# Jurnalul Oficial L 298/2013

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2013.298.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 298 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 568 noiembrie 2013 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2013.298.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 298

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 568 noiembrie 2013

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1106/2013 al Consiliului din 5 noiembrie 2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil originare din India | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1107/2013 al Comisiei din 5 noiembrie 2013 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Carne de Bravo do Ribatejo (DOP)] | 17 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1108/2013 al Comisiei din 5 noiembrie 2013 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Stromberger Pflaume (DOP)] | 19 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1109/2013 al Comisiei din 5 noiembrie 2013 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Melone Mantovano (IGP)] | 21 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1110/2013 al Comisiei din 5 noiembrie 2013 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Queso Los Beyos (IGP)] | 23 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1111/2013 al Comisiei din 5 noiembrie 2013 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Lietuviškas varškės sūris (IGP)] | 25 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1112/2013 al Comisiei din 5 noiembrie 2013 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pan de Alfacar (IGP)] | 27 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1113/2013 al Comisiei din 7 noiembrie 2013 privind autorizarea preparatelor de Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 și Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 ca aditivi în hrana tuturor speciilor de animale (
  1
  ) | 29 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1114/2013 al Comisiei din 7 noiembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 cu privire la perioada de aplicare a acestuia | 34 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1115/2013 al Comisiei din 7 noiembrie 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 36 |
| | | DECIZII |
| | | 2013/640/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 7 noiembrie 2013 privind înființarea Infrastructurii europene de cercetare translațională avansată în medicină sub forma unui consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (EATRIS ERIC) | 38 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1106/2013 al Consiliului din 5 noiembrie 2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil originare din India

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1107/2013 al Comisiei din 5 noiembrie 2013 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Carne de Bravo do Ribatejo (DOP)]

17

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1108/2013 al Comisiei din 5 noiembrie 2013 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Stromberger Pflaume (DOP)]

19

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1109/2013 al Comisiei din 5 noiembrie 2013 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Melone Mantovano (IGP)]

21

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1110/2013 al Comisiei din 5 noiembrie 2013 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Queso Los Beyos (IGP)]

23

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1111/2013 al Comisiei din 5 noiembrie 2013 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Lietuviškas varškės sūris (IGP)]

25

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1112/2013 al Comisiei din 5 noiembrie 2013 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pan de Alfacar (IGP)]

27

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1113/2013 al Comisiei din 7 noiembrie 2013 privind autorizarea preparatelor de Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 și Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 ca aditivi în hrana tuturor speciilor de animale (
  1
  )

Lactobacillus plantarum

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

1

29

*

Regulamentul (UE) nr. 1114/2013 al Comisiei din 7 noiembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 cu privire la perioada de aplicare a acestuia

34

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1115/2013 al Comisiei din 7 noiembrie 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

36

DECIZII

2013/640/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 7 noiembrie 2013 privind înființarea Infrastructurii europene de cercetare translațională avansată în medicină sub forma unui consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (EATRIS ERIC)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 8.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1106/2013 AL CONSILIULUI

din 5 noiembrie 2013

de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil originare din India

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”) (1), în special articolul 9,

având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Măsuri provizorii

| (1) | La 3 mai 2013, Comisia Europeană („Comisia”) a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile în Uniunea Europeană („Uniunea”) de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil originare din India („țara în cauză”) prin Regulamentul (UE) nr. 418/2013 (2) („regulamentul provizoriu”). |
| --- | --- |

(1)

La 3 mai 2013, Comisia Europeană („Comisia”) a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile în Uniunea Europeană („Uniunea”) de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil originare din India („țara în cauză”) prin Regulamentul (UE) nr. 418/2013 (2) („regulamentul provizoriu”).

| (2) | Ancheta a fost deschisă în urma unei plângeri depuse la 28 iunie 2012 de Confederația Europeană a Industriilor Fierului și Oțelului (Eurofer) (denumită în continuare „reclamantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 50 % din producția totală a Uniunii de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil. |
| --- | --- |

(2)

Ancheta a fost deschisă în urma unei plângeri depuse la 28 iunie 2012 de Confederația Europeană a Industriilor Fierului și Oțelului (Eurofer) (denumită în continuare „reclamantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 50 % din producția totală a Uniunii de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil.

| (3) | În cursul anchetei antisubvenție, desfășurată în paralel, Comisia a instituit o taxă compensatorie provizorie la importurile de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil originare din țara în cauză, prin Regulamentul (UE) nr. 419/2013 (3) și o taxă compensatorie definitivă prin Regulamentul (UE) nr. 861/2013 (4). |
| --- | --- |

(3)

În cursul anchetei antisubvenție, desfășurată în paralel, Comisia a instituit o taxă compensatorie provizorie la importurile de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil originare din țara în cauză, prin Regulamentul (UE) nr. 419/2013 (3) și o taxă compensatorie definitivă prin Regulamentul (UE) nr. 861/2013 (4).

2.   Părțile vizate de anchetă

| (4) | În etapa provizorie a anchetei s-a aplicat eșantionarea pentru producătorii-exportatori din țara în cauză și producătorii din Uniune. În etapa provizorie s-a avut în vedere eșantionarea și pentru importatorii neafiliați. Cu toate acestea, având în vedere faptul că doi din trei importatori selectați să facă parte din eșantion nu au transmis răspunsuri la chestionar, eșantionarea importatorilor nu a mai putut fi continuată. Prin urmare, s-au folosit toate informațiile disponibile referitoare la toți importatorii cooperanți pentru a ajunge la rezultate definitive mai ales în ceea ce privește interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

În etapa provizorie a anchetei s-a aplicat eșantionarea pentru producătorii-exportatori din țara în cauză și producătorii din Uniune. În etapa provizorie s-a avut în vedere eșantionarea și pentru importatorii neafiliați. Cu toate acestea, având în vedere faptul că doi din trei importatori selectați să facă parte din eșantion nu au transmis răspunsuri la chestionar, eșantionarea importatorilor nu a mai putut fi continuată. Prin urmare, s-au folosit toate informațiile disponibile referitoare la toți importatorii cooperanți pentru a ajunge la rezultate definitive mai ales în ceea ce privește interesul Uniunii.

| (5) | Unul dintre producătorii-exportatori a declarat că, întrucât la stabilirea prejudiciului suferit de industria din Uniune nu s-au folosit vânzările de la producătorii care nu au formulat plângeri, eșantionul de producători din Uniune selectat nu poate fi considerat reprezentativ. Acest argument a fost respins deoarece eșantionul a fost selectat pe baza răspunsurilor primite de la toți producătorii din Uniune care au cooperat la anchetă, indiferent de faptul că au susținut sau nu plângerea în etapa de stabilire a capacității procesuale, și a avut la bază volumele de producție. |
| --- | --- |

(5)

Unul dintre producătorii-exportatori a declarat că, întrucât la stabilirea prejudiciului suferit de industria din Uniune nu s-au folosit vânzările de la producătorii care nu au formulat plângeri, eșantionul de producători din Uniune selectat nu poate fi considerat reprezentativ. Acest argument a fost respins deoarece eșantionul a fost selectat pe baza răspunsurilor primite de la toți producătorii din Uniune care au cooperat la anchetă, indiferent de faptul că au susținut sau nu plângerea în etapa de stabilire a capacității procesuale, și a avut la bază volumele de producție.

| (6) | Un producător-exportator, afiliat unui producător din Uniune, s-a opus plângerii și a solicitat o examinare individuală, deoarece nu a fost inclus în eșantionul de producători-exportatori, din cauza volumelor scăzute ale exporturilor sale. Nici producătorul respectiv din Uniune nu a fost inclus în eșantionul pentru industria din Uniune, din cauza volumelor scăzute ale producției sale. Comisia a acordat o examinare individuală, dar producătorul-exportator și-a retras cererea. |
| --- | --- |

(6)

Un producător-exportator, afiliat unui producător din Uniune, s-a opus plângerii și a solicitat o examinare individuală, deoarece nu a fost inclus în eșantionul de producători-exportatori, din cauza volumelor scăzute ale exporturilor sale. Nici producătorul respectiv din Uniune nu a fost inclus în eșantionul pentru industria din Uniune, din cauza volumelor scăzute ale producției sale. Comisia a acordat o examinare individuală, dar producătorul-exportator și-a retras cererea.

| (7) | Șapte producători-exportatori din țara în cauză care nu au fost incluși în eșantion au solicitat o examinare individuală. Doi dintre aceștia au răspuns la chestionar, cinci nu au răspuns. Dintre cei doi producători-exportatori din țara în cauză care au răspuns la chestionar, unul și-a retras cererea de examinare individuală. Ca urmare, Comisia a examinat cererea primită din partea unui producător-exportator din țara în cauză care nu a fost inclus în eșantion:






  — | KEI Industries Limited, New Delhi (KEI). |
| --- | --- | --- |

(7)

Șapte producători-exportatori din țara în cauză care nu au fost incluși în eșantion au solicitat o examinare individuală. Doi dintre aceștia au răspuns la chestionar, cinci nu au răspuns. Dintre cei doi producători-exportatori din țara în cauză care au răspuns la chestionar, unul și-a retras cererea de examinare individuală. Ca urmare, Comisia a examinat cererea primită din partea unui producător-exportator din țara în cauză care nu a fost inclus în eșantion:

—

KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).

| (8) | În etapa provizorie, s-a constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori care au fost incluși inițial în eșantion nu a depus informații suficient de fiabile. Prin urmare s-a aplicat articolul 18 din regulamentul de bază. Comisia a decis să mărească eșantionul, incluzând încă trei societăți, pe baza volumelor exporturilor acestora și a disponibilității lor de a coopera, astfel cum a fost exprimată în urma deschiderii procedurii. Ca urmare, Comisia a examinat răspunsurile la chestionar și a efectuat vizite de verificare la spațiile de lucru ale următorilor producători-exportatori din țara în cauză:






  — | Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana; |
| --- | --- | --- |

(8)

În etapa provizorie, s-a constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori care au fost incluși inițial în eșantion nu a depus informații suficient de fiabile. Prin urmare s-a aplicat articolul 18 din regulamentul de bază. Comisia a decis să mărească eșantionul, incluzând încă trei societăți, pe baza volumelor exporturilor acestora și a disponibilității lor de a coopera, astfel cum a fost exprimată în urma deschiderii procedurii. Ca urmare, Comisia a examinat răspunsurile la chestionar și a efectuat vizite de verificare la spațiile de lucru ale următorilor producători-exportatori din țara în cauză:

—

Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana;

| — | Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra; |
| --- | --- |

—

Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra;

| — | Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra. |
| --- | --- |

—

Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.

| (9) | În afară de cele de mai sus, se confirmă considerentele 4-7 și 14 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(9)

În afară de cele de mai sus, se confirmă considerentele 4-7 și 14 din regulamentul provizoriu.

3.   Perioada de anchetă și perioada examinată

| (10) | Astfel cum este prevăzut în considerentul 20 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a referit la perioada cuprinsă între 1 aprilie 2011 și 31 martie 2012 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 martie 2012 (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(10)

Astfel cum este prevăzut în considerentul 20 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a referit la perioada cuprinsă între 1 aprilie 2011 și 31 martie 2012 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 martie 2012 (denumită în continuare „perioada examinată”).

4.   Procedura ulterioară

| (11) | Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate, mai precis cei trei producători-exportatori incluși în eșantion, producătorul-exportator care și-a retras cererea de examinare individuală, reclamantul și 11 utilizatori au trimis observații. Au fost audiate părțile care au formulat o solicitare în acest sens. Comisia a continuat să caute toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru comunicarea constatărilor sale definitive. Toate observațiile primite au fost examinate și luate în considerare, după caz. |
| --- | --- |

(11)

Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate, mai precis cei trei producători-exportatori incluși în eșantion, producătorul-exportator care și-a retras cererea de examinare individuală, reclamantul și 11 utilizatori au trimis observații. Au fost audiate părțile care au formulat o solicitare în acest sens. Comisia a continuat să caute toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru comunicarea constatărilor sale definitive. Toate observațiile primite au fost examinate și luate în considerare, după caz.

| (12) | Comisia a informat părțile interesate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora intenționează să recomande instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite tipuri de sârmă de oțel inoxidabil originare din țara în cauză și perceperea definitivă a sumelor constituite ca taxă provizorie (denumită în continuare „comunicarea constatărilor finale”). De asemenea, părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la comunicarea constatărilor finale. Toate observațiile primite au fost examinate și luate în considerare, după caz. |
| --- | --- |

(12)

Comisia a informat părțile interesate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora intenționează să recomande instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite tipuri de sârmă de oțel inoxidabil originare din țara în cauză și perceperea definitivă a sumelor constituite ca taxă provizorie (denumită în continuare „comunicarea constatărilor finale”). De asemenea, părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la comunicarea constatărilor finale. Toate observațiile primite au fost examinate și luate în considerare, după caz.

| (13) | În urma comentariilor primite la constatările finale, Comisia a informat părțile interesate în legătură cu modificările rezultatelor cu privire la nivelul de dumping al anumitor producători-exportatori. Părților li s-a acordat din nou o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la comunicarea constatărilor suplimentare. Toate observațiile primite au fost examinate și luate în considerare, după caz. O parte interesată, reclamantul, a criticat faptul că, pentru unii producători-exportatori, concluziile privind nivelul dumpingului au fost modificate pe baza unor date noi și a unor comentarii primite după comunicarea provizorie și în etapa definitivă a anchetei. De asemenea, aceasta a afirmat că drepturile sale procedurale au fost încălcate. |
| --- | --- |

(13)

În urma comentariilor primite la constatările finale, Comisia a informat părțile interesate în legătură cu modificările rezultatelor cu privire la nivelul de dumping al anumitor producători-exportatori. Părților li s-a acordat din nou o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la comunicarea constatărilor suplimentare. Toate observațiile primite au fost examinate și luate în considerare, după caz. O parte interesată, reclamantul, a criticat faptul că, pentru unii producători-exportatori, concluziile privind nivelul dumpingului au fost modificate pe baza unor date noi și a unor comentarii primite după comunicarea provizorie și în etapa definitivă a anchetei. De asemenea, aceasta a afirmat că drepturile sale procedurale au fost încălcate.

| (14) | Cu toate acestea, Comisia a considerat că trebuie să ia în considerare observațiile primite de la părțile interesate și, dacă este necesar, să modifice constatările în cazul în care observațiile sunt justificate. În niciunul dintre aceste cazuri nu au fost utilizate date noi neverificate pentru stabilirea dumpingului. În plus, drepturile procedurale ale tuturor părților interesate au fost respectate, deoarece acestea au fost informate corespunzător și la timp și au primit aceleași termene-limită pentru prezentarea observațiilor. |
| --- | --- |

(14)

Cu toate acestea, Comisia a considerat că trebuie să ia în considerare observațiile primite de la părțile interesate și, dacă este necesar, să modifice constatările în cazul în care observațiile sunt justificate. În niciunul dintre aceste cazuri nu au fost utilizate date noi neverificate pentru stabilirea dumpingului. În plus, drepturile procedurale ale tuturor părților interesate au fost respectate, deoarece acestea au fost informate corespunzător și la timp și au primit aceleași termene-limită pentru prezentarea observațiilor.

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

| (15) | Astfel cum se menționează în considerentul 21 din regulamentul provizoriu, produsul în cauză a fost definit drept sârmă din oțel inoxidabil conținând conform greutății:






  — | minimum 2,5 % nichel, alta decât sârma cu un conținut de nichel de minimum 28 %, dar maximum 31 % din greutate și cu un conținut de crom de minimum 20 %, dar maximum 22 %; |
| --- | --- | --- |

(15)

Astfel cum se menționează în considerentul 21 din regulamentul provizoriu, produsul în cauză a fost definit drept sârmă din oțel inoxidabil conținând conform greutății:

—

minimum 2,5 % nichel, alta decât sârma cu un conținut de nichel de minimum 28 %, dar maximum 31 % din greutate și cu un conținut de crom de minimum 20 %, dar maximum 22 %;

| — | mai puțin de 2,5 % nichel, alta decât sârma cu un conținut de crom de minimum 13 %, dar maximum 25 % din greutate și cu un conținut de aluminiu de minimum 3,5 %, dar maximum 6 %, |
| --- | --- |

—

mai puțin de 2,5 % nichel, alta decât sârma cu un conținut de crom de minimum 13 %, dar maximum 25 % din greutate și cu un conținut de aluminiu de minimum 3,5 %, dar maximum 6 %,

încadrată în prezent la codurile NC 7223 00 19 și 7223 00 99 și originară din țara în cauză.

| (16) | Unii utilizatori au exprimat preocupări în legătură cu aparenta lipsă a distincției între diversele tipuri de produs în cauză și de produs similar, având în vedere gama variată existentă pentru toate tipurile de produs. Un motiv special de preocupare a fost modul în care ar putea fi asigurată, în cadrul anchetei, o comparație echitabilă între toate tipurile de produs. La fel ca în majoritatea anchetelor, definiția produsului în cauză acoperă o gamă variată de tipuri de produs care au caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază identice sau similare. Faptul că aceste caracteristici pot varia de la un tip de produs la altul poate impune, într-adevăr, necesitatea de a acoperi o gamă variată de tipuri de produs. Acest lucru este valabil pentru prezenta anchetă. Comisia a ținut seama de diferențele existente între tipurile de produs și a asigurat o comparație echitabilă. Un număr unic de control al produsului (NCP) a fost alocat fiecărui tip de produs fabricat și vândut de către producătorii-exportatori din țara în cauză și fiecărui tip de produs fabricat și vândut de industria din Uniune. Numărul a fost alocat în funcție de principalele caracteristici ale produsului, în acest caz caracteristicile fiind calitatea oțelului, rezistența la tracțiune, acoperirea, suprafața, diametrul și forma. Prin urmare, tipurile de sârmă exportate către Uniune au fost comparate, pe baza NCP, cu produsele fabricate și vândute de către industria din Uniune care au aceleași caracteristici sau care prezintă caracteristici similare. Toate aceste tipuri de produs s-au încadrat în definiția produsului în cauză și a produsului similar prevăzută în avizul de deschidere (5) și în regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(16)

Unii utilizatori au exprimat preocupări în legătură cu aparenta lipsă a distincției între diversele tipuri de produs în cauză și de produs similar, având în vedere gama variată existentă pentru toate tipurile de produs. Un motiv special de preocupare a fost modul în care ar putea fi asigurată, în cadrul anchetei, o comparație echitabilă între toate tipurile de produs. La fel ca în majoritatea anchetelor, definiția produsului în cauză acoperă o gamă variată de tipuri de produs care au caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază identice sau similare. Faptul că aceste caracteristici pot varia de la un tip de produs la altul poate impune, într-adevăr, necesitatea de a acoperi o gamă variată de tipuri de produs. Acest lucru este valabil pentru prezenta anchetă. Comisia a ținut seama de diferențele existente între tipurile de produs și a asigurat o comparație echitabilă. Un număr unic de control al produsului (NCP) a fost alocat fiecărui tip de produs fabricat și vândut de către producătorii-exportatori din țara în cauză și fiecărui tip de produs fabricat și vândut de industria din Uniune. Numărul a fost alocat în funcție de principalele caracteristici ale produsului, în acest caz caracteristicile fiind calitatea oțelului, rezistența la tracțiune, acoperirea, suprafața, diametrul și forma. Prin urmare, tipurile de sârmă exportate către Uniune au fost comparate, pe baza NCP, cu produsele fabricate și vândute de către industria din Uniune care au aceleași caracteristici sau care prezintă caracteristici similare. Toate aceste tipuri de produs s-au încadrat în definiția produsului în cauză și a produsului similar prevăzută în avizul de deschidere (5) și în regulamentul provizoriu.

| (17) | Una dintre părți a reiterat afirmația că așa-numitele tipuri de produs „care încorporează tehnologie avansată” sunt diferite și nu sunt interschimbabile cu alte tipuri de produs în cauză. Prin urmare, acestea ar trebui să fie excluse din definiția produsului. În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (6), atunci când se stabilește dacă produsele sunt similare, astfel încât fac parte din același produs, trebuie să se evalueze dacă ele au aceleași caracteristici tehnice și fizice, aceleași utilizări finale de bază și același raport calitate-preț. În această privință, trebuie să se evalueze caracterul interschimbabil al acestor produse și concurența dintre ele. Ancheta a constatat că tipurile de produs „care încorporează tehnologie avansată” menționate de partea respectivă au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază ca și alte produse care fac obiectul anchetei. Acestea sunt sârme fabricate din oțel inoxidabil, iar procesul de producție este similar, folosind mașini asemănătoare, astfel încât producătorii pot fabrica diferite variante ale produsului, în funcție de cerere. Prin urmare, cu toate că diferitele tipuri de sârmă nu sunt direct interschimbabile și nu concurează în mod direct, producătorii concurează pentru contracte care acoperă o gamă largă de tipuri de sârmă din oțel inoxidabil. În plus, aceste tipuri de produs sunt fabricate și vândute atât de industria din Uniune, cât și de producătorii-exportatori din țara în cauză, care utilizează o metodă de producție similară. Prin urmare, această afirmație nu poate fi acceptată. |
| --- | --- |

(17)

Una dintre părți a reiterat afirmația că așa-numitele tipuri de produs „care încorporează tehnologie avansată” sunt diferite și nu sunt interschimbabile cu alte tipuri de produs în cauză. Prin urmare, acestea ar trebui să fie excluse din definiția produsului. În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (6), atunci când se stabilește dacă produsele sunt similare, astfel încât fac parte din același produs, trebuie să se evalueze dacă ele au aceleași caracteristici tehnice și fizice, aceleași utilizări finale de bază și același raport calitate-preț. În această privință, trebuie să se evalueze caracterul interschimbabil al acestor produse și concurența dintre ele. Ancheta a constatat că tipurile de produs „care încorporează tehnologie avansată” menționate de partea respectivă au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază ca și alte produse care fac obiectul anchetei. Acestea sunt sârme fabricate din oțel inoxidabil, iar procesul de producție este similar, folosind mașini asemănătoare, astfel încât producătorii pot fabrica diferite variante ale produsului, în funcție de cerere. Prin urmare, cu toate că diferitele tipuri de sârmă nu sunt direct interschimbabile și nu concurează în mod direct, producătorii concurează pentru contracte care acoperă o gamă largă de tipuri de sârmă din oțel inoxidabil. În plus, aceste tipuri de produs sunt fabricate și vândute atât de industria din Uniune, cât și de producătorii-exportatori din țara în cauză, care utilizează o metodă de producție similară. Prin urmare, această afirmație nu poate fi acceptată.

| (18) | Ca răspuns la comunicarea constatărilor finale, una dintre părți a afirmat că analiza efectuată de Comisie pentru a stabili dacă așa-numitele tipuri de produs „care încorporează tehnologie avansată” ar trebui să fie incluse în domeniul de aplicare al anchetei a fost insuficientă. Această afirmație este respinsă. Ancheta a stabilit faptul că tipurile de produs care încorporează tehnologie avansată se încadrează în definiția produsului, astfel cum se menționează în considerentul 17. Partea presupune în mod greșit că toate criteriile menționate în jurisprudență trebuie îndeplinite în același timp. În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (7), Comisia se bucură de o largă putere de apreciere în privința definirii sferei de aplicare a produsului și trebuie să efectueze această evaluare pe baza setului de criterii stabilite de Curte. Adeseori, așa cum se întâmplă în cazul de față, unele criterii pot fi orientate într-o anumită direcție, iar altele pot fi orientate într-o altă direcție; într-o astfel de situație, Comisia trebuie să realizeze o evaluare globală, așa cum s-a întâmplat în cazul de față. Prin urmare, partea interesată respectivă presupune în mod greșit că tipurile de produs trebuie să îndeplinească toate caracteristicile pentru a se încadra în definiția aceluiași produs. |
| --- | --- |

(18)

