kojeg mogu ocijeniti je li marža između maloprodajne cijene vodećeg proizvoda i cijene relevantnog ulaznog proizvoda veleprodajnog pristupa NGA mrežama dovoljna za pokrivanje prodajnih troškova (uključujući razuman postotak zajedničkih troškova) obračunanih na temelju prethodno spomenutih točaka i. i ii.

Relevantno razdoblje prethodnog (ex ante) testa ekonomske replikacije potrebno je odrediti u skladu s procijenjenim prosječnim životnim vijekom korisnika. Životni vijek korisnika razdoblje je tijekom kojeg korisnik pridonosi pokrivanju (a) prodajnih troškova koji se obračunavaju u skladu s metodom amortizacije odgovarajućom za danu imovinu i ekonomskim vijekom odgovarajuće imovine potrebne za maloprodajne poslove (uključujući troškove mreže koji nisu uključeni u uslugu veleprodajnog pristupa NGA mrežama); i (b) drugih prodajnih troškova koji se obično ne obračunavaju (u pravilu troškovi stjecanja pretplatnika) i koje operator snosi u vezi sa stjecanjem korisnika te bi ih trebao pokriti za vrijeme prosječnog životnog vijeka korisnika.

Pri utvrđivanju prosječnog životnog vijeka korisnika nacionalna regulatorna tijela morala bi uzeti u obzir različite značajke i uvjete tržišnog natjecanja povezane s pružanjem usluga pristupa NGA mrežama u usporedbi s naslijeđenim bakrenim mrežama ako zbog tih razlika korisnici NGA mreža mogu imati drukčiji prosječan vijek u usporedbi s korisnicima bakrenih mreža.

Smjernice za prethodni (ex ante) test mogućnosti ekonomske replikacije utvrđene točkom 56. i ovim Prilogom ograničene su na područje primjene ove Preporuke i odnose se na primjenu članaka 15. i 16. Direktive 2002/21/EZ zajedno s člancima 10. i 13. Direktive 2002/19/EZ te se primjenjuju u drugim uvjetima nego prethodni (ex ante) testovi smanjenja marži koji se primjenjuju na regulirane veleprodajne cijene pristupa i ne dovode u pitanje primjenu pravila tržišnog natjecanja koju provodi Komisija i/ili nadležna nacionalna tijela i njihovo tumačenje koje provodi Opći sud i Sud Europske unije. Ove smjernice ne dovode u pitanje ni bilo koju mjeru koju Komisija može poduzeti ili bilo koje smjernice koje Komisija može izdati ubuduće, a koje se odnose na primjenu prava tržišnog natjecanja u Uniji.

---

21.9.2013

| 21.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 251/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

L 251/s3

---

OBAVIJEST ČITATELJU

Uredba Komisije (EU) br. 216/2013 od 7. ožujka 2013. o elektroničkom izdanju Službenog lista Europske unije

U skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 216/2013 od 7. ožujka 2013. o elektroničkom izdanju Službenog lista Europske unije (SL L 69, 13.3.2013., str. 1.), od 1. srpnja 2013. samo elektroničko izdanje Službenog lista smatra se vjerodostojnim i ima pravni učinak.

Ako nije moguće objaviti elektroničko izdanje Službenog lista zbog nepredviđenih i iznimnih okolnosti, tiskano izdanje je vjerodostojno i ima pravni učinak u skladu s uvjetima navedenima u članku 3. Uredbe (EU) br. 216/2013.

---

| 21.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 251/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 251/s3

---

NAPOMENA ČITATELJIMA – NAČIN NAVOĐENJA AKATA

Od 1. srpnja 2013. mijenja se način navođenja akata.

U prijelaznom će se razdoblju istodobno koristiti i novi i stari način navođenja.

---