Ca răspuns la comunicarea constatărilor finale, una dintre părți a afirmat că analiza efectuată de Comisie pentru a stabili dacă așa-numitele tipuri de produs „care încorporează tehnologie avansată” ar trebui să fie incluse în domeniul de aplicare al anchetei a fost insuficientă. Această afirmație este respinsă. Ancheta a stabilit faptul că tipurile de produs care încorporează tehnologie avansată se încadrează în definiția produsului, astfel cum se menționează în considerentul 17. Partea presupune în mod greșit că toate criteriile menționate în jurisprudență trebuie îndeplinite în același timp. În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (7), Comisia se bucură de o largă putere de apreciere în privința definirii sferei de aplicare a produsului și trebuie să efectueze această evaluare pe baza setului de criterii stabilite de Curte. Adeseori, așa cum se întâmplă în cazul de față, unele criterii pot fi orientate într-o anumită direcție, iar altele pot fi orientate într-o altă direcție; într-o astfel de situație, Comisia trebuie să realizeze o evaluare globală, așa cum s-a întâmplat în cazul de față. Prin urmare, partea interesată respectivă presupune în mod greșit că tipurile de produs trebuie să îndeplinească toate caracteristicile pentru a se încadra în definiția aceluiași produs.

| (19) | Unii utilizatori au afirmat că tipurile de sârmă din oțel inoxidabil din așa-numita „serie 200” ar trebui să fie excluse din sfera de aplicare a produsului. Mai exact, utilizatorii respectivi au susținut că acest tip de produs nu este fabricat aproape deloc de către industria din Uniune. Cu toate acestea, afirmația respectivă este neîntemeiată. În primul rând, faptul că un anumit tip de produs nu este fabricat de industria din Uniune nu constituie un motiv suficient pentru a-l exclude din sfera anchetei, atunci când procesul de producție le permite producătorilor din Uniune să înceapă să fabrice tipul de produs în cauză. În al doilea rând, ca și în cazul tipurilor de sârmă care încorporează tehnologie avansată, s-a constatat că aceste tipuri de produs în cauză au caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază identice sau similare cu alte tipuri de produs similar fabricate și vândute de industria din Uniune. Prin urmare, această afirmație nu poate fi acceptată. |
| --- | --- |

(19)

Unii utilizatori au afirmat că tipurile de sârmă din oțel inoxidabil din așa-numita „serie 200” ar trebui să fie excluse din sfera de aplicare a produsului. Mai exact, utilizatorii respectivi au susținut că acest tip de produs nu este fabricat aproape deloc de către industria din Uniune. Cu toate acestea, afirmația respectivă este neîntemeiată. În primul rând, faptul că un anumit tip de produs nu este fabricat de industria din Uniune nu constituie un motiv suficient pentru a-l exclude din sfera anchetei, atunci când procesul de producție le permite producătorilor din Uniune să înceapă să fabrice tipul de produs în cauză. În al doilea rând, ca și în cazul tipurilor de sârmă care încorporează tehnologie avansată, s-a constatat că aceste tipuri de produs în cauză au caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază identice sau similare cu alte tipuri de produs similar fabricate și vândute de industria din Uniune. Prin urmare, această afirmație nu poate fi acceptată.

| (20) | De asemenea, utilizatorii respectivi au susținut că sârma laminată ar trebui să fie inclusă în definiția produsului în cauză. Cu toate acestea, sârma laminată este materia primă utilizată pentru fabricarea produsului în cauză, dar poate fi utilizată și pentru fabricarea altor produse, cum ar fi elementele de fixare și cuiele. În consecință, spre deosebire de produsul în cauză, aceasta nu este un produs finit din oțel. Prin procesul de producție al formării la rece, sârma laminată poate fi transformată, printre altele, în produsul în cauză sau în produsul similar. Din acest motiv, sârma laminată nu poate fi inclusă în sfera de aplicare a produsului, în sensul regulamentului de bază. |
| --- | --- |

(20)

De asemenea, utilizatorii respectivi au susținut că sârma laminată ar trebui să fie inclusă în definiția produsului în cauză. Cu toate acestea, sârma laminată este materia primă utilizată pentru fabricarea produsului în cauză, dar poate fi utilizată și pentru fabricarea altor produse, cum ar fi elementele de fixare și cuiele. În consecință, spre deosebire de produsul în cauză, aceasta nu este un produs finit din oțel. Prin procesul de producție al formării la rece, sârma laminată poate fi transformată, printre altele, în produsul în cauză sau în produsul similar. Din acest motiv, sârma laminată nu poate fi inclusă în sfera de aplicare a produsului, în sensul regulamentului de bază.

| (21) | Pe baza celor de mai sus, se confirmă definiția produsului în cauză și cea a produsului similar prevăzute în considerentele 21-24 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(21)

Pe baza celor de mai sus, se confirmă definiția produsului în cauză și cea a produsului similar prevăzute în considerentele 21-24 din regulamentul provizoriu.

C.   DUMPING

1.   Introducere

| (22) | În cursul vizitelor de verificare la spațiile de lucru ale celor trei producători-exportatori din țara în cauză incluși inițial în eșantion și al analizei ulterioare a informațiilor colectate, s-a constatat că aceste societăți au prezentat unele informații care nu pot fi considerate fiabile. Comisia a continuat ancheta, analizând toate informațiile prezentate ca reacție la comunicarea constatărilor provizorii și în audierile ulterioare. |
| --- | --- |

(22)

În cursul vizitelor de verificare la spațiile de lucru ale celor trei producători-exportatori din țara în cauză incluși inițial în eșantion și al analizei ulterioare a informațiilor colectate, s-a constatat că aceste societăți au prezentat unele informații care nu pot fi considerate fiabile. Comisia a continuat ancheta, analizând toate informațiile prezentate ca reacție la comunicarea constatărilor provizorii și în audierile ulterioare.

| (23) | Așa cum se indică în considerentul 26 din regulamentul provizoriu, în cazul unuia dintre producătorii-exportatori, Comisia a constatat că nu se poate face o corelare între costurile raportate în răspunsul la chestionar și cele din sistemul intern de raportare a costurilor societății. Societatea a afirmat că diferențele au fost cauzate de erori de înregistrare și de folosirea unei metode diferite de evaluare a stocurilor în sistemul intern de raportare a costurilor față de datele publicate în conturile anuale. |
| --- | --- |

(23)

Așa cum se indică în considerentul 26 din regulamentul provizoriu, în cazul unuia dintre producătorii-exportatori, Comisia a constatat că nu se poate face o corelare între costurile raportate în răspunsul la chestionar și cele din sistemul intern de raportare a costurilor societății. Societatea a afirmat că diferențele au fost cauzate de erori de înregistrare și de folosirea unei metode diferite de evaluare a stocurilor în sistemul intern de raportare a costurilor față de datele publicate în conturile anuale.

| (24) | Așa cum s-a explicat în considerentul 28 din regulamentul provizoriu, în timp ce datele din sistemul intern de raportare a costurilor au fost în concordanță cu situațiile financiare la nivelul societății, nu a fost posibil să se stabilească reconcilierea dintre tabelele cu costuri pregătite special de societate ca răspuns la chestionarul de anchetă și datele conținute în sistemul intern de raportare a costurilor pentru secția de producție de sârmă. Prin urmare, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, s-a considerat că informațiile găsite în sistemul intern de raportare a costurilor ar trebui să fie utilizate în scopul anchetei antidumping. |
| --- | --- |

(24)

Așa cum s-a explicat în considerentul 28 din regulamentul provizoriu, în timp ce datele din sistemul intern de raportare a costurilor au fost în concordanță cu situațiile financiare la nivelul societății, nu a fost posibil să se stabilească reconcilierea dintre tabelele cu costuri pregătite special de societate ca răspuns la chestionarul de anchetă și datele conținute în sistemul intern de raportare a costurilor pentru secția de producție de sârmă. Prin urmare, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, s-a considerat că informațiile găsite în sistemul intern de raportare a costurilor ar trebui să fie utilizate în scopul anchetei antidumping.

| (25) | Din acest motiv, Comisia a ajustat provizoriu datele privind costurile furnizate de producătorul-exportator în răspunsul la chestionar, prin utilizarea datelor disponibile în sistemul intern de raportare a costurilor. |
| --- | --- |

(25)

Din acest motiv, Comisia a ajustat provizoriu datele privind costurile furnizate de producătorul-exportator în răspunsul la chestionar, prin utilizarea datelor disponibile în sistemul intern de raportare a costurilor.

| (26) | Așa cum s-a menționat în considerentul 27 din regulamentul provizoriu, producătorul-exportator a afirmat că datele din sistemul intern de raportare a costurilor nu sunt fiabile și nu ar trebui să fie utilizate în scopul anchetei. Societatea a atras atenția asupra mai multor erori și probleme conceptuale privind cifrele din raportările interne pe care s-a bazat Comisia pentru ajustarea costurilor. Societatea a declarat că analiza Comisiei ar fi trebuit să se bazeze pe costurile raportate în răspunsul la chestionar. În plus, într-o etapă ulterioară măsurilor provizorii, societatea a făcut o reconciliere între cifrele privind costurile din rapoartele interne pe secții și cele din răspunsul la chestionar. Pe această bază și având în vedere dovezile înregistrate în timpul vizitei la fața locului, au putut fi acceptate anumite costuri de fabricație raportate inițial de societatea respectivă în răspunsul la chestionar. |
| --- | --- |

(26)

Așa cum s-a menționat în considerentul 27 din regulamentul provizoriu, producătorul-exportator a afirmat că datele din sistemul intern de raportare a costurilor nu sunt fiabile și nu ar trebui să fie utilizate în scopul anchetei. Societatea a atras atenția asupra mai multor erori și probleme conceptuale privind cifrele din raportările interne pe care s-a bazat Comisia pentru ajustarea costurilor. Societatea a declarat că analiza Comisiei ar fi trebuit să se bazeze pe costurile raportate în răspunsul la chestionar. În plus, într-o etapă ulterioară măsurilor provizorii, societatea a făcut o reconciliere între cifrele privind costurile din rapoartele interne pe secții și cele din răspunsul la chestionar. Pe această bază și având în vedere dovezile înregistrate în timpul vizitei la fața locului, au putut fi acceptate anumite costuri de fabricație raportate inițial de societatea respectivă în răspunsul la chestionar.

| (27) | Cu toate acestea, pe baza dovezilor existente, alocarea anumitor costuri, cum ar fi cheltuielile indirecte și costurile financiare raportate de societate în răspunsul la chestionar nu au putut fi considerate de încredere pentru anchetă. Comisia a considerat că aceste costuri ar trebui să fie alocate pe baza cifrei de afaceri totale a societății și a costului bunurilor vândute, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe baza celor de mai sus, au putut fi acceptate majoritatea costurilor raportate în răspunsul la chestionar, iar societatea a fost de acord cu alocarea cifrei de afaceri în etapa definitivă a anchetei. Astfel, se consideră că articolul 18 din regulamentul de bază nu ar trebui să se mai aplice pentru stabilirea marjei de dumping a acestui producător-exportator. |
| --- | --- |

(27)

Cu toate acestea, pe baza dovezilor existente, alocarea anumitor costuri, cum ar fi cheltuielile indirecte și costurile financiare raportate de societate în răspunsul la chestionar nu au putut fi considerate de încredere pentru anchetă. Comisia a considerat că aceste costuri ar trebui să fie alocate pe baza cifrei de afaceri totale a societății și a costului bunurilor vândute, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe baza celor de mai sus, au putut fi acceptate majoritatea costurilor raportate în răspunsul la chestionar, iar societatea a fost de acord cu alocarea cifrei de afaceri în etapa definitivă a anchetei. Astfel, se consideră că articolul 18 din regulamentul de bază nu ar trebui să se mai aplice pentru stabilirea marjei de dumping a acestui producător-exportator.

| (28) | Astfel cum se precizează în considerentul 30 din regulamentul provizoriu, în cazul unui al doilea producător-exportator, Comisia a constatat că achizițiile și consumul de materii prime raportate în răspunsul societății la chestionar nu au fost susținute de datele găsite în sistemul de gestionare a stocurilor producătorului. În special, se pare că distribuția pe clase de oțel a fost diferită în fiecare dintre surse. Comisia a stabilit că un factor cheie în determinarea costurilor aferente produsului final este clasa oțelului și că informațiile nefiabile privind clasa oțelului ar putea denatura semnificativ calculele privind costurile și prețurile de vânzare ale diferitor tipuri de produse și, prin urmare, ar putea să inducă în eroare și a informat producătorul-exportator, în diverse ocazii, despre acest argument esențial. |
| --- | --- |

(28)

Astfel cum se precizează în considerentul 30 din regulamentul provizoriu, în cazul unui al doilea producător-exportator, Comisia a constatat că achizițiile și consumul de materii prime raportate în răspunsul societății la chestionar nu au fost susținute de datele găsite în sistemul de gestionare a stocurilor producătorului. În special, se pare că distribuția pe clase de oțel a fost diferită în fiecare dintre surse. Comisia a stabilit că un factor cheie în determinarea costurilor aferente produsului final este clasa oțelului și că informațiile nefiabile privind clasa oțelului ar putea denatura semnificativ calculele privind costurile și prețurile de vânzare ale diferitor tipuri de produse și, prin urmare, ar putea să inducă în eroare și a informat producătorul-exportator, în diverse ocazii, despre acest argument esențial.

| (29) | După cum s-a menționat în considerentul 31 din regulamentul provizoriu, producătorul-exportator a susținut că fișierele electronice care conțin date privind achizițiile de materii prime colectate de către Comisie în timpul vizitei de verificare au fost incomplete deoarece achizițiile suplimentare de materii prime au fost efectuate de către alte unități din societate, însă aceste achiziții nu au fost raportate și nu au fost incluse în fișierele electronice colectate în timpul vizitei de verificare și examinate de către Comisie. În plus, producătorul-exportator a pretins că discrepanțele observate în cantitățile de clase de oțel au fost cauzate de faptul că unele clase de oțel au fost parțial suprapuse între ele și că unele părți ale procesului de producție nu au fost urmărite la nivelul fiecărei clase de oțel. |
| --- | --- |

(29)

După cum s-a menționat în considerentul 31 din regulamentul provizoriu, producătorul-exportator a susținut că fișierele electronice care conțin date privind achizițiile de materii prime colectate de către Comisie în timpul vizitei de verificare au fost incomplete deoarece achizițiile suplimentare de materii prime au fost efectuate de către alte unități din societate, însă aceste achiziții nu au fost raportate și nu au fost incluse în fișierele electronice colectate în timpul vizitei de verificare și examinate de către Comisie. În plus, producătorul-exportator a pretins că discrepanțele observate în cantitățile de clase de oțel au fost cauzate de faptul că unele clase de oțel au fost parțial suprapuse între ele și că unele părți ale procesului de producție nu au fost urmărite la nivelul fiecărei clase de oțel.

| (30) | Cu toate acestea, în considerentul 32 din regulamentul provizoriu Comisia a remarcat că afirmațiile de mai sus, făcute de societate cu privire la achizițiile de materii prime suplimentare, nu au fost susținute de dovezi și în orice caz nu sunt suficiente pentru a explica discrepanțele observate la nivelul fiecărei clase de oțel. Comisia a remarcat, de asemenea, că societatea a afirmat că nu a fost posibil să se facă o urmărire exactă în funcție de clasele de oțel în toate etapele procesului de producție. Acest argument subminează și mai departe fiabilitatea sistemului de raportare a claselor de oțel în ansamblu. Informațiile furnizate în legătură cu clasele de oțel trebuie să fie considerate provizoriu eronate. |
| --- | --- |

(30)

Cu toate acestea, în considerentul 32 din regulamentul provizoriu Comisia a remarcat că afirmațiile de mai sus, făcute de societate cu privire la achizițiile de materii prime suplimentare, nu au fost susținute de dovezi și în orice caz nu sunt suficiente pentru a explica discrepanțele observate la nivelul fiecărei clase de oțel. Comisia a remarcat, de asemenea, că societatea a afirmat că nu a fost posibil să se facă o urmărire exactă în funcție de clasele de oțel în toate etapele procesului de producție. Acest argument subminează și mai departe fiabilitatea sistemului de raportare a claselor de oțel în ansamblu. Informațiile furnizate în legătură cu clasele de oțel trebuie să fie considerate provizoriu eronate.

| (31) | În considerentul 33 din regulamentul provizoriu, Comisia a considerat că distribuția raportată de materie primă în funcție de clasa oțelului nu a fost fiabilă și provizoriu nu ar trebui să fie luată în considerare și că hotărârile trebuie să se ia pe baza datelor disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Din cauza lipsei de fiabilitate a sistemului de raportare în ansamblul său, nu a fost posibil să se ia hotărâri pe baza vreuneia dintre clasele de oțel raportate. Prin urmare, consumul total de materii prime considerat în ansamblu, fără a ține cont de distribuția în funcție de clasa oțelului, a fost utilizat la calcularea unei marje de dumping globale pentru toate produsele. |
| --- | --- |

(31)

În considerentul 33 din regulamentul provizoriu, Comisia a considerat că distribuția raportată de materie primă în funcție de clasa oțelului nu a fost fiabilă și provizoriu nu ar trebui să fie luată în considerare și că hotărârile trebuie să se ia pe baza datelor disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Din cauza lipsei de fiabilitate a sistemului de raportare în ansamblul său, nu a fost posibil să se ia hotărâri pe baza vreuneia dintre clasele de oțel raportate. Prin urmare, consumul total de materii prime considerat în ansamblu, fără a ține cont de distribuția în funcție de clasa oțelului, a fost utilizat la calcularea unei marje de dumping globale pentru toate produsele.

| (32) | În urma publicării constatărilor provizorii, societatea a contestat abordarea provizorie în termeni generali, dar tot nu a putut oferi o corelare unu-la-unu la nivel de NCP. Cu toate acestea, la un stadiu ulterior al anchetei, societatea a pus la dispoziție o grupare a materiei prime în seriile principale de tipuri de calități de oțel în funcție de compoziția chimică, cu un grad suficient de reconciliere (seriile 200, 300 și 400 din clasificarea AISI). De asemenea, societatea a oferit o metodă alternativă de grupare în care utilizarea finală a fost inclusă ca factor de grupare suplimentar. Cu toate acestea, întrucât utilizarea finală nu poate fi verificată, Comisia a recalculat marja de dumping pe baza claselor de oțel grupate în funcție de compoziția lor chimică, astfel cum este exprimată în seria de clase de oțel (seriile 200, 300 și 400 din clasificarea AISI). Seria de clase de oțel reprezintă un criteriu care este utilizat în mod general, care este obiectiv și ușor de verificat, însă pentru această societate, utilizarea NCP nu a permis reconcilierea deplină și, prin urmare, nu ar asigura o comparație echitabilă, pe baza unor date fiabile, în sensul regulamentului de bază. |
| --- | --- |

(32)

În urma publicării constatărilor provizorii, societatea a contestat abordarea provizorie în termeni generali, dar tot nu a putut oferi o corelare unu-la-unu la nivel de NCP. Cu toate acestea, la un stadiu ulterior al anchetei, societatea a pus la dispoziție o grupare a materiei prime în seriile principale de tipuri de calități de oțel în funcție de compoziția chimică, cu un grad suficient de reconciliere (seriile 200, 300 și 400 din clasificarea AISI). De asemenea, societatea a oferit o metodă alternativă de grupare în care utilizarea finală a fost inclusă ca factor de grupare suplimentar. Cu toate acestea, întrucât utilizarea finală nu poate fi verificată, Comisia a recalculat marja de dumping pe baza claselor de oțel grupate în funcție de compoziția lor chimică, astfel cum este exprimată în seria de clase de oțel (seriile 200, 300 și 400 din clasificarea AISI). Seria de clase de oțel reprezintă un criteriu care este utilizat în mod general, care este obiectiv și ușor de verificat, însă pentru această societate, utilizarea NCP nu a permis reconcilierea deplină și, prin urmare, nu ar asigura o comparație echitabilă, pe baza unor date fiabile, în sensul regulamentului de bază.

| (33) | Întrucât informațiile suplimentare prezentate de societate nu au permis totuși reconcilierea datelor la un nivel de detaliere suficient, necesar pentru anchetă, se menține concluzia provizorie, potrivit căreia sistemele de urmărire ale societății nu au fost suficient de fiabile, aplicându-se articolul 18 din regulamentul de bază, pentru stabilirea definitivă a costului de producție și calcularea marjei de dumping, care se bazează, prin urmare, pe abordarea menționată în considerentul anterior. |
| --- | --- |

(33)

Întrucât informațiile suplimentare prezentate de societate nu au permis totuși reconcilierea datelor la un nivel de detaliere suficient, necesar pentru anchetă, se menține concluzia provizorie, potrivit căreia sistemele de urmărire ale societății nu au fost suficient de fiabile, aplicându-se articolul 18 din regulamentul de bază, pentru stabilirea definitivă a costului de producție și calcularea marjei de dumping, care se bazează, prin urmare, pe abordarea menționată în considerentul anterior.

| (34) | După cum s-a menționat în considerentul 34, în cazul celui de al treilea producător-exportator, Comisia a descoperit, în timpul vizitei de verificare, că fluxurile de materii prime raportate în răspunsul la chestionar nu erau în concordanță cu datele din sistemul contabil al producătorului. Se pare că distribuția pe clase de oțel a fost diferită în fiecare dintre cele două surse. |
| --- | --- |

(34)

După cum s-a menționat în considerentul 34, în cazul celui de al treilea producător-exportator, Comisia a descoperit, în timpul vizitei de verificare, că fluxurile de materii prime raportate în răspunsul la chestionar nu erau în concordanță cu datele din sistemul contabil al producătorului. Se pare că distribuția pe clase de oțel a fost diferită în fiecare dintre cele două surse.

| (35) | După cum s-a menționat în considerentul 35 din regulamentul provizoriu, producătorul-exportator, deși a admis existența unor erori în răspunsul la chestionar, a afirmat că diferențele în cantitățile totale de materie primă ar putea fi reconciliate prin luarea în considerare a variației stocurilor. Cu toate acestea, societatea a susținut, de asemenea, că suprapunerea parțială a claselor de oțel face imposibilă realizarea unei reconcilieri exacte pentru fiecare clasă de oțel. În observațiile sale în urma constatărilor provizorii, societatea a declarat, de asemenea, că uneori clasa de oțel indicată pe factura de vânzare nu corespunde cu clasa de oțel care se exportă efectiv. Mai mult, societatea a susținut că în industria oțelului inoxidabil clasele de oțel nu sunt folosite într-o manieră exactă, ci există variații între compozițiile chimice publicate ale claselor de oțel și cele ale produselor reale. Societatea a afirmat că dacă se iau în considerare aceste explicații, discrepanțele identificate de Comisie ar afecta doar o parte nesemnificativă a exporturilor sale. |
| --- | --- |

(35)

După cum s-a menționat în considerentul 35 din regulamentul provizoriu, producătorul-exportator, deși a admis existența unor erori în răspunsul la chestionar, a afirmat că diferențele în cantitățile totale de materie primă ar putea fi reconciliate prin luarea în considerare a variației stocurilor. Cu toate acestea, societatea a susținut, de asemenea, că suprapunerea parțială a claselor de oțel face imposibilă realizarea unei reconcilieri exacte pentru fiecare clasă de oțel. În observațiile sale în urma constatărilor provizorii, societatea a declarat, de asemenea, că uneori clasa de oțel indicată pe factura de vânzare nu corespunde cu clasa de oțel care se exportă efectiv. Mai mult, societatea a susținut că în industria oțelului inoxidabil clasele de oțel nu sunt folosite într-o manieră exactă, ci există variații între compozițiile chimice publicate ale claselor de oțel și cele ale produselor reale. Societatea a afirmat că dacă se iau în considerare aceste explicații, discrepanțele identificate de Comisie ar afecta doar o parte nesemnificativă a exporturilor sale.

| (36) | Comisia a considerat că volumul discrepanțelor detectate nu poate fi explicat de impreciziile ocazionale. Din contră, argumentele prezentate au contribuit la subminarea credibilității întregului sistem de raportare a claselor de oțel al societății, în special având în vedere natura decisivă a claselor de oțel în stabilirea costului produsului final. |
| --- | --- |

(36)

Comisia a considerat că volumul discrepanțelor detectate nu poate fi explicat de impreciziile ocazionale. Din contră, argumentele prezentate au contribuit la subminarea credibilității întregului sistem de raportare a claselor de oțel al societății, în special având în vedere natura decisivă a claselor de oțel în stabilirea costului produsului final.

| (37) | Cu toate acestea, ulterior, în cursul anchetei, societatea a susținut că, în cazul în care Comisia nu acceptă raportarea inițială a societății cu privire la clasele de oțel, s-ar putea obține un rezultat mai precis dacă, în loc să fuzioneze împreună toate NCP-urile așa cum s-a procedat în etapa provizorie, Comisia ar grupa numai acele clase de oțel între care au fost identificate discrepanțe, sau, în mod alternativ, dacă ar grupa clasele de oțel în funcție de compoziția chimică a acestora exprimată în seriile de clase de oțel (seriile 200, 300 și 400 din clasificarea AISI). De asemenea, societatea a oferit încă o metodă suplimentară de grupare a claselor de oțel din seria 300 în subgrupe mai mici. |
| --- | --- |

(37)

Cu toate acestea, ulterior, în cursul anchetei, societatea a susținut că, în cazul în care Comisia nu acceptă raportarea inițială a societății cu privire la clasele de oțel, s-ar putea obține un rezultat mai precis dacă, în loc să fuzioneze împreună toate NCP-urile așa cum s-a procedat în etapa provizorie, Comisia ar grupa numai acele clase de oțel între care au fost identificate discrepanțe, sau, în mod alternativ, dacă ar grupa clasele de oțel în funcție de compoziția chimică a acestora exprimată în seriile de clase de oțel (seriile 200, 300 și 400 din clasificarea AISI). De asemenea, societatea a oferit încă o metodă suplimentară de grupare a claselor de oțel din seria 300 în subgrupe mai mici.

| (38) | În consecință, Comisia a recalculat marja de dumping pe baza grupelor de oțel inoxidabil bazate pe compoziția chimică, astfel cum este exprimat în seria de clase de oțel (seriile 200, 300 și 400 din clasificarea AISI) astfel încât să urmeze aceeași metodă ca cea descrisă la considerentul 30. Seria de clase de oțel reprezintă un criteriu care este utilizat în mod general, care este obiectiv și ușor de verificat, însă pentru această societate, utilizarea NCP nu a permis reconcilierea deplină și, prin urmare, nu ar asigura o comparație echitabilă, pe baza unor date fiabile, în sensul regulamentului de bază. |
| --- | --- |

(38)

În consecință, Comisia a recalculat marja de dumping pe baza grupelor de oțel inoxidabil bazate pe compoziția chimică, astfel cum este exprimat în seria de clase de oțel (seriile 200, 300 și 400 din clasificarea AISI) astfel încât să urmeze aceeași metodă ca cea descrisă la considerentul 30. Seria de clase de oțel reprezintă un criteriu care este utilizat în mod general, care este obiectiv și ușor de verificat, însă pentru această societate, utilizarea NCP nu a permis reconcilierea deplină și, prin urmare, nu ar asigura o comparație echitabilă, pe baza unor date fiabile, în sensul regulamentului de bază.

| (39) | Întrucât informațiile suplimentare prezentate de societate nu au permis totuși reconcilierea datelor la un nivel de detaliere suficient, necesar pentru anchetă, se menține concluzia provizorie, potrivit căreia sistemele de urmărire ale societății nu au fost suficient de fiabile, aplicându-se articolul 18 din regulamentul de bază pentru stabilirea definitivă a costului de producție și calcularea marjei de dumping, care se bazează, prin urmare, pe abordarea menționată în considerentul anterior. |
| --- | --- |

(39)

Întrucât informațiile suplimentare prezentate de societate nu au permis totuși reconcilierea datelor la un nivel de detaliere suficient, necesar pentru anchetă, se menține concluzia provizorie, potrivit căreia sistemele de urmărire ale societății nu au fost suficient de fiabile, aplicându-se articolul 18 din regulamentul de bază pentru stabilirea definitivă a costului de producție și calcularea marjei de dumping, care se bazează, prin urmare, pe abordarea menționată în considerentul anterior.

| (40) | Reclamantul a susținut că gruparea produsului în cauză în clase de oțel a împiedicat Comisia să desfășoare în mod corect analiza de rentabilitate pentru a determina valorile normale per NCP. |
| --- | --- |

(40)

Reclamantul a susținut că gruparea produsului în cauză în clase de oțel a împiedicat Comisia să desfășoare în mod corect analiza de rentabilitate pentru a determina valorile normale per NCP.

| (41) | Comisia își desfășoară analiza la un nivel care este conform cu sistemele interne de evidență contabilă ale producătorilor-exportatori și ale producătorilor din Uniune, ceea ce permite justificarea cifrelor raportate. Prin urmare, această afirmație este respinsă. |
| --- | --- |

(41)

Comisia își desfășoară analiza la un nivel care este conform cu sistemele interne de evidență contabilă ale producătorilor-exportatori și ale producătorilor din Uniune, ceea ce permite justificarea cifrelor raportate. Prin urmare, această afirmație este respinsă.

| (42) | În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 37 și 38 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(42)

În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 37 și 38 din regulamentul provizoriu.

2.   Valoarea normală

| (43) | Pentru un producător-exportator pentru care se aplică articolul 18 din regulamentul de bază, s-a revizuit stabilirea valorii normale, în urma reevaluării costului său de producție. În etapa definitivă, costul de producție a fost stabilit pe baza costurilor de fabricație raportate, la care s-au adăugat costurile de vânzare, costurile generale și administrative, inclusiv costurile de finanțare, folosind o metodă de alocare permisă de articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(43)

Pentru un producător-exportator pentru care se aplică articolul 18 din regulamentul de bază, s-a revizuit stabilirea valorii normale, în urma reevaluării costului său de producție. În etapa definitivă, costul de producție a fost stabilit pe baza costurilor de fabricație raportate, la care s-au adăugat costurile de vânzare, costurile generale și administrative, inclusiv costurile de finanțare, folosind o metodă de alocare permisă de articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază.

| (44) | Pentru cei trei producători-exportatori nou incluși în eșantion și pentru producătorul-exportator care a beneficiat de examinare individuală, s-a constatat că volumele vânzărilor interne sunt reprezentative în ansamblu, reprezentând cel puțin 5 % din volumul total de vânzări la export către Uniune al societății pentru produsul în cauză. Același test de reprezentativitate a fost efectuat pentru fiecare tip de produs vândut de producătorii nou incluși în eșantion pe piețele lor interne și s-a constatat că rezultatul este comparabil cu cel pentru tipurile de produse vândute pentru export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(44)

Pentru cei trei producători-exportatori nou incluși în eșantion și pentru producătorul-exportator care a beneficiat de examinare individuală, s-a constatat că volumele vânzărilor interne sunt reprezentative în ansamblu, reprezentând cel puțin 5 % din volumul total de vânzări la export către Uniune al societății pentru produsul în cauză. Același test de reprezentativitate a fost efectuat pentru fiecare tip de produs vândut de producătorii nou incluși în eșantion pe piețele lor interne și s-a constatat că rezultatul este comparabil cu cel pentru tipurile de produse vândute pentru export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (45) | Prin stabilirea proporției de vânzări profitabile către clienți independenți pe piața internă în decursul PA, Comisia a verificat ulterior dacă vânzările interne ale fiecărui producător-exportator nou inclus în eșantion și ale producătorului-exportator care a beneficiat de examinare individuală ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(45)

Prin stabilirea proporției de vânzări profitabile către clienți independenți pe piața internă în decursul PA, Comisia a verificat ulterior dacă vânzările interne ale fiecărui producător-exportator nou inclus în eșantion și ale producătorului-exportator care a beneficiat de examinare individuală ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (46) | În cazul unuia dintre producătorii-exportatori nou incluși în eșantion, alocarea costurilor prezentată inițial de către societate s-a dovedit a fi inadecvată, dat fiind că aceasta nu a luat în considerare grosimea stratului de sârmă, care reprezintă un important factor de cost. Cu acordul societății, metoda de alocare a costurilor a fost ajustată. |
| --- | --- |

(46)

În cazul unuia dintre producătorii-exportatori nou incluși în eșantion, alocarea costurilor prezentată inițial de către societate s-a dovedit a fi inadecvată, dat fiind că aceasta nu a luat în considerare grosimea stratului de sârmă, care reprezintă un important factor de cost. Cu acordul societății, metoda de alocare a costurilor a fost ajustată.

| (47) | În cazul unui al doilea producător-exportator nou inclus în eșantion, a fost corectată o eroare materială în determinarea marjei de dumping. În plus,producătorul a solicitat Comisiei să facă adaptări suplimentare la analiza de rentabilitate și la ajustările de preț. Aceste solicitări nu au fost considerate justificate. |
| --- | --- |

(47)

În cazul unui al doilea producător-exportator nou inclus în eșantion, a fost corectată o eroare materială în determinarea marjei de dumping. În plus,producătorul a solicitat Comisiei să facă adaptări suplimentare la analiza de rentabilitate și la ajustările de preț. Aceste solicitări nu au fost considerate justificate.

| (48) | În cazul producătorului-exportator care a beneficiat de examinare individuală, a fost corectată o eroare materială în calcule. Același producător-exportator a prezentat argumente suplimentare cu privire la modul în care Comisia a stabilit nivelul costurilor de vânzare, generale și administrative și al costurilor de transport intern și a solicitat o ajustare pentru diferențele fizice prezentate de produsul în cauză pe piața internă și pe piața de export. Aceste argumente au fost respinse, deoarece calculele s-au bazat pe datele referitoare la costuri furnizate de societate, care au fost verificate în cursul vizitei de verificare și din cauză că argumentul privind diferențele fizice nu a fost susținut cu probe. |
| --- | --- |

(48)

În cazul producătorului-exportator care a beneficiat de examinare individuală, a fost corectată o eroare materială în calcule. Același producător-exportator a prezentat argumente suplimentare cu privire la modul în care Comisia a stabilit nivelul costurilor de vânzare, generale și administrative și al costurilor de transport intern și a solicitat o ajustare pentru diferențele fizice prezentate de produsul în cauză pe piața internă și pe piața de export. Aceste argumente au fost respinse, deoarece calculele s-au bazat pe datele referitoare la costuri furnizate de societate, care au fost verificate în cursul vizitei de verificare și din cauză că argumentul privind diferențele fizice nu a fost susținut cu probe.

| (49) | În consecință, se confirmă metodologia pentru stabilirea valorii normale, astfel cum este descrisă în considerentele 39-48 din regulamentul provizoriu, fiind aplicată celor trei producători-exportatori nou incluși în eșantion, precum și producătorului-exportator care a beneficiat de examinare individuală. |
| --- | --- |

(49)

În consecință, se confirmă metodologia pentru stabilirea valorii normale, astfel cum este descrisă în considerentele 39-48 din regulamentul provizoriu, fiind aplicată celor trei producători-exportatori nou incluși în eșantion, precum și producătorului-exportator care a beneficiat de examinare individuală.

3.   Prețul de export

| (50) | Pentru un producător-exportator, în urma argumentelor prezentate, s-au corectat anumite erori materiale legate de utilizarea ocazională a unui curs de schimb eronat și de includerea eronată în calcularea dumpingului a anumitor vânzări intragrup. |
| --- | --- |

(50)

Pentru un producător-exportator, în urma argumentelor prezentate, s-au corectat anumite erori materiale legate de utilizarea ocazională a unui curs de schimb eronat și de includerea eronată în calcularea dumpingului a anumitor vânzări intragrup.

| (51) | Pentru un al doilea producător-exportator, în calcularea dumpingului s-au inclus vânzările în Uniune, prin intermediul unei societăți afiliate. |
| --- | --- |

(51)

Pentru un al doilea producător-exportator, în calcularea dumpingului s-au inclus vânzările în Uniune, prin intermediul unei societăți afiliate.

| (52) | Un producător-exportator nou inclus în eșantion a afirmat că la prețurile de export este necesar să se adauge beneficiile primite în cadrul sistemelor de subvenționare DEPB și DDS. |
| --- | --- |

(52)

Un producător-exportator nou inclus în eșantion a afirmat că la prețurile de export este necesar să se adauge beneficiile primite în cadrul sistemelor de subvenționare DEPB și DDS.

| (53) | Un alt producător-exportator nou inclus în eșantion a raportat beneficiile pe care le-a primit în cadrul sistemului de subvenționare DDS ca ajustări negative ale prețului, crescând artificial prețurile la export. |
| --- | --- |

(53)

Un alt producător-exportator nou inclus în eșantion a raportat beneficiile pe care le-a primit în cadrul sistemului de subvenționare DDS ca ajustări negative ale prețului, crescând artificial prețurile la export.

| (54) | Comisia a analizat comportamentul prețurilor ambelor societăți pe piața Uniunii și a ajuns la constatările sale, care rezultă din aplicarea articolului 2 alineatul (8) din regulamentul de bază și care, prin urmare, nu mai necesită o ajustare ulterioară. Argumentul primei societăți a fost astfel respins, iar ajustarea de preț raportată de a doua societate nu a fost luată în considerare. |
| --- | --- |

(54)

Comisia a analizat comportamentul prețurilor ambelor societăți pe piața Uniunii și a ajuns la constatările sale, care rezultă din aplicarea articolului 2 alineatul (8) din regulamentul de bază și care, prin urmare, nu mai necesită o ajustare ulterioară. Argumentul primei societăți a fost astfel respins, iar ajustarea de preț raportată de a doua societate nu a fost luată în considerare.

| (55) | Un producător-exportator nou inclus în eșantion a afirmat că prețurile sale de export ar trebui să fie ajustate în sus, pentru a le alinia cu prețurile sale de pe piața internă, deoarece vânzările interne au fost făcute sub un nume de marcă proprie, atrăgând prețuri mai mari. Totuși, societatea nu a putut dovedi că facturile pentru care a ridicat această pretenție se referă într-adevăr la vânzări ale unor produse de marcă și, în consecință, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(55)

Un producător-exportator nou inclus în eșantion a afirmat că prețurile sale de export ar trebui să fie ajustate în sus, pentru a le alinia cu prețurile sale de pe piața internă, deoarece vânzările interne au fost făcute sub un nume de marcă proprie, atrăgând prețuri mai mari. Totuși, societatea nu a putut dovedi că facturile pentru care a ridicat această pretenție se referă într-adevăr la vânzări ale unor produse de marcă și, în consecință, argumentul a fost respins.

| (56) | În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 50-52 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(56)

În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 50-52 din regulamentul provizoriu.

4.   Comparație

| (57) | Un producător-exportator a afirmat că, întrucât pentru stabilirea costului său de producție toate NCP-urile au căzut, prețurile de export ar trebui să fie tratate în același mod și ar trebui să se utilizeze un singur preț de export pentru compararea față de valoarea normală. |
| --- | --- |

(57)

Un producător-exportator a afirmat că, întrucât pentru stabilirea costului său de producție toate NCP-urile au căzut, prețurile de export ar trebui să fie tratate în același mod și ar trebui să se utilizeze un singur preț de export pentru compararea față de valoarea normală.

| (58) | Obiectivul anchetei desfășurate de Comisie a fost să obțină date privind costul și prețul de export pe baza NCP, cu toate acestea însă, nu a obținut de la societatea în cauză reconcilierile necesare care ar fi permis identificarea unor costuri de producție fiabile, pe baza NCP. Totuși, ancheta nu a relevat deficiențe privind nivelurile prețurilor de export raportate pe NCP și astfel nu ar fi fost adecvată aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază la stabilirea prețurilor de export efective. Argumentul a fost respins, întrucât Comisia nu a considerat adecvată reducerea nivelului de detaliu al prețurilor raportate, comparativ cu standardele anchetei, pentru a face o comparație echitabilă. |
| --- | --- |

(58)

Obiectivul anchetei desfășurate de Comisie a fost să obțină date privind costul și prețul de export pe baza NCP, cu toate acestea însă, nu a obținut de la societatea în cauză reconcilierile necesare care ar fi permis identificarea unor costuri de producție fiabile, pe baza NCP. Totuși, ancheta nu a relevat deficiențe privind nivelurile prețurilor de export raportate pe NCP și astfel nu ar fi fost adecvată aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază la stabilirea prețurilor de export efective. Argumentul a fost respins, întrucât Comisia nu a considerat adecvată reducerea nivelului de detaliu al prețurilor raportate, comparativ cu standardele anchetei, pentru a face o comparație echitabilă.

| (59) | În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 53-55 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(59)

În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 53-55 din regulamentul provizoriu.

5.   Marjele de dumping

| (60) | În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, pentru fiecare societate inclusă în eșantion, valoarea normală medie ponderată stabilită pentru produsul similar a fost comparată cu prețul mediu ponderat de export al produsului în cauză. |
| --- | --- |

(60)

În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, pentru fiecare societate inclusă în eșantion, valoarea normală medie ponderată stabilită pentru produsul similar a fost comparată cu prețul mediu ponderat de export al produsului în cauză.

| (61) | În conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază, datorită aplicării articolului 18 din regulamentul de bază pentru doi din cei trei producători-exportatori incluși inițial în eșantion, marja de dumping a producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion se stabilește pe baza marjei medii de dumping a producătorului-exportator inclus inițial în eșantion, pentru care nu se mai aplică articolul 18 din regulamentul de bază, și a celor două societăți nou incluse în eșantion, cu marje de dumping care nu sunt de minimis. Pe această bază, marja de dumping pentru societățile cooperante neincluse în eșantion a fost stabilită la 8,4 %. |
| --- | --- |

(61)

În conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază, datorită aplicării articolului 18 din regulamentul de bază pentru doi din cei trei producători-exportatori incluși inițial în eșantion, marja de dumping a producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion se stabilește pe baza marjei medii de dumping a producătorului-exportator inclus inițial în eșantion, pentru care nu se mai aplică articolul 18 din regulamentul de bază, și a celor două societăți nou incluse în eșantion, cu marje de dumping care nu sunt de minimis. Pe această bază, marja de dumping pentru societățile cooperante neincluse în eșantion a fost stabilită la 8,4 %.

| (62) | În ceea ce privește toți ceilalți producători-exportatori din țara în cauză, Comisia a stabilit mai întâi nivelul de cooperare. În acest scop, s-a realizat o comparație între totalul cantităților pentru export indicate în răspunsurile din eșantion și totalul importurilor din țara în cauză, așa cum reiese din statisticile de import ale Eurostat. Deoarece nivelul de cooperare a fost ridicat, marja reziduală de dumping a fost stabilită la nivelul celei mai ridicate marje de dumping stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion. Pe această bază, marja de dumping la nivel național s-a stabilit la 16,2 %. |
| --- | --- |

(62)

În ceea ce privește toți ceilalți producători-exportatori din țara în cauză, Comisia a stabilit mai întâi nivelul de cooperare. În acest scop, s-a realizat o comparație între totalul cantităților pentru export indicate în răspunsurile din eșantion și totalul importurilor din țara în cauză, așa cum reiese din statisticile de import ale Eurostat. Deoarece nivelul de cooperare a fost ridicat, marja reziduală de dumping a fost stabilită la nivelul celei mai ridicate marje de dumping stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion. Pe această bază, marja de dumping la nivel național s-a stabilit la 16,2 %.

| (63) | Din acest motiv, marjele de dumping medii ponderate, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:






  Societatea | Marja de dumping definitivă |
| --- | --- | --- |
| GARG Inox | 11,8 % |
| KEI Industries | 7,7 % |
| Macro Bars and Wires | 0,0 % |
| Nevatia Steel & Alloys | 4,1 % |
| Raajratna Metal Industries | 16,2 % |
| Venus Group | 11,6 % |
| Viraj Profiles | 6,8 % |
| Societăți cooperante neincluse în eșantion | 8,4 % |
| Toate celelalte societăți | 16,2 % |

(63)

Din acest motiv, marjele de dumping medii ponderate, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:

Societatea

Marja de dumping definitivă

GARG Inox

11,8 %

KEI Industries

7,7 %

Macro Bars and Wires

0,0 %

Nevatia Steel & Alloys

4,1 %

Raajratna Metal Industries

16,2 %

Venus Group

11,6 %

Viraj Profiles

6,8 %

Societăți cooperante neincluse în eșantion

8,4 %

Toate celelalte societăți

16,2 %

D.   INDUSTRIA DIN UNIUNE

1.   Industria din Uniune

| (64) | Unii utilizatori au contestat numărul de producători din Uniune menționat în considerentul 63 din regulamentul provizoriu. Aceștia susțin că numărul producătorilor a fost evaluat în mod greșit și că, în realitate, pe piața Uniunii sunt prezenți mai puțini producători. |
| --- | --- |

(64)

Unii utilizatori au contestat numărul de producători din Uniune menționat în considerentul 63 din regulamentul provizoriu. Aceștia susțin că numărul producătorilor a fost evaluat în mod greșit și că, în realitate, pe piața Uniunii sunt prezenți mai puțini producători.

| (65) | Comisia subliniază că afirmația de mai sus nu a fost susținută de nicio dovadă. Comisia a verificat numărul producătorilor din Uniune indicat în plângere atunci când a verificat capacitatea procesuală, precum și în timpul anchetei. Pentru aceasta, Comisia a contactat toți cei 27 de producători cunoscuți din Uniune. Ancheta a confirmat faptul că 27 de producători din Uniune fabricau produsul similar în Uniune în decursul PA. În consecință, plângerea este respinsă și se confirmă considerentul 63 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(65)

Comisia subliniază că afirmația de mai sus nu a fost susținută de nicio dovadă. Comisia a verificat numărul producătorilor din Uniune indicat în plângere atunci când a verificat capacitatea procesuală, precum și în timpul anchetei. Pentru aceasta, Comisia a contactat toți cei 27 de producători cunoscuți din Uniune. Ancheta a confirmat faptul că 27 de producători din Uniune fabricau produsul similar în Uniune în decursul PA. În consecință, plângerea este respinsă și se confirmă considerentul 63 din regulamentul provizoriu.

2.   Producția Uniunii și eșantionarea producătorilor din Uniune

| (66) | În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentele 64-67 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(66)

În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentele 64-67 din regulamentul provizoriu.

E.   PREJUDICIUL

1.   Consumul la nivelul Uniunii

| (67) | Unii utilizatori au afirmat că analiza prejudiciului nu ar fi trebuit să ia în considerare datele referitoare la anul 2009, deoarece criza financiară din anul respectiv a avut efecte de denaturare, în special asupra consumului la nivelul Uniunii. Cu toate acestea, chiar în cazul în care anul 2009 ar fi fost exclus din analiză, s-ar fi menținut, totuși, o tendință de creștere a consumului (+ 5 %), fapt care indică îmbunătățirea situației pieței. În plus, efectele negative ale crizelor financiare sunt recunoscute în considerentul 68 din regulamentul provizoriu. În lipsa altor observații, se confirmă considerentul 68 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(67)

Unii utilizatori au afirmat că analiza prejudiciului nu ar fi trebuit să ia în considerare datele referitoare la anul 2009, deoarece criza financiară din anul respectiv a avut efecte de denaturare, în special asupra consumului la nivelul Uniunii. Cu toate acestea, chiar în cazul în care anul 2009 ar fi fost exclus din analiză, s-ar fi menținut, totuși, o tendință de creștere a consumului (+ 5 %), fapt care indică îmbunătățirea situației pieței. În plus, efectele negative ale crizelor financiare sunt recunoscute în considerentul 68 din regulamentul provizoriu. În lipsa altor observații, se confirmă considerentul 68 din regulamentul provizoriu.

2.   Importurile în Uniune provenite din țara vizată

| (68) | Marja de dumping stabilită pentru producătorul-exportator, Macro Bars and Wires, se situează sub pragul de minimis prevăzut la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază. Prin urmare, se consideră că, în cursul perioadei de anchetă, acest producător-exportator nu a beneficiat de dumping în sensul articolului 1 alineatul (2) din regulamentul de bază. Ca atare, volumul importurilor sale a fost exclus din volumul importurilor care fac obiectul unui dumping, stabilite provizoriu, originare din țara în cauză. Un producător-exportator, și anume Venus Group, a declarat că anumite operațiuni au fost contabilizate, din greșeală, de două ori. Comisia a fost de acord cu afirmația producătorului-exportator și a ajustat volumul total al importurilor care fac obiectul unui dumping, prin eliminarea acestor operațiuni. |
| --- | --- |

(68)

Marja de dumping stabilită pentru producătorul-exportator, Macro Bars and Wires, se situează sub pragul de minimis prevăzut la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază. Prin urmare, se consideră că, în cursul perioadei de anchetă, acest producător-exportator nu a beneficiat de dumping în sensul articolului 1 alineatul (2) din regulamentul de bază. Ca atare, volumul importurilor sale a fost exclus din volumul importurilor care fac obiectul unui dumping, stabilite provizoriu, originare din țara în cauză. Un producător-exportator, și anume Venus Group, a declarat că anumite operațiuni au fost contabilizate, din greșeală, de două ori. Comisia a fost de acord cu afirmația producătorului-exportator și a ajustat volumul total al importurilor care fac obiectul unui dumping, prin eliminarea acestor operațiuni.

| (69) | Volumul, cota de piață și prețul mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping au fost revizuite în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(69)

Volumul, cota de piață și prețul mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping au fost revizuite în mod corespunzător.

| (70) | Volumul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping: | 2009 | 2010 | 2011 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum | 15 826 | 27 291 | 34 494 | 33 252 |
| Indice (2009 = 100) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Cota de piață | 12,0 % | 14,6 % | 17,6 % | 16,9 % |
| Indice (2009 = 100) | 100 | 121 | 146 | 140 |
| Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar |

(70)

Volumul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping:

2009

2010

2011

PA

Volum

15 826

27 291

34 494

33 252

Indice (2009 = 100)

100

172

218

210

Cota de piață

12,0 %

14,6 %

17,6 %

16,9 %

Indice (2009 = 100)

100

121

146

140

Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar

| (71) | Macro Bars and Wires a exportat produsul în cauză în cantități limitate în cursul PA, iar operațiunile efectuate de Venus Group menționate mai sus au constituit, de asemenea, cantități limitate, prin urmare deducerea acestor volume de importuri din volumul total al importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză nu modifică semnificativ tendințele descrise în considerentele 69 și 71 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, aceste considerente din regulamentul provizoriu se confirmă. |
| --- | --- |

(71)

Macro Bars and Wires a exportat produsul în cauză în cantități limitate în cursul PA, iar operațiunile efectuate de Venus Group menționate mai sus au constituit, de asemenea, cantități limitate, prin urmare deducerea acestor volume de importuri din volumul total al importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză nu modifică semnificativ tendințele descrise în considerentele 69 și 71 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, aceste considerente din regulamentul provizoriu se confirmă.

| (72) | Prețul mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping: | 2009 | 2010 | 2011 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preț mediu | 2 380 | 2 811 | 3 259 | 3 207 |
| Indice (2009 = 100) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar |

(72)

Prețul mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping:

2009

2010

2011

PA

Preț mediu

2 380

2 811

3 259

3 207

Indice (2009 = 100)

100

118

137

135

Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar

| (73) | Ajustarea volumului importurilor care fac obiectul unui dumping nu conduce la nicio modificare semnificativă a prețurilor medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză sau a calculelor privind marja de subcotare. Marja de subcotare medie ponderată este de 15 %, ceea ce confirmă constatarea din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(73)

Ajustarea volumului importurilor care fac obiectul unui dumping nu conduce la nicio modificare semnificativă a prețurilor medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză sau a calculelor privind marja de subcotare. Marja de subcotare medie ponderată este de 15 %, ceea ce confirmă constatarea din regulamentul provizoriu.

| (74) | Un producător-exportator din țara în cauză a afirmat că prețurile de vânzare practicate în Uniune par foarte neplauzibile și sunt expuse riscului de denaturare. Cu toate acestea, se subliniază faptul că prețurile utilizate în calculele subcotării au fost rezultatul informațiilor culese și verificate în timpul anchetelor la fața locului, la spațiile de lucru ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(74)

Un producător-exportator din țara în cauză a afirmat că prețurile de vânzare practicate în Uniune par foarte neplauzibile și sunt expuse riscului de denaturare. Cu toate acestea, se subliniază faptul că prețurile utilizate în calculele subcotării au fost rezultatul informațiilor culese și verificate în timpul anchetelor la fața locului, la spațiile de lucru ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (75) | Se confirmă concluziile trase din constatările descrise în considerentele 75-77 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(75)

Se confirmă concluziile trase din constatările descrise în considerentele 75-77 din regulamentul provizoriu.

3.   Situația economică a industriei din Uniune

| (76) | Unele părți au susținut că rezultatele obținute de industria din Uniune ar trebui să fie considerate relativ pozitive în contextul crizei economice mondiale și că toți ceilalți indicatori, cu excepția unui singur indicator de prejudiciu, și anume cota de piață, nu au indicat existența unui prejudiciu. |
| --- | --- |

(76)

Unele părți au susținut că rezultatele obținute de industria din Uniune ar trebui să fie considerate relativ pozitive în contextul crizei economice mondiale și că toți ceilalți indicatori, cu excepția unui singur indicator de prejudiciu, și anume cota de piață, nu au indicat existența unui prejudiciu.

| (77) | Una dintre părți a afirmat că prețurile medii de vânzare practicate de industria din Uniune au crescut cu aproximativ 34 %, cu mult mai mult decât costul său de producție, care a crescut cu 13 % în cursul aceleiași perioade. În acest sens, trebuie reținut faptul că, la începutul perioadei examinate, și anume în 2009, industria din Uniune efectua vânzări la un preț inferior costului de producție, aceasta reușind să efectueze vânzări la un preț superior costului de producție doar începând cu anul 2011. |
| --- | --- |

(77)

Una dintre părți a afirmat că prețurile medii de vânzare practicate de industria din Uniune au crescut cu aproximativ 34 %, cu mult mai mult decât costul său de producție, care a crescut cu 13 % în cursul aceleiași perioade. În acest sens, trebuie reținut faptul că, la începutul perioadei examinate, și anume în 2009, industria din Uniune efectua vânzări la un preț inferior costului de producție, aceasta reușind să efectueze vânzări la un preț superior costului de producție doar începând cu anul 2011.

| (78) | Ancheta a arătat că, deși anumiți indicatori de prejudiciu, cum ar fi volumele de producție și gradul de utilizare a capacității de producție au urmat o tendință pozitivă sau au rămas la un nivel stabil, cum s-a întâmplat în cazul ocupării forței de muncă, o serie de alți indicatori referitori la situația financiară a industriei din Uniune, și anume rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor nu au urmat o tendință satisfăcătoare în cursul perioadei examinate. Cu toate că indicatorul privind investițiile a crescut în 2010, în anul 2011 și în perioada de anchetă acesta a scăzut sub nivelul înregistrat în anul 2009. Deși este adevărat că randamentul investițiilor s-a îmbunătățit începând din 2009 până în 2011, ajungând la 6,7 %, acesta a scăzut din nou până la 0,8 % în decursul perioadei de anchetă. În mod similar, indicatorii privind rentabilitatea și fluxul de numerar au crescut până în 2011 și au început să se deterioreze din nou în decursul perioadei de anchetă. Prin urmare, se poate concluziona că situația industriei din Uniune a început să se amelioreze după 2009, dar procesul de redresare a acesteia a fost încetinit ulterior de importurile care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză. |
| --- | --- |

(78)

Ancheta a arătat că, deși anumiți indicatori de prejudiciu, cum ar fi volumele de producție și gradul de utilizare a capacității de producție au urmat o tendință pozitivă sau au rămas la un nivel stabil, cum s-a întâmplat în cazul ocupării forței de muncă, o serie de alți indicatori referitori la situația financiară a industriei din Uniune, și anume rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor nu au urmat o tendință satisfăcătoare în cursul perioadei examinate. Cu toate că indicatorul privind investițiile a crescut în 2010, în anul 2011 și în perioada de anchetă acesta a scăzut sub nivelul înregistrat în anul 2009. Deși este adevărat că randamentul investițiilor s-a îmbunătățit începând din 2009 până în 2011, ajungând la 6,7 %, acesta a scăzut din nou până la 0,8 % în decursul perioadei de anchetă. În mod similar, indicatorii privind rentabilitatea și fluxul de numerar au crescut până în 2011 și au început să se deterioreze din nou în decursul perioadei de anchetă. Prin urmare, se poate concluziona că situația industriei din Uniune a început să se amelioreze după 2009, dar procesul de redresare a acesteia a fost încetinit ulterior de importurile care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză.

| (79) | Ca urmare a unei cereri transmise de o parte interesată, se confirmă faptul că nivelurile stocurilor stabilite în considerentul 100 din regulamentul provizoriu se raportau la activitatea societăților din Uniune care au fost incluse în eșantion. |
| --- | --- |

(79)

Ca urmare a unei cereri transmise de o parte interesată, se confirmă faptul că nivelurile stocurilor stabilite în considerentul 100 din regulamentul provizoriu se raportau la activitatea societăților din Uniune care au fost incluse în eșantion.

| (80) | Industria din Uniune a susținut că marja de profit țintă de 5 %, stabilită în etapa provizorie, ar fi prea scăzută. Partea respectivă nu și-a motivat suficient afirmația. Considerentul 95 din regulamentul provizoriu explică motivele care stau la baza alegerii acestei marje de profit, iar ancheta nu a evidențiat alte motive pentru modificarea acesteia. Prin urmare, se menține ținta de 5 % referitoare la profit, în scopul stabilirii concluziilor definitive. |
| --- | --- |

(80)

Industria din Uniune a susținut că marja de profit țintă de 5 %, stabilită în etapa provizorie, ar fi prea scăzută. Partea respectivă nu și-a motivat suficient afirmația. Considerentul 95 din regulamentul provizoriu explică motivele care stau la baza alegerii acestei marje de profit, iar ancheta nu a evidențiat alte motive pentru modificarea acesteia. Prin urmare, se menține ținta de 5 % referitoare la profit, în scopul stabilirii concluziilor definitive.

| (81) | Un producător-exportator a susținut că dificultățile cu care se confruntă industria din Uniune se datorează, în mare măsură, problemelor structurale și, prin urmare, marja de profit țintă de 5 % ar fi nerealistă. |
| --- | --- |

(81)

Un producător-exportator a susținut că dificultățile cu care se confruntă industria din Uniune se datorează, în mare măsură, problemelor structurale și, prin urmare, marja de profit țintă de 5 % ar fi nerealistă.

| (82) | Se reamintește faptul că, în conformitate cu jurisprudența (8), instituțiile trebuie să stabilească marja de profit pe care industria din Uniune s-ar putea baza în mod rezonabil în condiții normale de concurență, în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. În 2007, marja de profit a fost de 3,7 %; începând din 2008, din cauza crizei financiare și economice, aceasta a devenit negativă. În plângere se susține, iar ancheta a stabilit acest fapt, că importurile care fac obiectul unui dumping au început să ajungă pe piața Uniunii în 2007, volumul importurilor crescând de la 17 727 de tone în 2006 la 24 811 de tone în 2007. Prin urmare, nu s-a putut stabili marja de profit țintă pe baza profitului care ar fi putut fi obținut în mod rezonabil de producătorii Uniunii pentru produsul similar. Prin urmare, astfel cum s-a explicat în considerentul 95 din regulamentul provizoriu, Comisia a considerat adecvat să utilizeze marja de profit de 5 % pe baza profiturilor reale observate în alte părți din industria siderurgică, care nu au avut de suferit de pe urma importurilor subvenționate care fac obiectul unui dumping, așa cum s-a procedat în alte anchete recente referitoare la produsul similar, din același sector (9). În plus, ar trebui remarcat faptul că marja de profit de 3,7 % observată în 2007 este considerată, în orice caz, prea scăzută, din cauza prezenței importurilor care fac obiectul unui dumping și a creșterii nivelului acestora. Prin urmare, se menține ținta de 5 % referitoare la profit, în scopul stabilirii concluziilor definitive. |
| --- | --- |

(82)

Se reamintește faptul că, în conformitate cu jurisprudența (8), instituțiile trebuie să stabilească marja de profit pe care industria din Uniune s-ar putea baza în mod rezonabil în condiții normale de concurență, în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. În 2007, marja de profit a fost de 3,7 %; începând din 2008, din cauza crizei financiare și economice, aceasta a devenit negativă. În plângere se susține, iar ancheta a stabilit acest fapt, că importurile care fac obiectul unui dumping au început să ajungă pe piața Uniunii în 2007, volumul importurilor crescând de la 17 727 de tone în 2006 la 24 811 de tone în 2007. Prin urmare, nu s-a putut stabili marja de profit țintă pe baza profitului care ar fi putut fi obținut în mod rezonabil de producătorii Uniunii pentru produsul similar. Prin urmare, astfel cum s-a explicat în considerentul 95 din regulamentul provizoriu, Comisia a considerat adecvat să utilizeze marja de profit de 5 % pe baza profiturilor reale observate în alte părți din industria siderurgică, care nu au avut de suferit de pe urma importurilor subvenționate care fac obiectul unui dumping, așa cum s-a procedat în alte anchete recente referitoare la produsul similar, din același sector (9). În plus, ar trebui remarcat faptul că marja de profit de 3,7 % observată în 2007 este considerată, în orice caz, prea scăzută, din cauza prezenței importurilor care fac obiectul unui dumping și a creșterii nivelului acestora. Prin urmare, se menține ținta de 5 % referitoare la profit, în scopul stabilirii concluziilor definitive.

4.   Concluzie privind prejudiciul

| (83) | Prin urmare, Comisia concluzionează că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 78-105 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(83)

Prin urmare, Comisia concluzionează că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 78-105 din regulamentul provizoriu.

F.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

1.   Efectul importurilor care au făcut obiectul unui dumping

| (84) | Un producător-exportator a susținut că regulamentul provizoriu a ignorat faptul că industria Uniunii a fost în măsură să profite de creșterea consumului începând cu 2009 și că, în plus, Comisia nu poate presupune că industria din Uniune va fi în măsură să își mențină la infinit cota de piață. |
| --- | --- |

(84)

Un producător-exportator a susținut că regulamentul provizoriu a ignorat faptul că industria Uniunii a fost în măsură să profite de creșterea consumului începând cu 2009 și că, în plus, Comisia nu poate presupune că industria din Uniune va fi în măsură să își mențină la infinit cota de piață.

| (85) | Ca răspuns la aceste afirmații, trebuie reținut faptul că ancheta a evidențiat creșterea cotei de piață a importurilor din țara în cauză care fac obiectul unui dumping într-un ritm mai rapid decât cel al creșterii consumului pe piața Uniunii. Volumul importurilor din țara în cauză care fac obiectul unui dumping a crescut cu 110 %, în timp ce consumul a crescut cu 50 % în cursul aceleiași perioade. Mai mult, ancheta a mai arătat că prețul mediu practicat de țara în cauză s-a situat, în mod constant, sub prețul mediu practicat de industria din Uniune în aceeași perioadă și a subcotat prețul mediu al industriei din Uniune cu 15 % pe parcursul perioadei de anchetă. Prin urmare, cu toate că industria din Uniune a beneficiat, într-adevăr, într-o anumită măsură, de creșterea consumului și și-a putut crește cu 40 % volumul vânzărilor, aceasta nu a fost în măsură să își mențină cota de piață așa cum ar fi fost de așteptat în contextul ameliorării condițiilor de piață și ținând seama de capacitatea de producție disponibilă a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(85)

Ca răspuns la aceste afirmații, trebuie reținut faptul că ancheta a evidențiat creșterea cotei de piață a importurilor din țara în cauză care fac obiectul unui dumping într-un ritm mai rapid decât cel al creșterii consumului pe piața Uniunii. Volumul importurilor din țara în cauză care fac obiectul unui dumping a crescut cu 110 %, în timp ce consumul a crescut cu 50 % în cursul aceleiași perioade. Mai mult, ancheta a mai arătat că prețul mediu practicat de țara în cauză s-a situat, în mod constant, sub prețul mediu practicat de industria din Uniune în aceeași perioadă și a subcotat prețul mediu al industriei din Uniune cu 15 % pe parcursul perioadei de anchetă. Prin urmare, cu toate că industria din Uniune a beneficiat, într-adevăr, într-o anumită măsură, de creșterea consumului și și-a putut crește cu 40 % volumul vânzărilor, aceasta nu a fost în măsură să își mențină cota de piață așa cum ar fi fost de așteptat în contextul ameliorării condițiilor de piață și ținând seama de capacitatea de producție disponibilă a industriei din Uniune.

2.   Efectul altor factori

2.1.   Importurile care nu fac obiectul unui dumping

| (86) | În decursul perioadei examinate, evoluția importurilor și a prețurilor care nu fac obiectul unui dumping este comparabilă cu evoluția importurilor și a prețurilor care fac obiectul unui dumping. Mai mult, prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping au fost practic la același nivel ca prețurile importurilor care nu fac obiectul unui dumping, media prețurilor pentru importuri care nu fac obiectul unui dumping fiind mai scăzută cu 0,4 %. În plus, volumul importurilor care nu fac obiectul unui dumping reprezintă sub 6 % din totalul importurilor din țara în cauză și puțin mai mult de 1 % din cota de piață. Prin urmare, Comisia consideră că prejudiciul produs de importurile care nu fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză nu anulează legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză și prejudiciul material suferit de industria din Uniune în decursul PA. |
| --- | --- |

(86)

În decursul perioadei examinate, evoluția importurilor și a prețurilor care nu fac obiectul unui dumping este comparabilă cu evoluția importurilor și a prețurilor care fac obiectul unui dumping. Mai mult, prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping au fost practic la același nivel ca prețurile importurilor care nu fac obiectul unui dumping, media prețurilor pentru importuri care nu fac obiectul unui dumping fiind mai scăzută cu 0,4 %. În plus, volumul importurilor care nu fac obiectul unui dumping reprezintă sub 6 % din totalul importurilor din țara în cauză și puțin mai mult de 1 % din cota de piață. Prin urmare, Comisia consideră că prejudiciul produs de importurile care nu fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză nu anulează legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză și prejudiciul material suferit de industria din Uniune în decursul PA.

2.2.   Importurile din țări terțe

| (87) | Doi producători-exportatori din țara în cauză și guvernul Indiei au reiterat afirmația că importurile de sârmă din oțel inoxidabil originare din Republica Populară Chineză („China”) ar fi trebuit să fie incluse în anchetă și că s-a subestimat impactul importurilor din China asupra pieței Uniunii și asupra industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(87)

Doi producători-exportatori din țara în cauză și guvernul Indiei au reiterat afirmația că importurile de sârmă din oțel inoxidabil originare din Republica Populară Chineză („China”) ar fi trebuit să fie incluse în anchetă și că s-a subestimat impactul importurilor din China asupra pieței Uniunii și asupra industriei din Uniune.

| (88) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 115 din regulamentul provizoriu, din etapa de deschidere până în prezent nu s-au prezentat dovezi privind un dumping care să producă prejudiciu industriei din Uniune, care ar fi justificat deschiderea unei anchete antidumping privind importurile originare din China. Afirmația conform căreia China ar fi trebuit să fie vizată de anchetă este, prin urmare, nefondată și este respinsă. |
| --- | --- |

(88)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 115 din regulamentul provizoriu, din etapa de deschidere până în prezent nu s-au prezentat dovezi privind un dumping care să producă prejudiciu industriei din Uniune, care ar fi justificat deschiderea unei anchete antidumping privind importurile originare din China. Afirmația conform căreia China ar fi trebuit să fie vizată de anchetă este, prin urmare, nefondată și este respinsă.

| (89) | Cu toate acestea, importurile din Republica China au înregistrat o tendință de creștere în cursul perioadei examinate și au atins o cotă de piață de 8,3 % în PA, astfel cum s-a precizat în considerentul 113 din regulamentul provizoriu. În plus, prețurile de import din China au fost mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune și decât cele practicate de producătorii-exportatori din țara în cauză pe piața Uniunii. Prin urmare, s-a investigat în continuare dacă importurile din China ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria din Uniune și ar fi putut să anuleze legătura de cauzalitate între respectivul prejudiciu și importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(89)

Cu toate acestea, importurile din Republica China au înregistrat o tendință de creștere în cursul perioadei examinate și au atins o cotă de piață de 8,3 % în PA, astfel cum s-a precizat în considerentul 113 din regulamentul provizoriu. În plus, prețurile de import din China au fost mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune și decât cele practicate de producătorii-exportatori din țara în cauză pe piața Uniunii. Prin urmare, s-a investigat în continuare dacă importurile din China ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria din Uniune și ar fi putut să anuleze legătura de cauzalitate între respectivul prejudiciu și importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unui dumping.

| (90) | Informațiile disponibile în etapa provizorie au sugerat că gama de produse reprezentată de importurile din China era diferită și că segmentele de piață în care produsele chinezești au fost prezente erau diferite față de cele ale produselor vândute de către industria din Uniune sau chiar față de cele ale produselor originare din țara în cauză care au fost vândute pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(90)

Informațiile disponibile în etapa provizorie au sugerat că gama de produse reprezentată de importurile din China era diferită și că segmentele de piață în care produsele chinezești au fost prezente erau diferite față de cele ale produselor vândute de către industria din Uniune sau chiar față de cele ale produselor originare din țara în cauză care au fost vândute pe piața Uniunii.

| (91) | După publicarea măsurilor provizorii, Comisia a primit mai multe observații care indicau posibilitatea ca importurile la prețuri scăzute din China efectuate în cursul PA să fi anulat legătura de cauzalitate dintre importurile din țara în cauză care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(91)

După publicarea măsurilor provizorii, Comisia a primit mai multe observații care indicau posibilitatea ca importurile la prețuri scăzute din China efectuate în cursul PA să fi anulat legătura de cauzalitate dintre importurile din țara în cauză care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune.

| (92) | Analiza efectuată pe baza statisticilor referitoare la importuri, în ceea ce privește cele două coduri NC care fac obiectul anchetei, a arătat că 29 % din importurile din China au fost efectuate în segmentul inferior al pieței (la codul NC 7223 00 99). Acest lucru explică parțial de ce prețurile practicate de China sunt, în medie, mai mici decât cele practicate de industria din Uniune și de producătorii-exportatori din țara în cauză. Statisticile privind codul NC 7223 00 99 au arătat, de asemenea, că clienții producătorilor chinezi s-au concentrat în Regatul Unit, unde, de fapt, industria din Uniune nu produce.









  Preț mediu (EUR/tonă metrică) | 2009 | 2010 | 2011 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 72 230 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 |
| 72 230 099 | 765 | 1 458 | 1 472 | 1 320 |
| Sursa: Eurostat |

(92)

Analiza efectuată pe baza statisticilor referitoare la importuri, în ceea ce privește cele două coduri NC care fac obiectul anchetei, a arătat că 29 % din importurile din China au fost efectuate în segmentul inferior al pieței (la codul NC 7223 00 99). Acest lucru explică parțial de ce prețurile practicate de China sunt, în medie, mai mici decât cele practicate de industria din Uniune și de producătorii-exportatori din țara în cauză. Statisticile privind codul NC 7223 00 99 au arătat, de asemenea, că clienții producătorilor chinezi s-au concentrat în Regatul Unit, unde, de fapt, industria din Uniune nu produce.

Preț mediu (EUR/tonă metrică)

2009

2010

2011

PA

72 230 019

2 974

3 286

3 436

2 995

72 230 099

765

1 458

1 472

1 320

Sursa: Eurostat

| (93) | În ceea ce privește codul NC 7223 00 19, analizele efectuate pe baza NCP au arătat că atât industria din Uniune, cât și producătorii din țara în cauză au concurat, în principal, în segmentul superior al pieței, unde prețurile pot fi de până la patru ori mai mari decât prețurile din segmentul inferior din cadrul aceluiași NC (10). Ancheta a arătat, de asemenea, că, în general, variațiile de preț sunt legate de tipul de produs și de conținutul de nichel. |
| --- | --- |

(93)

În ceea ce privește codul NC 7223 00 19, analizele efectuate pe baza NCP au arătat că atât industria din Uniune, cât și producătorii din țara în cauză au concurat, în principal, în segmentul superior al pieței, unde prețurile pot fi de până la patru ori mai mari decât prețurile din segmentul inferior din cadrul aceluiași NC (10). Ancheta a arătat, de asemenea, că, în general, variațiile de preț sunt legate de tipul de produs și de conținutul de nichel.

| (94) | În ceea ce privește nivelul prețurilor importurilor din China, este necesar să se sublinieze faptul că, din anul 2009 și până în perioada de anchetă, prețul mediu al importurilor din China a rămas superior prețurilor pentru exporturile de produse care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză, după cum se poate observa din tabelul de mai jos, care indică prețul mediu al exporturilor chineze care se încadrează la codul NC 7223 00 19.










  Preț mediu (euro/tonă metrică) | 2009 | 2010 | 2011 | PA | PA + 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 72 230 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 | 3 093 |
| Sursa: Eurostat |

(94)

În ceea ce privește nivelul prețurilor importurilor din China, este necesar să se sublinieze faptul că, din anul 2009 și până în perioada de anchetă, prețul mediu al importurilor din China a rămas superior prețurilor pentru exporturile de produse care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză, după cum se poate observa din tabelul de mai jos, care indică prețul mediu al exporturilor chineze care se încadrează la codul NC 7223 00 19.

Preț mediu (euro/tonă metrică)

2009

2010

2011

PA

PA + 1

72 230 019

2 974

3 286

3 436

2 995

3 093

Sursa: Eurostat

| (95) | În perioada de anchetă, pentru prima dată, prețul mediu al importurilor din China a scăzut sub prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză. Cu toate acestea, s-a constatat că această observație a fost de natură temporară, dat fiind faptul că nivelul prețurilor practicate de China în anul care a urmat perioadei de anchetă a crescut și s-a situat, din nou, deasupra nivelului prețurilor practicate de țara în cauză. |
| --- | --- |

(95)

În perioada de anchetă, pentru prima dată, prețul mediu al importurilor din China a scăzut sub prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză. Cu toate acestea, s-a constatat că această observație a fost de natură temporară, dat fiind faptul că nivelul prețurilor practicate de China în anul care a urmat perioadei de anchetă a crescut și s-a situat, din nou, deasupra nivelului prețurilor practicate de țara în cauză.

| (96) | În plus, comparația dintre volumul importurilor din țara în cauză și volumul importurilor din China a arătat că, în orice moment din perioada examinată și în special în cursul perioadei de anchetă, importurile din China erau la niveluri cu mult mai scăzute decât importurile din țara în cauză. Volumul importurilor din China a reprezentat, de fapt, mai puțin de jumătate din totalul importurilor din țara în cauză. |
| --- | --- |

(96)

În plus, comparația dintre volumul importurilor din țara în cauză și volumul importurilor din China a arătat că, în orice moment din perioada examinată și în special în cursul perioadei de anchetă, importurile din China erau la niveluri cu mult mai scăzute decât importurile din țara în cauză. Volumul importurilor din China a reprezentat, de fapt, mai puțin de jumătate din totalul importurilor din țara în cauză.

| (97) | Prin urmare, chiar dacă importurile din China au afectat situația industriei din Uniune, acestea nu ar fi putut să afecteze situația industriei din Uniune într-o asemenea măsură încât să anuleze legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Prin urmare, se confirmă considerentul 113 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(97)

Prin urmare, chiar dacă importurile din China au afectat situația industriei din Uniune, acestea nu ar fi putut să afecteze situația industriei din Uniune într-o asemenea măsură încât să anuleze legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Prin urmare, se confirmă considerentul 113 din regulamentul provizoriu.

2.3.   Concurența din partea altor producători din Uniune

| (98) | Una dintre părți a susținut că este posibil ca rezultatele financiare slabe ale producătorilor din Uniune să fi fost cauzate de concurența din partea altor producători din Uniune care nu s-au numărat printre reclamanți sau care nu și-au manifestat sprijinul pentru anchetă, la deschiderea procedurii. |
| --- | --- |

(98)

Una dintre părți a susținut că este posibil ca rezultatele financiare slabe ale producătorilor din Uniune să fi fost cauzate de concurența din partea altor producători din Uniune care nu s-au numărat printre reclamanți sau care nu și-au manifestat sprijinul pentru anchetă, la deschiderea procedurii.

| (99) | Cota de piață a altor producători din Uniune a evoluat după cum urmează: | 2009 | 2010 | 2011 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări la nivelul Uniunii ale altor producători din Uniune (tone metrice) | 34 926 | 55 740 | 55 124 | 55 124 |
| Indice (2009 = 100) | 100 | 160 | 158 | 158 |
| Cota de piață a altor producători din Uniune | 26,6 % | 29,8 % | 28,1 % | 27,9 % |
| Sursa: plângere și răspunsuri privind capacitatea procesuală |

(99)

Cota de piață a altor producători din Uniune a evoluat după cum urmează:

2009

2010

2011

PA

Vânzări la nivelul Uniunii ale altor producători din Uniune (tone metrice)

34 926

55 740

55 124

55 124

Indice (2009 = 100)

100

160

158

158

Cota de piață a altor producători din Uniune

26,6 %

29,8 %

28,1 %

27,9 %

Sursa: plângere și răspunsuri privind capacitatea procesuală

| (100) | Producătorii din Uniune care nu s-au numărat printre reclamanți și care nu și-au manifestat în mod expres sprijinul pentru anchetă au reprezentat 44 % din vânzările totale ale Uniunii raportate în considerentul 86 din regulamentul provizoriu. Volumul vânzărilor acestora a crescut cu 58 %, de la o valoare estimativă de 34 926 de tone în 2009 până la 55 124 de tone în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, o astfel de creștere este relativ modestă în raport cu creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză în aceeași perioadă (+ 110 %). În plus, cota de piață a producătorilor din Uniune respectivi a rămas relativ stabilă în cursul perioadei examinate și nu s-a găsit niciun indiciu conform căruia prețurile lor ar fi fost mai mici decât cele practicate de producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion. În consecință, se concluzionează că vânzările efectuate de producătorii respectivi pe piața Uniunii nu au contribuit la prejudiciul suferit de către industria din Uniune. |
| --- | --- |

(100)

Producătorii din Uniune care nu s-au numărat printre reclamanți și care nu și-au manifestat în mod expres sprijinul pentru anchetă au reprezentat 44 % din vânzările totale ale Uniunii raportate în considerentul 86 din regulamentul provizoriu. Volumul vânzărilor acestora a crescut cu 58 %, de la o valoare estimativă de 34 926 de tone în 2009 până la 55 124 de tone în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, o astfel de creștere este relativ modestă în raport cu creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză în aceeași perioadă (+ 110 %). În plus, cota de piață a producătorilor din Uniune respectivi a rămas relativ stabilă în cursul perioadei examinate și nu s-a găsit niciun indiciu conform căruia prețurile lor ar fi fost mai mici decât cele practicate de producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion. În consecință, se concluzionează că vânzările efectuate de producătorii respectivi pe piața Uniunii nu au contribuit la prejudiciul suferit de către industria din Uniune.

3.   Concluzia privind legătura de cauzalitate

| (101) | În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 121-124 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(101)

În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 121-124 din regulamentul provizoriu.

G.   INTERESUL UNIUNII

1.   Considerații generale

| (102) | În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentul 125 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(102)

În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentul 125 din regulamentul provizoriu.

2.   Interesul industriei din Uniune

| (103) | În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentele 126-133 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(103)

În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentele 126-133 din regulamentul provizoriu.

3.   Interesul importatorilor neafiliați

| (104) | În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentele 142-144 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(104)

În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentele 142-144 din regulamentul provizoriu.

4.   Interesul utilizatorilor

| (105) | În urma instituirii măsurilor provizorii, șapte utilizatori și o asociație a utilizatorilor au contactat Comisia și și-au exprimat interesul de a coopera la anchetă. Ca urmare a cererii respective, au fost trimise chestionare solicitanților, în aprilie 2013. Cu toate acestea, numai doi utilizatori au trimis un răspuns complet la chestionar, iar, în ansamblu, utilizatorii cooperanți au reprezentat 12 % din totalul importurilor din țara în cauză în cursul perioadei de anchetă și, respectiv, 2,5 % din consumul total al Uniunii, 32 de persoane angajate fiind implicate în fabricarea produselor finite care încorporează produsul în cauză. Impactul economic al măsurilor asupra utilizatorilor a fost reevaluat pe baza noilor date disponibile în răspunsurile la chestionar, iar doi utilizatori au fost vizitați pentru a verifica informațiile furnizate. |
| --- | --- |

(105)

În urma instituirii măsurilor provizorii, șapte utilizatori și o asociație a utilizatorilor au contactat Comisia și și-au exprimat interesul de a coopera la anchetă. Ca urmare a cererii respective, au fost trimise chestionare solicitanților, în aprilie 2013. Cu toate acestea, numai doi utilizatori au trimis un răspuns complet la chestionar, iar, în ansamblu, utilizatorii cooperanți au reprezentat 12 % din totalul importurilor din țara în cauză în cursul perioadei de anchetă și, respectiv, 2,5 % din consumul total al Uniunii, 32 de persoane angajate fiind implicate în fabricarea produselor finite care încorporează produsul în cauză. Impactul economic al măsurilor asupra utilizatorilor a fost reevaluat pe baza noilor date disponibile în răspunsurile la chestionar, iar doi utilizatori au fost vizitați pentru a verifica informațiile furnizate.

| (106) | Utilizatorii au afirmat că nivelul rentabilității de 9 %, care a fost menționat în considerentul 136 din regulamentul provizoriu, este prea ridicat și nu este reprezentativ pentru industria utilizatorilor. După primirea răspunsurilor suplimentare la chestionar, nivelul mediu al rentabilității tuturor utilizatorilor care au cooperat la anchetă a fost recalculat și a fost stabilit la 2 % din cifra de afaceri. |
| --- | --- |

(106)

Utilizatorii au afirmat că nivelul rentabilității de 9 %, care a fost menționat în considerentul 136 din regulamentul provizoriu, este prea ridicat și nu este reprezentativ pentru industria utilizatorilor. După primirea răspunsurilor suplimentare la chestionar, nivelul mediu al rentabilității tuturor utilizatorilor care au cooperat la anchetă a fost recalculat și a fost stabilit la 2 % din cifra de afaceri.

| (107) | De asemenea, s-a constatat că, în medie, în ceea ce privește utilizatorii care au cooperat la anchetă, achizițiile din țara în cauză constituiau 44 % din totalul achizițiilor de produs în cauză și că țara în cauză reprezenta sursa de aprovizionare exclusivă pentru doi utilizatori care au cooperat la anchetă. În cursul perioadei de anchetă, cifra de afaceri a produsului care încorporează produsul în cauză a reprezentat, în medie, 14 % din cifra de afaceri totală a utilizatorilor care au cooperat la anchetă. |
| --- | --- |

(107)

De asemenea, s-a constatat că, în medie, în ceea ce privește utilizatorii care au cooperat la anchetă, achizițiile din țara în cauză constituiau 44 % din totalul achizițiilor de produs în cauză și că țara în cauză reprezenta sursa de aprovizionare exclusivă pentru doi utilizatori care au cooperat la anchetă. În cursul perioadei de anchetă, cifra de afaceri a produsului care încorporează produsul în cauză a reprezentat, în medie, 14 % din cifra de afaceri totală a utilizatorilor care au cooperat la anchetă.

| (108) | Presupunând că piața Uniunii ar evolua conform celui mai pesimist scenariu, și anume că nicio creștere potențială de prețuri nu ar putea fi suportată de lanțul de distribuție și că volumele pe care utilizatorii ar continua să le achiziționeze din țara în cauză ar rămâne la același nivel cu volumele anterioare, impactul taxei asupra rentabilității utilizatorilor rezultate din activități care utilizează sau care încorporează produsul în cauză ar însemna o scădere, până la nivelul la care utilizatorii ar intra în pierdere, ajungând la o rentabilitate (negativă) de – 0,6 %. |
| --- | --- |

(108)

Presupunând că piața Uniunii ar evolua conform celui mai pesimist scenariu, și anume că nicio creștere potențială de prețuri nu ar putea fi suportată de lanțul de distribuție și că volumele pe care utilizatorii ar continua să le achiziționeze din țara în cauză ar rămâne la același nivel cu volumele anterioare, impactul taxei asupra rentabilității utilizatorilor rezultate din activități care utilizează sau care încorporează produsul în cauză ar însemna o scădere, până la nivelul la care utilizatorii ar intra în pierdere, ajungând la o rentabilitate (negativă) de – 0,6 %.

| (109) | Comisia recunoaște că impactul pe termen scurt și mediu va fi mai important, la nivel individual, pentru utilizatorii ale căror importuri provin în exclusivitate din țara în cauză. Totuși, aceștia sunt relativ puțini la număr (doi dintre utilizatorii care au cooperat la anchetă). În plus, utilizatorii respectivi au posibilitatea, cu condiția ca producătorul lor din țara în cauză să coopereze, de a solicita rambursarea taxelor în conformitate cu articolul 11 din regulamentul de bază, în cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile pentru o astfel de rambursare. |
| --- | --- |

(109)

Comisia recunoaște că impactul pe termen scurt și mediu va fi mai important, la nivel individual, pentru utilizatorii ale căror importuri provin în exclusivitate din țara în cauză. Totuși, aceștia sunt relativ puțini la număr (doi dintre utilizatorii care au cooperat la anchetă). În plus, utilizatorii respectivi au posibilitatea, cu condiția ca producătorul lor din țara în cauză să coopereze, de a solicita rambursarea taxelor în conformitate cu articolul 11 din regulamentul de bază, în cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile pentru o astfel de rambursare.

| (110) | Unii utilizatori au reiterat preocuparea că măsurile vor afecta anumite tipuri de sârmă care nu sunt produse în Europa, și anume tipurile de sârmă incluse în așa-numita „serie 200”, conform descrierii din considerentul 139 din regulamentul provizoriu. Potrivit utilizatorilor, absența producției în Uniune se datorează cererii limitate și specificității procesului de producție. |
| --- | --- |

(110)

Unii utilizatori au reiterat preocuparea că măsurile vor afecta anumite tipuri de sârmă care nu sunt produse în Europa, și anume tipurile de sârmă incluse în așa-numita „serie 200”, conform descrierii din considerentul 139 din regulamentul provizoriu. Potrivit utilizatorilor, absența producției în Uniune se datorează cererii limitate și specificității procesului de producție.

| (111) | Totuși, ancheta a arătat că aceste tipuri de sârmă din oțel inoxidabil sunt fabricate de industria din Uniune și că ele reprezintă o cotă limitată din piața Uniunii. De asemenea, pentru utilizatori există surse de aprovizionare alternative în țările care nu fac obiectul unor măsuri antidumping sau antisubvenții. În plus, alte tipuri de sârmă din oțel inoxidabil pot fi utilizate în aceleași scopuri. În consecință, instituirea măsurilor nu poate avea un impact semnificativ asupra pieței Uniunii și asupra acestor utilizatori. Prin urmare, această afirmație este respinsă. |
| --- | --- |

(111)

Totuși, ancheta a arătat că aceste tipuri de sârmă din oțel inoxidabil sunt fabricate de industria din Uniune și că ele reprezintă o cotă limitată din piața Uniunii. De asemenea, pentru utilizatori există surse de aprovizionare alternative în țările care nu fac obiectul unor măsuri antidumping sau antisubvenții. În plus, alte tipuri de sârmă din oțel inoxidabil pot fi utilizate în aceleași scopuri. În consecință, instituirea măsurilor nu poate avea un impact semnificativ asupra pieței Uniunii și asupra acestor utilizatori. Prin urmare, această afirmație este respinsă.

| (112) | Unii utilizatori au subliniat faptul că timpul de livrare a produsului similar de către producătorii din Uniune este mai îndelungat decât timpul de livrare a produsului în cauză din țara în cauză. Cu toate acestea, posibilitatea ca operatorii comerciali să depoziteze produsele și să le aibă la dispoziție în mod rapid nu subminează elementele de probă concrete care atestă efectele negative ale importurilor care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, această afirmație trebuie respinsă. |
| --- | --- |

(112)

Unii utilizatori au subliniat faptul că timpul de livrare a produsului similar de către producătorii din Uniune este mai îndelungat decât timpul de livrare a produsului în cauză din țara în cauză. Cu toate acestea, posibilitatea ca operatorii comerciali să depoziteze produsele și să le aibă la dispoziție în mod rapid nu subminează elementele de probă concrete care atestă efectele negative ale importurilor care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, această afirmație trebuie respinsă.

| (113) | Având în vedere cele de mai sus, chiar dacă este probabil ca unii utilizatori să fie afectați negativ în mai mare măsură decât alții de măsurile privind importurile originare din țara în cauză, se consideră că, în ansamblu, piața Uniunii va beneficia de pe urma instituirii măsurilor. Concret, se consideră că restabilirea unor condiții comerciale echitabile pe piața Uniunii ar permite industriei din Uniune să-și alinieze prețurile cu costurile de producție, să mențină producția și ocuparea forței de muncă, să recâștige cota de piață pierdută anterior și să beneficieze de economii de scară sporite. Acest lucru ar trebui să permită industriei să realizeze marje de profit rezonabile, care îi vor permite să își desfășoare activitatea în mod eficient pe termen mediu și lung. În paralel, situația financiară generală a industriei se va îmbunătăți. În plus, ancheta a stabilit că măsurile vor avea un impact general limitat asupra utilizatorilor și a importatorilor neafiliați. Prin urmare, se concluzionează că efectul benefic global al măsurilor pare să fie mai important decât impactul negativ al acestora asupra utilizatorilor produsului în cauză pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(113)

Având în vedere cele de mai sus, chiar dacă este probabil ca unii utilizatori să fie afectați negativ în mai mare măsură decât alții de măsurile privind importurile originare din țara în cauză, se consideră că, în ansamblu, piața Uniunii va beneficia de pe urma instituirii măsurilor. Concret, se consideră că restabilirea unor condiții comerciale echitabile pe piața Uniunii ar permite industriei din Uniune să-și alinieze prețurile cu costurile de producție, să mențină producția și ocuparea forței de muncă, să recâștige cota de piață pierdută anterior și să beneficieze de economii de scară sporite. Acest lucru ar trebui să permită industriei să realizeze marje de profit rezonabile, care îi vor permite să își desfășoare activitatea în mod eficient pe termen mediu și lung. În paralel, situația financiară generală a industriei se va îmbunătăți. În plus, ancheta a stabilit că măsurile vor avea un impact general limitat asupra utilizatorilor și a importatorilor neafiliați. Prin urmare, se concluzionează că efectul benefic global al măsurilor pare să fie mai important decât impactul negativ al acestora asupra utilizatorilor produsului în cauză pe piața Uniunii.

5.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (114) | Ținând seama de cele menționate anterior, se confirmă considerentele 145 și 146 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(114)

Ținând seama de cele menționate anterior, se confirmă considerentele 145 și 146 din regulamentul provizoriu.

H.   MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE

1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (115) | Pentru un producător-exportator, calculul de eliminare a prejudiciului a fost ajustat în jos în urma afirmației sale potrivit căreia s-au făcut erori materiale, prin confuzia privind cursul de schimb la anumite tranzacții și includerea în calcul a tranzacțiilor intragrup. În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 148-151 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(115)

Pentru un producător-exportator, calculul de eliminare a prejudiciului a fost ajustat în jos în urma afirmației sale potrivit căreia s-au făcut erori materiale, prin confuzia privind cursul de schimb la anumite tranzacții și includerea în calcul a tranzacțiilor intragrup. În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 148-151 din regulamentul provizoriu.

| (116) | Același producător-exportator a afirmat că exporturile din țara în cauză către Uniune sunt făcute către angrosiști și că vânzările de către industria din Uniune pe piața din Uniune sunt făcute către utilizatori finali și că, prin urmare, Comisia nu a făcut comparația la nivelul comercial corespunzător. Cu toate acestea, ancheta a arătat că producătorii-exportatori din țara în cauză vând către ambele categorii de consumatori și că ei concurează cu producătorii din Uniune pentru aceleași categorii de clienți. |
| --- | --- |

(116)

Același producător-exportator a afirmat că exporturile din țara în cauză către Uniune sunt făcute către angrosiști și că vânzările de către industria din Uniune pe piața din Uniune sunt făcute către utilizatori finali și că, prin urmare, Comisia nu a făcut comparația la nivelul comercial corespunzător. Cu toate acestea, ancheta a arătat că producătorii-exportatori din țara în cauză vând către ambele categorii de consumatori și că ei concurează cu producătorii din Uniune pentru aceleași categorii de clienți.

2.   Concluzia privind nivelul de eliminare a prejudiciului

| (117) | Nu a fost calculată nicio marjă de prejudiciu individuală pentru Macro Bars and Wires, întrucât marja antidumping definitivă a societății respective a fost la nivelul de minimis, astfel cum se menționează în considerentul 51. |
| --- | --- |

(117)

Nu a fost calculată nicio marjă de prejudiciu individuală pentru Macro Bars and Wires, întrucât marja antidumping definitivă a societății respective a fost la nivelul de minimis, astfel cum se menționează în considerentul 51.

| (118) | Astfel, se confirmă metodologia utilizată în regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(118)

Astfel, se confirmă metodologia utilizată în regulamentul provizoriu.

3.   Măsuri definitive

| (119) | Pe baza celor menționate anterior și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la un nivel suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping, ținând cont de marja de subvenție impusă de Regulamentul (UE) nr. 419/2013 al Comisiei. |
| --- | --- |

(119)

Pe baza celor menționate anterior și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la un nivel suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping, ținând cont de marja de subvenție impusă de Regulamentul (UE) nr. 419/2013 al Comisiei.

| (120) | Prin urmare, nivelurile taxei antidumping s-au stabilit prin compararea marjelor de prejudiciu cu marjele de dumping, ținând cont de marjele de subvenție, prin deducerea lor integrală din marja de dumping corespunzătoare. În consecință, nivelurile taxei antidumping definitive sunt următoarele:









  Societatea | Marja de dumping | Taxa compensatorie | Marja de prejudiciu | Nivelul taxei antidumping definitive |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GARG Inox | 11,8 % | 3,4 % | 22,6 % | 8,4 % |
| KEI Industries | 7,0 % | 0,0 % | 41,9 % | 7,7 % |
| Macro Bars and Wires | 0,0 % | 3,4 % | 30,3 % | 0,0 % |
| Nevatia Steel & Alloys | 4,1 % | 3,4 % | 23,8 % | 0,7 % |
| Raajratna Metal Industries | 16,2 % | 3,7 % | 17,2 % | 12,5 % |
| Venus Group | 11,6 % | 3,0 % | 23,4 % | 8,6 % |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd. | 6,8 % | 0,0 % | 32,1 % | 6,8 % |
| Societăți cooperante neincluse în eșantion | 8,4 % | 3,4 % | 23,7 % | 5,0 % |
| Toate celelalte societăți | 16,2 % | 3,7 % | 41,9 % | 12,5 % |

(120)

Prin urmare, nivelurile taxei antidumping s-au stabilit prin compararea marjelor de prejudiciu cu marjele de dumping, ținând cont de marjele de subvenție, prin deducerea lor integrală din marja de dumping corespunzătoare. În consecință, nivelurile taxei antidumping definitive sunt următoarele:

Societatea

Marja de dumping

Taxa compensatorie

Marja de prejudiciu

Nivelul taxei antidumping definitive

GARG Inox

11,8 %

3,4 %

22,6 %

8,4 %

KEI Industries

7,0 %

0,0 %

41,9 %

7,7 %

Macro Bars and Wires

0,0 %

3,4 %

30,3 %

0,0 %

Nevatia Steel & Alloys

4,1 %

3,4 %

23,8 %

0,7 %

Raajratna Metal Industries

16,2 %

3,7 %

17,2 %

12,5 %

Venus Group

11,6 %

3,0 %

23,4 %

8,6 %

Viraj Profiles Vpl. Ltd.

6,8 %

0,0 %

32,1 %

6,8 %

Societăți cooperante neincluse în eșantion

8,4 %

3,4 %

23,7 %

5,0 %

Toate celelalte societăți

16,2 %

3,7 %

41,9 %

12,5 %

| (121) | Nivelurile individuale ale taxei antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu societățile respective. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă în cazul „tuturor celorlalte societăți”) sunt aplicabile exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză și fabricate de persoanele juridice respective menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(121)

Nivelurile individuale ale taxei antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu societățile respective. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă în cazul „tuturor celorlalte societăți”) sunt aplicabile exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză și fabricate de persoanele juridice respective menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (122) | Un producător-exportator din țara în cauză a oferit un angajament de preț în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(122)

Un producător-exportator din țara în cauză a oferit un angajament de preț în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (123) | În ultimii ani, produsul în cauză a arătat o inconstanță considerabilă în ceea ce privește prețurile și, prin urmare, nu este potrivit pentru un angajament privind un preț fix. Pentru a soluționa această problemă, producătorul-exportator din țara în cauză a oferit o clauză de indexare bazată pe costurile materiilor prime. Se observă, în acest sens, că nu a putut fi stabilită o legătură directă și exactă între fluctuația prețurilor și cea a indicelui, și, prin urmare, indexarea nu se consideră a fi adecvată. În plus, ancheta a stabilit că există tipuri diferite ale produsului în cauză care nu sunt ușor de distins și care au prețuri considerabil diferite. |
| --- | --- |

(123)

În ultimii ani, produsul în cauză a arătat o inconstanță considerabilă în ceea ce privește prețurile și, prin urmare, nu este potrivit pentru un angajament privind un preț fix. Pentru a soluționa această problemă, producătorul-exportator din țara în cauză a oferit o clauză de indexare bazată pe costurile materiilor prime. Se observă, în acest sens, că nu a putut fi stabilită o legătură directă și exactă între fluctuația prețurilor și cea a indicelui, și, prin urmare, indexarea nu se consideră a fi adecvată. În plus, ancheta a stabilit că există tipuri diferite ale produsului în cauză care nu sunt ușor de distins și care au prețuri considerabil diferite.

| (124) | Mai mult, producătorul-exportator produce o gamă de produse din oțel inoxidabil și poate vinde aceste produse acelorași clienți din Uniune prin intermediul societăților comerciale afiliate. Acest fapt ar putea crea un risc grav de compensare încrucișată și ar face foarte dificilă monitorizarea efectivă a angajamentului. |
| --- | --- |

(124)

Mai mult, producătorul-exportator produce o gamă de produse din oțel inoxidabil și poate vinde aceste produse acelorași clienți din Uniune prin intermediul societăților comerciale afiliate. Acest fapt ar putea crea un risc grav de compensare încrucișată și ar face foarte dificilă monitorizarea efectivă a angajamentului.

| (125) | Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că angajamentul oferit nu poate fi acceptat. |
| --- | --- |

(125)

Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că angajamentul oferit nu poate fi acceptat.

| (126) | Orice cerere de aplicare a unui nivel individual al taxei antidumping pentru o societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau creării unor noi entități de producție sau de vânzare) trebuie să fie adresată imediat Comisiei (11) și să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății în legătură atât cu producția, cât și cu vânzările interne și la export care rezultă în urma acestei schimbări a denumirii sau a creării de noi entități de producție sau de vânzare. Dacă este necesar, regulamentul de instituire a taxelor antidumping definitive va fi modificat în consecință, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei. |
| --- | --- |

(126)

Orice cerere de aplicare a unui nivel individual al taxei antidumping pentru o societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau creării unor noi entități de producție sau de vânzare) trebuie să fie adresată imediat Comisiei (11) și să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății în legătură atât cu producția, cât și cu vânzările interne și la export care rezultă în urma acestei schimbări a denumirii sau a creării de noi entități de producție sau de vânzare. Dacă este necesar, regulamentul de instituire a taxelor antidumping definitive va fi modificat în consecință, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.

4.   Perceperea definitivă a taxelor antidumping provizorii

| (127) | Având în vedere amploarea marjelor de dumping constatate, precum și nivelul prejudiciului adus industriei Uniunii, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor constituite cu titlu de taxă antidumping provizorie, instituită prin regulamentul provizoriu, în limita taxelor definitive instituite, |
| --- | --- |

(127)

Având în vedere amploarea marjelor de dumping constatate, precum și nivelul prejudiciului adus industriei Uniunii, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor constituite cu titlu de taxă antidumping provizorie, instituită prin regulamentul provizoriu, în limita taxelor definitive instituite,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de sârmă din oțel inoxidabil care conține, raportat la greutate:

| — | minimum 2,5 % nichel, alta decât sârma care conține, raportat la greutate, minimum 28 %, dar maximum 31 % nichel și minimum 20 %, dar maximum 22 % crom; |
| --- | --- |

—

minimum 2,5 % nichel, alta decât sârma care conține, raportat la greutate, minimum 28 %, dar maximum 31 % nichel și minimum 20 %, dar maximum 22 % crom;

| — | mai puțin de 2,5 % nichel, alta decât sârma care conține, raportat la greutate, minimum 13 %, dar maximum 25 % crom și minimum 3,5 %, dar maximum 6 % aluminiu, |
| --- | --- |

—

mai puțin de 2,5 % nichel, alta decât sârma care conține, raportat la greutate, minimum 13 %, dar maximum 25 % crom și minimum 3,5 %, dar maximum 6 % aluminiu,

încadrată în prezent la codurile NC 7223 00 19 și 7223 00 99 și originară din India.

(2)   Nivelul taxei antidumping definitive care se aplică la prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare:

| Societatea | Nivelul taxei (%) | Cod suplimentar TARIC |
| --- | --- | --- |
| Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana și Pune, Maharashtra | 8,4 | B931 |
| KEI Industries Ltd, New Delhi | 7,7 | B925 |
| Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra | 0,0 | B932 |
| Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra | 0,7 | B933 |
| Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat | 12,5 | B775 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B776 |
| Precision Metals, Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B777 |
| Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B778 |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai. | 8,6 | B779 |
| Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra și Mumbai, Maharashtra | 6,8 | B780 |
| Societățile enumerate în anexă | 5,0 | B781 |
| Toate celelalte societăți | 12,5 | B999 |

Societatea

Nivelul taxei (%)

Cod suplimentar TARIC

Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana și Pune, Maharashtra

8,4

B931

KEI Industries Ltd, New Delhi

7,7

B925

Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra

0,0

B932

Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra

0,7

B933

Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

12,5

B775

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

8,6

B776

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

8,6

B777

Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra

8,6

B778

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai.

8,6

B779

Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra și Mumbai, Maharashtra

6,8

B780

Societățile enumerate în anexă

5,0

B781

Toate celelalte societăți

12,5

B999

(3)   În lipsa unor indicații contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.

Articolul 2

În cazul în care orice producător-exportator din India furnizează Comisiei dovezi suficiente pentru a arăta că:

| (a) | nu a exportat mărfurile descrise la articolul 1 alineatul (1) originare din India în perioada de anchetă (1 aprilie 2011-31 martie 2012); |
| --- | --- |

(a)

nu a exportat mărfurile descrise la articolul 1 alineatul (1) originare din India în perioada de anchetă (1 aprilie 2011-31 martie 2012);

| (b) | nu este afiliat niciunui exportator sau niciunui producător care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament; și |
| --- | --- |

(b)

nu este afiliat niciunui exportator sau niciunui producător care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament; și

| (c) | fie a exportat efectiv mărfurile în cauză, fie îi incumbă o obligație contractuală irevocabilă de export a unei cantități semnificative în Uniune după încheierea perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(c)

fie a exportat efectiv mărfurile în cauză, fie îi incumbă o obligație contractuală irevocabilă de export a unei cantități semnificative în Uniune după încheierea perioadei de anchetă.

Articolul 1 alineatul (2) poate fi modificat prin adăugarea noului producător-exportator în lista din anexă.

Articolul 3

Sumele depuse cu titlu de taxe antidumping provizorii în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 418/2013 al Comisiei privind importurile de sârmă din oțel inoxidabil care conține, raportat la greutate:

| — | minimum 2,5 % nichel, alta decât sârma care conține, raportat la greutate, minimum 28 %, dar maximum 31 % nichel și minimum 20 %, dar maximum 22 % crom; |
| --- | --- |

—

minimum 2,5 % nichel, alta decât sârma care conține, raportat la greutate, minimum 28 %, dar maximum 31 % nichel și minimum 20 %, dar maximum 22 % crom;

| — | mai puțin de 2,5 % nichel, alta decât sârma care conține, raportat la greutate, minimum 13 %, dar maximum 25 % crom și minimum 3,5 %, dar maximum 6 % aluminiu, |
| --- | --- |

—

mai puțin de 2,5 % nichel, alta decât sârma care conține, raportat la greutate, minimum 13 %, dar maximum 25 % crom și minimum 3,5 %, dar maximum 6 % aluminiu,

încadrată în prezent la codurile NC 7223 00 19 și 7223 00 99 și originară din India, se percep definitiv. Sumele depuse care depășesc nivelurile taxei antidumping definitive se returnează.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 noiembrie 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO L 126, 8.5.2013, p. 1.

2

(3)  JO L 126, 8.5.2013, p. 19.

3

(4)  JO L 240, 7.9.2013, p. 1.

4

(5)  JO C 240, 10.8.2012, p. 6.

5

(6)  A se vedea hotărârea din 18 aprilie 2013, Steinel Vertrieb GmbH/Hauptzollamt Bielefeld, C-595/11, nepublicată încă în repertoriu.

6

(7)  A se vedea cauza T-170/94, Rec., 1997, p. II-1383, punctul 64.

7

(8)  Cauza T-210/95, Rec., 1999, p. II-3291, punctul 60.

8

(9)  Regulamentul (CE) nr. 383/2009 al Consiliului din 5 mai 2009 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite la importurile de anumite cabluri și toroane din oțel nealiat pentru pretensionare și posttensionare (cabluri și toroane PSC) originare din Republica Populară Chineză (JO L 118, 13.5.2009, p. 1); Regulamentul (UE) nr. 1071/2012 al Comisiei din 14 noiembrie 2012 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, originare din Republica Populară Chineză și din Thailanda (JO L 318, 15.11.2012, p. 10); Regulamentul (UE) nr. 845/2012 al Comisiei din 18 septembrie 2012 de instituire a unui drept antidumping provizoriu la importurile de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză (JO L 252, 19.9.2012, p. 33).

9

(10)  Cu toate acestea, se reține faptul că atât industria din Uniune, cât și producătorii-exportatori din țara în cauză sunt, de asemenea, prezenți în segmentul inferior al pieței, chiar dacă într-o măsură mai mică.

10

(11)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, 1049 Bruxelles, Belgia.

11

---

ANEXĂ

PRODUCĂTORI-EXPORTATORI COOPERANȚI DIN INDIA NEINCLUȘI ÎN EȘANTION

Codul suplimentar TARIC B781

| Denumirea societății | Localitatea |
| --- | --- |
| Bekaert Mukand Wire Industries | Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. | Mumbai, Maharashtra |
| Bhansali Stainless Wire | Mumbai, Maharashtra |
| Chandan Steel | Mumbai, Maharashtra |
| Drawmet Wires | Bhiwadi, Rajasthan |
| Jyoti Steel Industries Ltd. | Mumbai, Maharashtra |
| Mukand Ltd. | Thane |
| Panchmahal Steel Ltd. | Dist. Panchmahal, Gujarat |

Denumirea societății

Localitatea

Bekaert Mukand Wire Industries

Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd.

Mumbai, Maharashtra

Bhansali Stainless Wire

Mumbai, Maharashtra

Chandan Steel

Mumbai, Maharashtra

Drawmet Wires

Bhiwadi, Rajasthan

Jyoti Steel Industries Ltd.

Mumbai, Maharashtra

Mukand Ltd.

Thane

Panchmahal Steel Ltd.

Dist. Panchmahal, Gujarat

---

| 8.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/17

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1107/2013 AL COMISIEI

din 5 noiembrie 2013

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Carne de Bravo do Ribatejo (DOP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 a intrat în vigoare la 3 ianuarie 2013. Acesta a abrogat și a înlocuit Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 a intrat în vigoare la 3 ianuarie 2013. Acesta a abrogat și a înlocuit Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (2).

| (2) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Carne de Bravo do Ribatejo” depusă de Portugalia a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Carne de Bravo do Ribatejo” depusă de Portugalia a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3).

| (3) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, denumirea „Carne de Bravo do Ribatejo” ar trebui, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(3)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, denumirea „Carne de Bravo do Ribatejo” ar trebui, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 noiembrie 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

Dacian CIOLOȘ

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

2

(3)  JO C 353, 17.11.2012, p. 18.

3

---

ANEXĂ

Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

Clasa 1.1   Carne și organe comestibile proaspete

PORTUGALIA

Carne de Bravo do Ribatejo (DOP)

---

| 8.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/19

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1108/2013 AL COMISIEI

din 5 noiembrie 2013

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Stromberger Pflaume (DOP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 a intrat în vigoare la 3 ianuarie 2013. Acesta a abrogat și a înlocuit Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 a intrat în vigoare la 3 ianuarie 2013. Acesta a abrogat și a înlocuit Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (2).

| (2) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Stromberger Pflaume” depusă de Germania a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Stromberger Pflaume” depusă de Germania a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3).

| (3) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, denumirea „Stromberger Pflaume” trebuie, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(3)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, denumirea „Stromberger Pflaume” trebuie, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 noiembrie 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

Dacian CIOLOȘ

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

2

(3)  JO C 367, 27.11.2012, p. 8.

3

---

ANEXĂ

Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

Clasa 1.6.   Fructe, legume și cereale în stare proaspătă sau prelucrate

GERMANIA

Stromberger Pflaume (DOP)

---

| 8.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/21

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1109/2013 AL COMISIEI

din 5 noiembrie 2013

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Melone Mantovano (IGP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Melone Mantovano” depusă de Italia a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Melone Mantovano” depusă de Italia a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2).

| (2) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, această denumire trebuie, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, această denumire trebuie, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 noiembrie 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

Dacian CIOLOȘ

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  JO C 132, 9.5.2013, p. 17.

2

---

ANEXĂ

Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

Clasa 1.6.   Fructe, legume și cereale în stare proaspătă sau prelucrate

ITALIA

Melone Mantovano (IGP)

---

| 8.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/23

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1110/2013 AL COMISIEI

din 5 noiembrie 2013

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Queso Los Beyos (IGP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Queso Los Beyos” depusă de Spania a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Queso Los Beyos” depusă de Spania a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2).

| (2) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (CE) nr. 1151/2012, denumirea „Queso Los Beyos” trebuie, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (CE) nr. 1151/2012, denumirea „Queso Los Beyos” trebuie, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 noiembrie 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

Dacian CIOLOȘ

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  JO C 60, 1.3.2013, p. 11.

2

---

ANEXĂ

Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

Clasa 1.3.   Brânzeturi

SPANIA

Queso Los Beyos (IGP)

---

| 8.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/25

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1111/2013 AL COMISIEI

din 5 noiembrie 2013

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Lietuviškas varškės sūris (IGP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Lietuviškas varškės sūris” depusă de Lituania a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Lietuviškas varškės sūris” depusă de Lituania a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2).

| (2) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Lietuviškas varškės sūris” trebuie, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Lietuviškas varškės sūris” trebuie, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 noiembrie 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

Dacian CIOLOȘ

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  JO C 57, 27.2.2013, p. 24.

2

---

ANEXĂ

Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

Clasa 1.3.   Brânzeturi

LITUANIA

Lietuviškas varškės sūris (IGP)

---

| 8.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/27

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1112/2013 AL COMISIEI

din 5 noiembrie 2013

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pan de Alfacar (IGP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Pan de Alfacar” depusă de Spania a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Pan de Alfacar” depusă de Spania a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2).

| (2) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție, în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Pan de Alfacar” trebuie, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție, în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Pan de Alfacar” trebuie, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 noiembrie 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

Dacian CIOLOȘ

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  JO C 70, 9.3.2013, p. 31.

2

---

ANEXĂ

Produsele agricole și alimentare enumerate la punctul I din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 1151/2012:

Clasa 2.4.   Produse de panificație, produse de patiserie, produse de cofetărie, biscuiți

SPANIA

Pan de Alfacar (IGP)

---

| 8.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/29 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/29

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1113/2013 AL COMISIEI

din 7 noiembrie 2013

privind autorizarea preparatelor de Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 și Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 ca aditivi în hrana tuturor speciilor de animale

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați hranei animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații. Articolul 10 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 coroborat cu articolul 10 alineatele (1)-(4) din regulamentul respectiv stabilește dispoziții specifice pentru evaluarea produselor utilizate în Uniune ca aditivi pentru însilozare, la data la care regulamentul a intrat în vigoare. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați hranei animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații. Articolul 10 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 coroborat cu articolul 10 alineatele (1)-(4) din regulamentul respectiv stabilește dispoziții specifice pentru evaluarea produselor utilizate în Uniune ca aditivi pentru însilozare, la data la care regulamentul a intrat în vigoare.

| (2) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, preparatele de Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 și Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 au fost înregistrate în registrul aditivilor pentru hrana animalelor ca produse existente aparținând grupei funcționale „aditivi pentru însilozare”, destinate tuturor speciilor de animale. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, preparatele de Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 și Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 au fost înregistrate în registrul aditivilor pentru hrana animalelor ca produse existente aparținând grupei funcționale „aditivi pentru însilozare”, destinate tuturor speciilor de animale.

| (3) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, coroborat cu articolul 7, s-au depus cereri de autorizare a preparatelor respective ca aditivi în hrana tuturor speciilor de animale, solicitându-se ca aditivii respectivi să fie clasificați în categoria „aditivi tehnologici” și în grupa funcțională „aditivi pentru însilozare”. Cererile respective au fost însoțite de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, coroborat cu articolul 7, s-au depus cereri de autorizare a preparatelor respective ca aditivi în hrana tuturor speciilor de animale, solicitându-se ca aditivii respectivi să fie clasificați în categoria „aditivi tehnologici” și în grupa funcțională „aditivi pentru însilozare”. Cererile respective au fost însoțite de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (4) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat în avizele sale din 12 martie 2013 (2) și 16 aprilie 2013 (3) că, în condițiile de utilizare propuse, preparatele respective nu au efecte adverse asupra sănătății animale, umane sau asupra mediului. Autoritatea a concluzionat, de asemenea, că preparatul de Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 are potențialul de a îmbunătăți producția de furaje însilozate prin creșterea conținutului de acid lactic și conservarea materiei uscate prin reducerea pH-ului și a degradării proteinelor, în nutrețul ușor și moderat dificil de însilozat la concentrația de 1 × 108 CFU/kg de materie nouă și la concentrația de 1 × 109 CFU/kg de materie nouă în nutrețul dificil de însilozat, pentru toate speciile. Autoritatea a concluzionat, de asemenea, că preparatul de Lactobacillus buchneri DSM 22501 are potențialul de a îmbunătăți producția de furaje însilozate prin reducerea pH-ului și a azotului amoniacal și prin conservarea materiei uscate, din nutrețul ușor, moderat dificil și dificil de însilozat; preparatul de Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 are potențialul de a îmbunătăți stabilitatea aerobă a nutrețului ușor, moderat dificil și dificil de însilozat, iar preparatele de Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 și de Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 au potențialul de a îmbunătăți stabilitatea aerobă a nutrețului ușor de însilozat, pentru toate speciile de animale. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. Autoritatea a verificat, de asemenea, raportul privind metodele de analiză a aditivilor furajeri din hrana animalelor, prezentat de laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat în avizele sale din 12 martie 2013 (2) și 16 aprilie 2013 (3) că, în condițiile de utilizare propuse, preparatele respective nu au efecte adverse asupra sănătății animale, umane sau asupra mediului. Autoritatea a concluzionat, de asemenea, că preparatul de Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 are potențialul de a îmbunătăți producția de furaje însilozate prin creșterea conținutului de acid lactic și conservarea materiei uscate prin reducerea pH-ului și a degradării proteinelor, în nutrețul ușor și moderat dificil de însilozat la concentrația de 1 × 108 CFU/kg de materie nouă și la concentrația de 1 × 109 CFU/kg de materie nouă în nutrețul dificil de însilozat, pentru toate speciile. Autoritatea a concluzionat, de asemenea, că preparatul de Lactobacillus buchneri DSM 22501 are potențialul de a îmbunătăți producția de furaje însilozate prin reducerea pH-ului și a azotului amoniacal și prin conservarea materiei uscate, din nutrețul ușor, moderat dificil și dificil de însilozat; preparatul de Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 are potențialul de a îmbunătăți stabilitatea aerobă a nutrețului ușor, moderat dificil și dificil de însilozat, iar preparatele de Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 și de Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 au potențialul de a îmbunătăți stabilitatea aerobă a nutrețului ușor de însilozat, pentru toate speciile de animale. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. Autoritatea a verificat, de asemenea, raportul privind metodele de analiză a aditivilor furajeri din hrana animalelor, prezentat de laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (5) | Evaluarea preparatelor în cauză arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea preparatelor respective ar trebui să fie autorizată conform specificațiilor din anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(5)

Evaluarea preparatelor în cauză arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea preparatelor respective ar trebui să fie autorizată conform specificațiilor din anexa la prezentul regulament.

| (6) | Deoarece niciun motiv de siguranță nu impune aplicarea imediată a modificărilor condițiilor de autorizare, este adecvat să se prevadă o perioadă de tranziție pentru a permite părților interesate să se pregătească pentru a îndeplini noile cerințe care decurg din autorizație. |
| --- | --- |

(6)

Deoarece niciun motiv de siguranță nu impune aplicarea imediată a modificărilor condițiilor de autorizare, este adecvat să se prevadă o perioadă de tranziție pentru a permite părților interesate să se pregătească pentru a îndeplini noile cerințe care decurg din autorizație.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Autorizare

Preparatele specificate în anexă, aparținând categoriei „aditivi tehnologici” și grupei funcționale „aditivi pentru însilozare”, se autorizează ca aditivi pentru hrana animalelor, în condițiile stabilite în anexa respectivă.

Articolul 2

Măsuri tranzitorii

Preparatele specificate în anexă și hrana pentru animale care le conține, care sunt produse și etichetate înainte de 28 mai 2014 în conformitate cu normele aplicabile înainte de 28 noiembrie 2013, pot să fie introduse pe piață și utilizate în continuare până la epuizarea stocurilor existente.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 noiembrie 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2013; 11(4):3168.

2

EFSA Journal

(3)  EFSA Journal 2013; 11(5):3205.

3

EFSA Journal

---

ANEXĂ

| Numărul de identificare al aditivului | Numele titularului autorizației | Aditiv | Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză | Specia sau categoria de animale | Vârsta maximă | Conținut minim | Conținut maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg de materie nouă |
| Categoria aditivi tehnologici. Grupa funcțională: aditivi pentru însilozare |
| 1k20743 | — | Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 | | Compoziția aditivului

  Preparat de Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 conținând minimum 1 × 1011 CFU/g de aditiv |

Numărul de identificare al aditivului

Numele titularului autorizației

Aditiv

Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză

Specia sau categoria de animale

Vârsta maximă

Conținut minim

Conținut maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

CFU/kg de materie nouă

Categoria aditivi tehnologici. Grupa funcțională: aditivi pentru însilozare

1k20743

—

Lactobacillus plantarum NCIMB 40027

Compoziția aditivului

Preparat de Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 conținând minimum 1 × 1011 CFU/g de aditiv

| | Caracterizarea substanței active

  Celule viabile de Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 |
| --- | --- |

Caracterizarea substanței active

Celule viabile de Lactobacillus plantarum NCIMB 40027

| | Metoda de analiză
   (1)

  Numărare în aditivul pentru hrana animalelor: metoda dispersiei pe placă (EN 15787)
  Identificare: electroforeză în gel în câmp pulsatil (PFGE) |
| --- | --- |

Metoda de analiză
   (1)

Numărare în aditivul pentru hrana animalelor: metoda dispersiei pe placă (EN 15787)

Identificare: electroforeză în gel în câmp pulsatil (PFGE)

Toate speciile de animale

—

—

—

| 1. | În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului se precizează condițiile de depozitare. |
| --- | --- |

1.

În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului se precizează condițiile de depozitare.

| 2. | Conținutul minim de aditiv, atunci când este folosit fără a fi combinat cu alte microorganisme ca aditivi pentru însilozare:






  — | 1 × 108 CFU/kg de materie nouă în materii ușor sau moderat dificil de însilozat (2); |
| --- | --- | --- |

2.

Conținutul minim de aditiv, atunci când este folosit fără a fi combinat cu alte microorganisme ca aditivi pentru însilozare:

—

1 × 108 CFU/kg de materie nouă în materii ușor sau moderat dificil de însilozat (2);

| — | 1 × 109 CFU/kg de materie nouă în materii dificil de însilozat (3). |
| --- | --- |

—

1 × 109 CFU/kg de materie nouă în materii dificil de însilozat (3).

| 3. | Pentru siguranță: se recomandă utilizarea de dispozitive de protecție respiratorie și de mănuși în timpul manipulării. |
| --- | --- |

3.

Pentru siguranță: se recomandă utilizarea de dispozitive de protecție respiratorie și de mănuși în timpul manipulării.

28 noiembrie 2023

1k20738

Lactobacillus buchneri DSM 22501

| | Compoziția aditivului

  Preparat de Lactobacillus buchneri DSM 22501 conținând minimum 5 × 1010 CFU/g de aditiv |
| --- | --- |

Compoziția aditivului

Preparat de Lactobacillus buchneri DSM 22501 conținând minimum 5 × 1010 CFU/g de aditiv

| | Caracterizarea substanței active

  Celule viabile de Lactobacillus buchneri DSM 22501 |
| --- | --- |

Caracterizarea substanței active

Celule viabile de Lactobacillus buchneri DSM 22501

| | Metoda de analiză
   (1)

  Numărare în aditivul pentru hrana animalelor: metoda dispersiei pe placă (EN 15787)
  Identificare: electroforeză în gel în câmp pulsatil (PFGE) |
| --- | --- |

Metoda de analiză
   (1)

Numărare în aditivul pentru hrana animalelor: metoda dispersiei pe placă (EN 15787)

Identificare: electroforeză în gel în câmp pulsatil (PFGE)

Toate speciile de animale

| 1. | În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului se indică temperatura de depozitare și durata de conservare. |
| --- | --- |

1.

În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului se indică temperatura de depozitare și durata de conservare.

| 2. | Conținutul minim de aditiv, atunci când este folosit fără a fi combinat cu alte microorganisme ca aditivi pentru însilozare: 1 × 108 CFU/kg de materie nouă. |
| --- | --- |

2.

Conținutul minim de aditiv, atunci când este folosit fără a fi combinat cu alte microorganisme ca aditivi pentru însilozare: 1 × 108 CFU/kg de materie nouă.

| 3. | Pentru siguranță: se recomandă utilizarea de dispozitive de protecție respiratorie și de mănuși în timpul manipulării. |
| --- | --- |

3.

Pentru siguranță: se recomandă utilizarea de dispozitive de protecție respiratorie și de mănuși în timpul manipulării.

1k20739

—

Lactobacillus buchneri

NCIMB 40788/CNCM I-4323

| | Compoziția aditivului

  Preparat de Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 conținând minimum 3 × 109 CFU/g de aditiv |
| --- | --- |

Compoziția aditivului

Preparat de Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 conținând minimum 3 × 109 CFU/g de aditiv

| | Caracterizarea substanței active

  Celule viabile de Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 |
| --- | --- |

Caracterizarea substanței active

Celule viabile de Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323

| | Metoda de analiză
   (1)

  Numărare în aditivul pentru hrana animalelor: metoda dispersiei pe placă (EN 15787)
  Identificare: electroforeză în gel în câmp pulsatil (PFGE) |
| --- | --- |

Metoda de analiză
   (1)

Numărare în aditivul pentru hrana animalelor: metoda dispersiei pe placă (EN 15787)

Identificare: electroforeză în gel în câmp pulsatil (PFGE)

Toate speciile de animale

—

—

—

| 1. | În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului se indică temperatura de depozitare și durata de conservare. |
| --- | --- |

1.

În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului se indică temperatura de depozitare și durata de conservare.

| 2. | Conținutul minim de aditiv, atunci când este folosit fără a fi combinat cu alte microorganisme ca aditivi pentru însilozare: 1 × 108 CFU/kg de materie nouă. |
| --- | --- |

2.

Conținutul minim de aditiv, atunci când este folosit fără a fi combinat cu alte microorganisme ca aditivi pentru însilozare: 1 × 108 CFU/kg de materie nouă.

| 3. | Pentru siguranță: se recomandă utilizarea de dispozitive de protecție respiratorie și de mănuși în timpul manipulării. |
| --- | --- |

3.

Pentru siguranță: se recomandă utilizarea de dispozitive de protecție respiratorie și de mănuși în timpul manipulării.

28 noiembrie 2023

1k20740

—

Lactobacillus buchneri

LN 40177/ATCC PTA-6138

| | Compoziția aditivului

  Preparat de Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 conținând minimum 1 × 1010 CFU/g de aditiv |
| --- | --- |

Compoziția aditivului

Preparat de Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 conținând minimum 1 × 1010 CFU/g de aditiv

| | Caracterizarea substanței active

  Celule viabile de Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 |
| --- | --- |

Caracterizarea substanței active

Celule viabile de Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138

| | Metoda de analiză
   (1)

  Numărare în aditivul pentru hrana animalelor: metoda dispersiei pe placă (EN 15787)
  Identificare: electroforeză în gel în câmp pulsatil (PFGE) |
| --- | --- |

Metoda de analiză
   (1)

Numărare în aditivul pentru hrana animalelor: metoda dispersiei pe placă (EN 15787)

Identificare: electroforeză în gel în câmp pulsatil (PFGE)

Toate speciile de animale

—

—

—

| 1. | În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului se indică temperatura de depozitare și durata de conservare. |
| --- | --- |

1.

În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului se indică temperatura de depozitare și durata de conservare.

| 2. | Conținutul minim de aditiv, atunci când este folosit fără a fi combinat cu alte microorganisme ca aditivi pentru însilozare: 1 × 108 CFU/kg de materie nouă. |
| --- | --- |

2.

Conținutul minim de aditiv, atunci când este folosit fără a fi combinat cu alte microorganisme ca aditivi pentru însilozare: 1 × 108 CFU/kg de materie nouă.

| 3. | Aditivul se utilizează în materii ușor de însilozat (4). |
| --- | --- |

3.

Aditivul se utilizează în materii ușor de însilozat (4).

| 4. | Pentru siguranță: se recomandă utilizarea de dispozitive de protecție respiratorie și de mănuși în timpul manipulării. |
| --- | --- |

4.

Pentru siguranță: se recomandă utilizarea de dispozitive de protecție respiratorie și de mănuși în timpul manipulării.

28 noiembrie 2023

1k20741

—

Lactobacillus buchneri

LN 4637/ATCC PTA-2494

| | Compoziția aditivului

  Preparat de Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 conținând minimum 1 × 1010 CFU/g de aditiv |
| --- | --- |

Compoziția aditivului

Preparat de Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 conținând minimum 1 × 1010 CFU/g de aditiv

| | Caracterizarea substanței active

  Celule viabile de Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 |
| --- | --- |

Caracterizarea substanței active

Celule viabile de Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494

| | Metoda de analiză
   (1)

  Numărare în aditivul pentru hrana animalelor: metoda dispersiei pe placă (EN 15787)
  Identificare: electroforeză în gel în câmp pulsatil (PFGE) |
| --- | --- |

Metoda de analiză
   (1)

Numărare în aditivul pentru hrana animalelor: metoda dispersiei pe placă (EN 15787)

Identificare: electroforeză în gel în câmp pulsatil (PFGE)

Toate speciile de animale

—

—

—

| 1. | În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului se indică temperatura de depozitare și durata de conservare. |
| --- | --- |

1.

În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului se indică temperatura de depozitare și durata de conservare.

| 2. | Conținutul minim de aditiv, atunci când este folosit fără a fi combinat cu alte microorganisme ca aditivi pentru însilozare: 1 × 108 CFU/kg de materie nouă. |
| --- | --- |

2.

Conținutul minim de aditiv, atunci când este folosit fără a fi combinat cu alte microorganisme ca aditivi pentru însilozare: 1 × 108 CFU/kg de materie nouă.

| 3. | Aditivul se utilizează în materii ușor de însilozat (4). |
| --- | --- |

3.

Aditivul se utilizează în materii ușor de însilozat (4).

| 4. | Pentru siguranță: se recomandă utilizarea de dispozitive de protecție respiratorie și de mănuși în timpul manipulării. |
| --- | --- |

4.

Pentru siguranță: se recomandă utilizarea de dispozitive de protecție respiratorie și de mănuși în timpul manipulării.

28 noiembrie 2023

---

(1)  Detaliile privind metodele analitice sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

(2)  Nutreț ușor de însilozat: > 3 % carbohidrați solubili în materie nouă. Nutreț moderat dificil de însilozat: 1,5-3 % carbohidrați solubili în materie nouă. Regulamentul (CE) nr. 429/2008 (JO L 133, 22.5.2008, p. 1).

(3)  Nutreț dificil de însilozat: < 1,5 % carbohidrați solubili în materie nouă. Regulamentul (CE) nr. 429/2008 (JO L 133, 22.5.2008, p. 1).

(4)  Nutreț ușor de însilozat: > 3 % carbohidrați solubili în materie nouă. Regulamentul (CE) nr. 429/2008 (JO L 133, 22.5.2008, p. 1).

---

| 8.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/34

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1114/2013 AL COMISIEI

din 7 noiembrie 2013

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 cu privire la perioada de aplicare a acestuia

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 994/98 al Consiliului din 7 mai 1998 de aplicare a articolelor 92 și 93 din Tratatul de instituire a Comunității Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale (1),

după publicarea unui proiect al prezentului regulament (2),

după consultarea Comitetului consultativ privind ajutoarele de stat,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei (3) expiră la 31 decembrie 2013. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei (3) expiră la 31 decembrie 2013.

| (2) | Prin comunicarea sa privind modernizarea ajutoarelor de stat în UE (4) din 8 mai 2012, Comisia a lansat o revizuire mai amplă a normelor privind ajutoarele de stat. În contextul acestei revizuiri, Regulamentul (CE) nr. 994/98 a fost modificat deja prin Regulamentul (UE) nr. 733/2013 al Consiliului (5). O serie de alte instrumente legislative relevante pentru evaluarea ajutoarelor de stat din sectorul agricol sunt încă în curs de revizuire, în special normele viitoare aplicabile dezvoltării rurale, noile orientări privind ajutoarele de stat în domeniul agricol și noul regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare care va înlocui Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei (6). Adaptarea acestor instrumente nu se va putea finaliza înainte de expirarea Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 sau ele nu vor fi încă pe deplin aplicabile la data de 1 ianuarie 2014. În scopul asigurării unei abordări coerente la nivelul tuturor instrumentelor din domeniul ajutoarelor de stat, este necesar, prin urmare, să se extindă perioada de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 până la 30 iunie 2014. |
| --- | --- |

(2)

Prin comunicarea sa privind modernizarea ajutoarelor de stat în UE (4) din 8 mai 2012, Comisia a lansat o revizuire mai amplă a normelor privind ajutoarele de stat. În contextul acestei revizuiri, Regulamentul (CE) nr. 994/98 a fost modificat deja prin Regulamentul (UE) nr. 733/2013 al Consiliului (5). O serie de alte instrumente legislative relevante pentru evaluarea ajutoarelor de stat din sectorul agricol sunt încă în curs de revizuire, în special normele viitoare aplicabile dezvoltării rurale, noile orientări privind ajutoarele de stat în domeniul agricol și noul regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare care va înlocui Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei (6). Adaptarea acestor instrumente nu se va putea finaliza înainte de expirarea Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 sau ele nu vor fi încă pe deplin aplicabile la data de 1 ianuarie 2014. În scopul asigurării unei abordări coerente la nivelul tuturor instrumentelor din domeniul ajutoarelor de stat, este necesar, prin urmare, să se extindă perioada de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 până la 30 iunie 2014.

| (3) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 ar trebui modificat în consecință.

| (4) | Este important să se asigure continuitatea implementării politicii de dezvoltare rurală și o trecere ușoară de la o perioadă de programare la următoarea. Este inevitabilă suprapunerea, pentru o anumită perioadă, a aplicării programelor de dezvoltare rurală și a dispozițiilor juridice corespunzătoare din perioada de programare 2007-2013 și din perioada de programare următoare. În acest context, statele membre pot, în anumite condiții, să continue să își asume angajamente în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (7), după sfârșitul perioadei de programare 2007-2013, până la 31 decembrie 2015. Prin urmare, este necesar să se clarifice, în scopul certitudinii juridice, că, în cazul în care Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 se referă la criteriile enunțate în Regulamentul (CE) nr. 1698/2005, criteriile respective ar trebui să continue să fie aplicabile pentru evaluarea ajutoarelor de stat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 în cursul perioadei sale prelungite de aplicare, chiar și după intrarea în vigoare a unui nou regulament care va înlocui Regulamentul (CE) nr. 1698/2005. |
| --- | --- |

(4)

Este important să se asigure continuitatea implementării politicii de dezvoltare rurală și o trecere ușoară de la o perioadă de programare la următoarea. Este inevitabilă suprapunerea, pentru o anumită perioadă, a aplicării programelor de dezvoltare rurală și a dispozițiilor juridice corespunzătoare din perioada de programare 2007-2013 și din perioada de programare următoare. În acest context, statele membre pot, în anumite condiții, să continue să își asume angajamente în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (7), după sfârșitul perioadei de programare 2007-2013, până la 31 decembrie 2015. Prin urmare, este necesar să se clarifice, în scopul certitudinii juridice, că, în cazul în care Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 se referă la criteriile enunțate în Regulamentul (CE) nr. 1698/2005, criteriile respective ar trebui să continue să fie aplicabile pentru evaluarea ajutoarelor de stat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 în cursul perioadei sale prelungite de aplicare, chiar și după intrarea în vigoare a unui nou regulament care va înlocui Regulamentul (CE) nr. 1698/2005.

| (5) | Având în vedere prelungirea perioadei de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1857/2006, unele state membre ar putea dori să prelungească măsurile în temeiul cărora s-au prezentat informații sintetizate în conformitate cu articolul 20 din regulamentul respectiv. Pentru a reduce sarcina administrativă, este oportun să se prevadă că informațiile sintetizate referitoare la prelungirea măsurilor menționate trebuie considerate ca fiind deja notificate Comisiei, cu condiția să nu se aducă modificări de fond măsurilor în cauză. |
| --- | --- |

(5)

Având în vedere prelungirea perioadei de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1857/2006, unele state membre ar putea dori să prelungească măsurile în temeiul cărora s-au prezentat informații sintetizate în conformitate cu articolul 20 din regulamentul respectiv. Pentru a reduce sarcina administrativă, este oportun să se prevadă că informațiile sintetizate referitoare la prelungirea măsurilor menționate trebuie considerate ca fiind deja notificate Comisiei, cu condiția să nu se aducă modificări de fond măsurilor în cauză.

| (6) | Prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene pentru a permite extinderea perioadei de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 înainte de data de expirare a acestuia, |
| --- | --- |

(6)

Prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene pentru a permite extinderea perioadei de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 înainte de data de expirare a acestuia,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

La articolul 23 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006, paragraful al doilea se înlocuiește cu următorul text:

„Se aplică de la 1 ianuarie 2007 până la 30 iunie 2014.”

Articolul 2

În cazul în care, în urma modificării Regulamentului (CE) nr. 1857/2006, un stat membru dorește să prelungească măsurile pentru care au fost prezentate Comisiei informații sintetizate, în conformitate cu articolul 20 din regulamentul menționat, informațiile sintetizate privind prelungirea acestor măsuri sunt considerate a fi fost comunicate Comisiei, cu condiția să nu fi fost aduse modificări de fond acestor măsuri.

Articolul 3

În cazul în care Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 se referă la criteriile enunțate în Regulamentul (CE) nr. 1698/2005, criteriile respective continuă să fie aplicabile pentru evaluarea ajutoarelor de stat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 în cursul perioadei sale prelungite de aplicare, chiar și după intrarea în vigoare a unui nou regulament care va înlocui Regulamentul (CE) nr. 1698/2005.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 noiembrie 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 142, 14.5.1998, p. 1.

1

(2)  JO C 227, 6.8.2013, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001 (JO L 358, 16.12.2006, p. 3).

3

(4)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, Modernizarea ajutoarelor de stat în UE, 8.5.2012, COM(2012) 209 final.

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 733/2013 al Consiliului din 22 iulie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 994/98 de aplicare a articolelor 92 și 93 din Tratatul de instituire a Comunității Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale (JO L 204, 31.7.2013, p. 11).

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare) (JO L 214, 9.8.2008, p. 3).

6

(7)  Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) (JO L 277, 21.10.2005, p. 1).

7

---

| 8.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/36

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1115/2013 AL COMISIEI

din 7 noiembrie 2013

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 noiembrie 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 40,0 |
| MA | 42,5 |
| MK | 39,0 |
| ZZ | 40,5 |
| 0707 00 05 | AL | 57,9 |
| EG | 177,3 |
| MK | 61,5 |
| TR | 131,5 |
| ZZ | 107,1 |
| 0709 93 10 | AL | 48,7 |
| MA | 85,3 |
| TR | 155,0 |
| ZZ | 96,3 |
| 0805 20 10 | AU | 136,9 |
| MA | 75,8 |
| ZA | 148,9 |
| ZZ | 120,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PE | 125,0 |
| SZ | 56,1 |
| TR | 72,2 |
| UY | 92,8 |
| ZA | 131,6 |
| ZZ | 95,5 |
| 0805 50 10 | TR | 77,6 |
| ZA | 54,2 |
| ZZ | 65,9 |
| 0806 10 10 | BR | 245,4 |
| PE | 271,8 |
| TR | 165,7 |
| US | 362,2 |
| ZZ | 261,3 |
| 0808 10 80 | BA | 64,2 |
| CL | 210,3 |
| NZ | 143,5 |
| US | 135,0 |
| ZA | 152,2 |
| ZZ | 141,0 |
| 0808 30 90 | CN | 65,8 |
| TR | 114,2 |
| ZZ | 90,0 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

AL

40,0

MA

42,5

MK

39,0

ZZ

40,5

0707 00 05

AL

57,9

EG

177,3

MK

61,5

TR

131,5

ZZ

107,1

0709 93 10

AL

48,7

MA

85,3

TR

155,0

ZZ

96,3

0805 20 10

AU

136,9

MA

75,8

ZA

148,9

ZZ

120,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PE

125,0

SZ

56,1

TR

72,2

UY

92,8

ZA

131,6

ZZ

95,5

0805 50 10

TR

77,6

ZA

54,2

ZZ

65,9

0806 10 10

BR

245,4

PE

271,8

TR

165,7

US

362,2

ZZ

261,3

0808 10 80

BA

64,2

CL

210,3

NZ

143,5

US

135,0

ZA

152,2

ZZ

141,0

0808 30 90

CN

65,8

TR

114,2

ZZ

90,0

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 8.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/38

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 7 noiembrie 2013

privind înființarea Infrastructurii europene de cercetare translațională avansată în medicină sub forma unui consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (EATRIS ERIC)

(2013/640/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 723/2009 al Consiliului din 25 iunie 2009 privind cadrul juridic comunitar aplicabil unui consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ERIC) (1), în special articolul 6 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | Republica Cehă, Regatul Danemarcei, Republica Estonia, Republica Italiană, Regatul Țărilor de Jos și Republica Finlanda au solicitat Comisiei să înființeze Infrastructura europeană de cercetare translațională avansată în medicină sub forma unui consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (European Advanced Translational Research Infrastructure in Medicine, European Research Infrastructure Consortium – EATRIS ERIC). Inițial, Regatul Spaniei și Republica Franceză vor participa la EATRIS ERIC ca observatori. |
| --- | --- |

(1)

Republica Cehă, Regatul Danemarcei, Republica Estonia, Republica Italiană, Regatul Țărilor de Jos și Republica Finlanda au solicitat Comisiei să înființeze Infrastructura europeană de cercetare translațională avansată în medicină sub forma unui consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (European Advanced Translational Research Infrastructure in Medicine, European Research Infrastructure Consortium – EATRIS ERIC). Inițial, Regatul Spaniei și Republica Franceză vor participa la EATRIS ERIC ca observatori.

| (2) | Regatul Țărilor de Jos au fost alese de Republica Cehă, Regatul Danemarcei, Republica Estonia, Regatul Spaniei, Republica Franceză, Republica Italiană și Republica Finlanda ca stat membru-gazdă al EATRIS ERIC. |
| --- | --- |

(2)

Regatul Țărilor de Jos au fost alese de Republica Cehă, Regatul Danemarcei, Republica Estonia, Regatul Spaniei, Republica Franceză, Republica Italiană și Republica Finlanda ca stat membru-gazdă al EATRIS ERIC.

| (3) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 723/2009, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 723/2009,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Se înființează, pentru Infrastructura europeană de cercetare translațională avansată în medicină, un consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare, denumit EATRIS ERIC.

(2)   Statutul EATRIS ERIC este prezentat în anexă. El este actualizat continuu și este pus la dispoziția publicului pe site-ul de internet al EATRIS ERIC și la sediul său central.

(3)   Elementele esențiale ale statutului EATRIS ERIC, a căror modificare necesită aprobarea Comisiei în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 723/2009, sunt prezentate la articolele 1, 2, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 28 și 29.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 7 noiembrie 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 206, 8.8.2009, p. 1.

1

---

ANEXĂ

STATUTUL EATRIS ERIC

MEMBRII,

recunoscând rolul important al centrelor naționale și al capacităților lor de cercetare translațională, astfel cum sunt organizate prin intermediul infrastructurii EATRIS ERIC;

având drept obiectiv îmbunătățirea cercetării biomedicale translaționale prin dezvoltarea unei infrastructuri europene de cercetare translațională avansată constând în facilități preclinice și clinice esențiale și în cunoștințe translaționale necesare pentru a sprijini dezvoltarea unor noi strategii de prevenire, diagnosticare și tratare în domeniul cercetării și dezvoltării biomedicale, pentru a furniza populației servicii de asistență medicală de o mai bună calitate;

având drept obiectiv asigurarea accesului la Infrastructura europeană de cercetare translațională avansată pentru a realiza un impact semnificativ asupra asistenței medicale și pentru a aduce o contribuție semnificativă la dezvoltarea instrumentelor și tehnologiilor care propulsează știința translațională;

recunoscând și luând în considerare rezultatele proiectului referitor la faza de pregătire a EATRIS, finanțat de Comisia Europeană, precum și progresele realizate în timpul fazei de tranziție a EATRIS;

luând decizia de a solicita Comisiei Europene să înființeze Infrastructura europeană de cercetare translațională avansată în medicină sub forma unui consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (EATRIS ERIC), ca rezultat al fazei de tranziție a EATRIS,

AU CONVENIT, PRIN URMARE, ASUPRA URMĂTOARELOR:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Denumire, sediu și limbă de lucru

(1)   Se creează o infrastructură europeană de cercetare distribuită, denumită „Infrastructura europeană de cercetare translațională avansată în medicină” (European Advanced Translational Research Infrastructure in Medicine, denumită în continuare „EATRIS”).

(2)   Denumirea consorțiului pentru o infrastructură europeană de cercetare constituit pentru Infrastructura europeană de cercetare translațională avansată în medicină este „EATRIS ERIC”.

(3)   Sediul central al EATRIS ERIC este situat în Amsterdam, Țările de Jos.

(4)   Limba de lucru a EATRIS ERIC este engleza.

Articolul 2

Sarcini și activități

(1)   EATRIS ERIC continuă cercetările în domeniul medicinei translaționale.

(2)   EATRIS ERIC este determinat să organizeze și să faciliteze guvernanța și coordonarea necesare pentru înființarea și funcționarea infrastructurii de cercetare EATRIS.

(3)   Infrastructura de cercetare EATRIS conectează institute de cercetare europene de vârf care își dedică o parte din capacitățile lor de cercetare și dezvoltare în beneficiul EATRIS ERIC, partajând conținut, instrumente și cunoștințe din sfera cercetării în domeniul medicinei translaționale, în special în ceea ce privește următoarele:

| (a) | terapii biologice și alte terapii avansate, cum ar fi terapii genice și celulare și medicamente regenerative; |
| --- | --- |

(a)

terapii biologice și alte terapii avansate, cum ar fi terapii genice și celulare și medicamente regenerative;

| (b) | biomarkeri; |
| --- | --- |

(b)

biomarkeri;

| (c) | molecule mici; |
| --- | --- |

(c)

molecule mici;

| (d) | imagistică moleculară și trasori; |
| --- | --- |

(d)

imagistică moleculară și trasori;

| (e) | vaccinuri. |
| --- | --- |

(e)

vaccinuri.

CAPITOLUL II

MEMBRI

Articolul 3

Calitatea de membru și reprezentarea

(1)   EATRIS ERIC are în componență cel puțin trei state membre, doar statele și organizațiile interguvernamentale putând fi membre și avea drept de vot.

(2)   Orice membru numește unul sau doi reprezentanți în Consiliul guvernatorilor. Doi reprezentanți dispun împreună de un singur vot.

(3)   Membrii și reprezentanții acestora sunt prezentați în apendicele 1. Statele care au transmis Comisiei Europene cererea prin care se solicită înființarea EATRIS ERIC sunt denumite în continuare „membri fondatori”.

Articolul 4

Admiterea noilor membri

(1)   Solicitanții care doresc să obțină calitatea de membru transmit o cerere scrisă președintelui Consiliului guvernatorilor, în care descriu contribuția lor financiară și alte contribuții la îndeplinirea sarcinilor și la realizarea activităților EATRIS ERIC, precum și modul în care își vor îndeplini obligațiile.

(2)   Admiterea noilor membri este supusă aprobării de către Consiliul guvernatorilor.

Articolul 5

Retragerea unui membru și încetarea calității de membru

(1)   Niciun membru nu se poate retrage în primii cinci ani de la înființarea EATRIS ERIC, cu excepția cazului în care calitatea de membru a fost acordată pentru o perioadă mai scurtă specificată.

(2)   După primii cinci ani de la înființarea EATRIS ERIC, un membru se poate retrage cu condiția transmiterii unei cereri în acest sens cu 12 luni în avans. Orice retragere intră în vigoare numai la sfârșitul unui exercițiu financiar și după ce membrul care se retrage și-a îndeplinit obligațiile.

(3)   Prin derogare de la alineatul (1) al prezentului articol, orice membru se poate retrage în primii cinci ani în cazul în care Consiliul guvernatorilor decide ridicarea pragurilor contribuției financiare anuale, astfel cum se specifică la literele (e) și (f) din apendicele 2. Membrul care dorește să se retragă solicită retragerea în termen de șase luni de la adoptarea propunerii de a mări contribuția financiară anuală. Retragerea intră în vigoare numai la sfârșitul exercițiului financiar și cu condiția ca membrul care se retrage să-și fi îndeplinit obligațiile.

(4)   Consiliul guvernatorilor are competența de a revoca calitatea de membru în următoarele cazuri:

| (a) | membrul se află într-o situație de încălcare gravă a uneia sau a mai multora dintre obligațiile sale în temeiul prezentului statut; |
| --- | --- |

(a)

membrul se află într-o situație de încălcare gravă a uneia sau a mai multora dintre obligațiile sale în temeiul prezentului statut;

| (b) | membrul nu a rectificat o astfel de situație de încălcare în termen de șase luni de la notificarea acesteia. |
| --- | --- |

(b)

membrul nu a rectificat o astfel de situație de încălcare în termen de șase luni de la notificarea acesteia.

Membrul este invitat de Consiliul guvernatorilor să își prezinte poziția privind propunerea de decizie de revocare înainte ca decizia să fie adoptată.

(5)   Membrii care se retrag sau a căror calitate de membru este revocată nu au dreptul la restituirea sau la rambursarea niciunei contribuții plătite și nici dreptul de a revendica active ale EATRIS ERIC.

Articolul 6

Drepturile și obligațiile membrilor

(1)   Drepturile membrilor includ:

| (a) | dreptul de a participa și de a vota în cadrul Consiliului guvernatorilor; |
| --- | --- |

(a)

dreptul de a participa și de a vota în cadrul Consiliului guvernatorilor;

| (b) | dreptul de a participa la elaborarea de strategii, politici, proceduri de luare a deciziilor privind EATRIS ERIC; |
| --- | --- |

(b)

dreptul de a participa la elaborarea de strategii, politici, proceduri de luare a deciziilor privind EATRIS ERIC;

| (c) | dreptul cercetătorilor săi de a participa la evenimentele EATRIS ERIC; |
| --- | --- |

(c)

dreptul cercetătorilor săi de a participa la evenimentele EATRIS ERIC;

| (d) | dreptul cercetătorilor săi de a avea acces și de a primi sprijin din partea EATRIS ERIC. |
| --- | --- |

(d)

dreptul cercetătorilor săi de a avea acces și de a primi sprijin din partea EATRIS ERIC.

(2)   Fiecare membru:

| (a) | plătește o contribuție financiară anuală stabilită de Consiliul guvernatorilor; |
| --- | --- |

(a)

plătește o contribuție financiară anuală stabilită de Consiliul guvernatorilor;

| (b) | împuternicește reprezentanții săi cu autoritatea deplină de a vota printr-un singur vot în privința tuturor aspectelor ridicate în cursul unei reuniuni a Consiliului guvernatorilor; |
| --- | --- |

(b)

împuternicește reprezentanții săi cu autoritatea deplină de a vota printr-un singur vot în privința tuturor aspectelor ridicate în cursul unei reuniuni a Consiliului guvernatorilor;

| (c) | înființează un centru național sau un consorțiu de infrastructură cu scopul de a îndeplini obligațiile care decurg din prezentul statut; |
| --- | --- |

(c)

înființează un centru național sau un consorțiu de infrastructură cu scopul de a îndeplini obligațiile care decurg din prezentul statut;

| (d) | numește un director național pentru a-l reprezenta în Consiliul directorilor naționali; |
| --- | --- |

(d)

numește un director național pentru a-l reprezenta în Consiliul directorilor naționali;

| (e) | furnizează infrastructura tehnică necesară pentru a face posibil accesul; |
| --- | --- |

(e)

furnizează infrastructura tehnică necesară pentru a face posibil accesul;

| (f) | promovează adoptarea serviciilor EATRIS ERIC în rândul cercetătorilor din țara sa și colectează opinii și cerințe ale utilizatorilor; |
| --- | --- |

(f)

promovează adoptarea serviciilor EATRIS ERIC în rândul cercetătorilor din țara sa și colectează opinii și cerințe ale utilizatorilor;

| (g) | sprijină centre din propria țară care doresc să se alăture infrastructurii naționale a unui stat membru care participă la infrastructura EATRIS ERIC. |
| --- | --- |

(g)

sprijină centre din propria țară care doresc să se alăture infrastructurii naționale a unui stat membru care participă la infrastructura EATRIS ERIC.

(3)   Membrii, în mod individual sau în comun cu alți membri, observatori sau părți terțe, pot avea și alte contribuții decât contribuția financiară anuală. Astfel de contribuții, în bani sau în natură, sunt supuse aprobării de către Consiliul guvernatorilor.

(4)   EATRIS ERIC încheie un acord cu centrele naționale pentru a stabili termenii și condițiile în care centrele naționale se pot alătura infrastructurii EATRIS ERIC și se pot angaja să îndeplinească sarcinile și să desfășoare activitățile menționate la articolul 2. Directorul național depune toate eforturile pentru a coordona interacțiunea dintre centrele naționale și EATRIS ERIC.

CAPITOLUL III

OBSERVATORI

Articolul 7

Statutul de observator

(1)   Statele și organizațiile interguvernamentale care doresc să contribuie la EATRIS ERIC, dar nu sunt încă în situația de a deveni membri, pot solicita statutul de observator.

(2)   Observatorii sunt acceptați pentru o perioadă maximă de trei ani, cu excepția cazului în care un alt termen este hotărât de către Consiliul guvernatorilor.

(3)   Cererile pentru a obține statutul de observator se adresează în scris președintelui Consiliului guvernatorilor și trebuie să indice modul în care solicitantul intenționează să contribuie la îndeplinirea sarcinilor și la desfășurarea activităților EATRIS ERIC.

(4)   Admiterea observatorilor este supusă aprobării de către Consiliul guvernatorilor.

Articolul 8

Retragerea unui observator și încetarea statutului de observator

(1)   Un observator se poate retrage la sfârșitul unui exercițiu financiar, cu condiția să fi depus o cerere în acest sens cu șase luni în avans.

(2)   Înainte ca o retragere a unui observator să intre în vigoare, obligațiile financiare și de altă natură trebuie îndeplinite.

(3)   Consiliul guvernatorilor are competența de a revoca calitatea de observator a unui observator în următoarele cazuri:

| (a) | observatorul se află într-o situație de încălcare gravă a uneia sau a mai multora dintre obligațiile sale în temeiul prezentului statut; |
| --- | --- |

(a)

observatorul se află într-o situație de încălcare gravă a uneia sau a mai multora dintre obligațiile sale în temeiul prezentului statut;

| (b) | observatorul nu a rectificat o astfel de situație de încălcare în termen de șase luni de la notificarea acesteia. |
| --- | --- |

(b)

observatorul nu a rectificat o astfel de situație de încălcare în termen de șase luni de la notificarea acesteia.

Observatorul este invitat de Consiliul guvernatorilor să își prezinte poziția privind propunerea de decizie de revocare înainte ca decizia să fie adoptată.

(4)   Observatorii care se retrag sau a căror calitate de observator este revocată nu au dreptul la restituirea sau la rambursarea niciunei contribuții plătite și nici dreptul de a revendica active ale EATRIS ERIC.

Articolul 9

Drepturile și obligațiile unui observator

(1)   Drepturile observatorilor includ:

| (a) | dreptul de a participa la reuniunile Consiliului guvernatorilor, fără dreptul de a vota; |
| --- | --- |

(a)

dreptul de a participa la reuniunile Consiliului guvernatorilor, fără dreptul de a vota;

| (b) | dreptul cercetătorilor săi de a participa la evenimentele EATRIS ERIC; |
| --- | --- |

(b)

dreptul cercetătorilor săi de a participa la evenimentele EATRIS ERIC;

| (c) | dreptul cercetătorilor săi de a avea acces la infrastructura EATRIS ERIC și de a primi sprijin din partea EATRIS ERIC. |
| --- | --- |

(c)

dreptul cercetătorilor săi de a avea acces la infrastructura EATRIS ERIC și de a primi sprijin din partea EATRIS ERIC.

(2)   Fiecare observator:

| (a) | numește unul sau doi reprezentanți în Consiliul guvernatorilor; |
| --- | --- |

(a)

numește unul sau doi reprezentanți în Consiliul guvernatorilor;

| (b) | plătește contribuția financiară anuală stabilită de Consiliul guvernatorilor; |
| --- | --- |

(b)

plătește contribuția financiară anuală stabilită de Consiliul guvernatorilor;

| (c) | își stabilește contribuția la îndeplinirea sarcinilor și la desfășurarea activităților EATRIS ERIC menționate la articolul 2. |
| --- | --- |

(c)

își stabilește contribuția la îndeplinirea sarcinilor și la desfășurarea activităților EATRIS ERIC menționate la articolul 2.

(3)   Observatorii, în mod individual sau în comun cu alți membri, observatori sau părți terțe, pot avea și alte contribuții decât contribuția financiară anuală. Astfel de contribuții, în bani sau în natură, sunt supuse aprobării de către Consiliul guvernatorilor.

(4)   Un observator își autorizează reprezentantul (reprezentanții) să îndeplinească obligațiile menționate la articolul 9 alineatul (2) literele (b) și (c).

(5)   EATRIS ERIC încheie cu observatorul un acord de prestare a activității de observator în vederea stabilirii termenilor și condițiilor pentru îndeplinirea obligațiilor și realizarea contribuțiilor.

CAPITOLUL IV

GUVERNANȚA EATRIS ERIC

Articolul 10

Guvernanță și management

Structura de guvernanță a EATRIS ERIC cuprinde următoarele organisme:

| (a) | Consiliul guvernatorilor; |
| --- | --- |

(a)

Consiliul guvernatorilor;

| (b) | Comitetul executiv. |
| --- | --- |

(b)

Comitetul executiv.

Articolul 11

Consiliul guvernatorilor

(1)   Consiliul guvernatorilor este organismul de conducere al EATRIS ERIC investit cu cea mai mare autoritate, dispunând de competențe depline în luarea deciziilor. Consiliul guvernatorilor se reunește cel puțin o dată pe an și este responsabil, în conformitate cu dispozițiile prezentului statut, de conducerea și supravegherea în ansamblu a EATRIS ERIC.

(2)   Statele membre dețin în comun majoritatea voturilor.

(3)   Consiliul guvernatorilor alege dintre membrii săi un președinte și un vicepreședinte, cu mandat de doi ani. Președintele și vicepreședintele pot fi realeși. Cu excepția cazului în care se decide altfel, președintele prezidează toate reuniunile Consiliului guvernatorilor și este sprijinit de vicepreședinte.

(4)   Consiliul guvernatorilor depune toate eforturile posibile pentru a se ajunge la consens în privința tuturor deciziilor. În lipsa consensului, o majoritate simplă de voturi este suficientă pentru a adopta o decizie, cu excepția deciziilor menționate la alineatele (5), (6) și (7).

(5)   Consiliul guvernatorilor decide cu o majoritate de cel puțin două treimi din voturile membrilor în cazul deciziilor de a:

| (a) | adopta sau modifica strategiile de dezvoltare a EATRIS ERIC; |
| --- | --- |

(a)

adopta sau modifica strategiile de dezvoltare a EATRIS ERIC;

| (b) | numi, suspenda sau revoca directorul financiar și directorul științific după consultarea cu Consiliul directorilor naționali; |
| --- | --- |

(b)

numi, suspenda sau revoca directorul financiar și directorul științific după consultarea cu Consiliul directorilor naționali;

| (c) | constitui organisme subsidiare în plus față de organismele permanente; |
| --- | --- |

(c)

constitui organisme subsidiare în plus față de organismele permanente;

| (d) | adopta sau modifica Ordinele permanente care descriu mandatul și precizează activitățile Comitetului executiv și ale organismelor subsidiare; |
| --- | --- |

(d)

adopta sau modifica Ordinele permanente care descriu mandatul și precizează activitățile Comitetului executiv și ale organismelor subsidiare;

| (e) | adopta și modifica programul anual de lucru și bugetul anual. |
| --- | --- |

(e)

adopta și modifica programul anual de lucru și bugetul anual.

(6)   Deciziile Consiliului guvernatorilor de a revoca calitatea de membru sau de observator necesită o majoritate de cel puțin trei sferturi din voturile membrilor.

(7)   Un membru care face obiectul unei decizii de revocare a calității de membru nu are drept de vot cu privire la decizia respectivă.

(8)   Consiliul guvernatorilor decide cu unanimitatea membrilor, fără a lua în calcul abținerile, cu privire la deciziile de a:

| (a) | modifica statutul, cu excepția apendicelui 1; |
| --- | --- |

(a)

modifica statutul, cu excepția apendicelui 1;

| (b) | lichida EATRIS ERIC. |
| --- | --- |

(b)

lichida EATRIS ERIC.

Cu excepția cazului în care s-a convenit altfel, membrii sunt informați cu privire la formularea exactă a modificărilor statutului și ale apendicelui 2 cu cel puțin trei luni înainte ca modificările respective să fie supuse votului.

(9)   Consiliul guvernatorilor se reunește și decide în mod valabil numai în cazul în care este prezent sau este reprezentat un cvorum de două treimi din toți membrii EATRIS ERIC.

(10)   Consiliul guvernatorilor adoptă Regulamentul de procedură pentru punerea în aplicare a dispozițiilor statutului.

Articolul 12

Comitetul executiv

(1)   Comitetul executiv răspunde de implementarea EATRIS ERIC și de sprijinirea Consiliului guvernatorilor. Comitetul executiv răspunde numai în fața Consiliului guvernatorilor.

(2)   Comitetul executiv își îndeplinește atribuțiile astfel cum sunt stabilite de către Consiliul guvernatorilor și își pregătește propriile proceduri interne de organizare, reuniunile și modul de colaborare a directorului financiar cu directorul științific, în cadrul Regulamentului de procedură care trebuie să fie prezentat spre aprobare Consiliului guvernatorilor.

(3)   Comitetul executiv este format din directorul financiar și directorul științific.

(4)   Directorul financiar este reprezentantul legal al EATRIS ERIC, reprezintă EATRIS ERIC în orice litigiu și răspunde de gestionarea operațională (de zi cu zi) a EATRIS ERIC.

(5)   Directorul științific al EATRIS ERIC răspunde de dezvoltarea științifică strategică și de toate aspectele științifice operaționale ale EATRIS ERIC.

(6)   Directorii Comitetului executiv pot servi în cadrul unui mandat de până la cinci ani, care este decis de Consiliul guvernatorilor. După mandatul inițial, Consiliul guvernatorilor decide cu privire la orice prelungire. Procedurile pentru selectarea și numirea directorilor sunt stabilite în Regulamentul de procedură adoptat de Consiliul guvernatorilor.

Articolul 13

Biroul de coordonare și sprijin al EATRIS ERIC

(1)   Biroul de coordonare și sprijin al EATRIS ERIC este biroul responsabil de conducerea centrală și de operațiunile zilnice ale EATRIS ERIC și asistă Consiliul guvernatorilor. El este gestionat de directorul financiar, în consultare cu directorul științific, care se ocupă și de recrutarea personalului.

(2)   Biroul de coordonare și sprijin al EATRIS ERIC este situat în sediul central al EATRIS ERIC.

CAPITOLUL V

ORGANISME SUBSIDIARE

Articolul 14

Organisme subsidiare

(1)   EATRIS ERIC are următoarele organisme subsidiare:

| (a) | Consiliul directorilor naționali; |
| --- | --- |

(a)

Consiliul directorilor naționali;

| (b) | Consiliul științific consultativ. |
| --- | --- |

(b)

Consiliul științific consultativ.

(2)   Consiliul guvernatorilor poate institui alte organisme subsidiare, în cazul în care sunt considerate necesare pentru funcționarea EATRIS ERIC.

Articolul 15

Consiliul directorilor naționali

(1)   Consiliul directorilor naționali supraveghează coordonarea implementării strategiilor aprobate de Consiliul guvernatorilor. Consiliul directorilor naționali este responsabil de toate activitățile științifice naționale ale EATRIS ERIC și păstrează coerența și consecvența la nivelul EATRIS ERIC, precum și colaborarea între membri.

(2)   Consiliul directorilor naționali este format din directorii naționali numiți de către membri.

(3)   Membrii Consiliului directorilor naționali aleg dintre membrii săi un președinte și un vicepreședinte pentru un mandat de doi ani, cu posibilitatea de realegere în conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul de procedură.

(4)   Consiliul directorilor naționali propune Regulamentul de procedură și îl adoptă după aprobarea de către Consiliul guvernatorilor pentru procedurile sale interne operaționale.

(5)   Consiliul directorilor naționali își desfășoară activitățile astfel cum au fost stabilite de către Consiliul guvernatorilor în Ordinele permanente.

(6)   Consiliul directorilor naționali alege membrii Consiliului științific consultativ, sub rezerva aprobării acestora de către Consiliul guvernatorilor.

Articolul 16

Consiliul științific consultativ

(1)   Consiliul științific consultativ este format din oameni de știință independenți și recunoscuți la nivel internațional, implicați în cercetarea translațională biomedicală și care acționează în nume personal și potrivit experienței lor strategice.

(2)   Consiliul științific consultativ oferă consultanță la cererea Consiliului guvernatorilor și poate fi consultat de către Comitetul executiv și de către Consiliul directorilor naționali cu privire la toate aspectele relevante din punct de vedere științific și tehnologic, inclusiv în ceea ce privește agenda de cercetare a EATRIS ERIC, strategiile științifice, aspectele etice și programul de lucru anual.

CAPITOLUL VI

FINANȚARE ȘI RAPORTARE

Articolul 17

Principii și conturi bugetare

(1)   Exercițiul financiar al EATRIS ERIC începe în fiecare an la 1 ianuarie și se încheie la 31 decembrie.

(2)   Fondurile EATRIS ERIC pot fi utilizate numai în scopurile prevăzute în prezentul statut.

(3)   Toate veniturile și cheltuielile EATRIS ERIC se includ în estimările pregătite pentru fiecare exercițiu financiar și se înregistrează în bugetul anual.

(4)   Conturile EATRIS ERIC sunt însoțite de un raport auditat privind gestionarea bugetară și financiară a exercițiului financiar. EATRIS ERIC întocmește un raport anual de activitate descriind, în particular, aspectele științifice, operaționale și financiare ale activităților sale. Raportul este aprobat de către Consiliul guvernatorilor și este transmis Comisiei Europene și autorităților publice relevante în termen de șase luni de la sfârșitul exercițiului financiar respectiv. Raportul se pune la dispoziția publicului în totalitate sau parțial.

(5)   EATRIS ERIC intră sub incidența cerințelor legislației și a regulilor aplicabile în materie de întocmire, depunere, auditare și publicare a conturilor.

(6)   EATRIS ERIC se asigură că toate creditele sunt utilizate în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare.

Articolul 18

Răspundere

(1)   EATRIS ERIC răspunde de datoriile sale.

(2)   Răspunderea financiară a membrilor în ceea ce privește datoriile EATRIS ERIC se limitează la contribuția financiară anuală a fiecărui membru în parte.

(3)   EATRIS ERIC subscrie unei asigurări corespunzătoare pentru a se proteja de riscurile asociate înființării și funcționării EATRIC ERIC.

CAPITOLUL VII

POLITICI

Articolul 19

Acorduri cu părți terțe

EATRIS ERIC poate încheia acorduri cu părți terțe în cazurile în care consideră acest fapt ca fiind benefic.

Articolul 20

Politica privind drepturile de proprietate intelectuală

(1)   Termenul „proprietate intelectuală” are sensul definit la articolul 2 din Convenția de instituire a Organizației mondiale a proprietății intelectuale, semnată la 14 iulie 1967.

(2)   Consiliul directorilor naționali prevede principii și politici comune în materie de proprietate intelectuală, astfel cum se prevede în Regulamentul de procedură. Aceste principii și politici comune sunt aprobate de Consiliul guvernatorilor.

(3)   Consiliul directorilor naționali poate recomanda încheierea unor acorduri cu centrele naționale și cu consorțiile de infrastructuri în cadrul infrastructurii de cercetare EATRIS în scopul de a se asigura că aceste entități, precum și părțile terțe au acces la cunoștințele științifice ale infrastructurii de cercetare EATRIS.

Articolul 21

Politica de admitere

(1)   Ca regulă generală, EATRIS ERIC asigură un acces deschis la serviciile și la infrastructurile prin care se sprijină și se promovează excelența în cercetarea translațională, precum și o cultură a „celor mai bune practici” prin activități de instruire.

(2)   EATRIS ERIC se asigură, prin instrucțiunile pe care le oferă utilizatorilor infrastructurii EATRIS, că cercetarea realizată utilizând resursele infrastructurii EATRIS recunoaște și respectă conformitatea cu orice fel de drept de proprietate, drept de protecție a vieții private, drept etic și drept de protecție a proprietarului datelor, precum și obligațiile privind secretul și confidențialitatea, astfel cum sunt definite în Regulamentul de procedură, asigurându-se totodată că utilizatorii respectă termenii și condițiile de acces, măsurile de securitate privind depozitarea și manipularea internă a (bio)materialelor și tratarea informațiilor privind instituțiile de cercetare participante la infrastructura EATRIS.

(3)   Criteriile și procedurile prin care se oferă sau se restricționează accesul la datele și la instrumentele infrastructurii EATRIS ERIC sunt definite în Regulamentul de procedură și sunt decise de Consiliul guvernatorilor, după obținerea unui aviz din partea Consiliului directorilor naționali și a Consiliului științific consultativ.

Articolul 22

Politica în materie de evaluare științifică

(1)   EATRIS ERIC oferă acces la infrastructura sa translațională pentru proiectele care prezintă cel mai mare potențial de a avea un impact semnificativ asupra sănătății sau o contribuție semnificativă la progresul instrumentelor și al tehnologiilor care impulsionează știința translațională.

(2)   Procesul de evaluare științifică a proiectelor pentru care se solicită acces la infrastructura EATRIS ERIC ia în considerare meritul științific, necesitățile medicale nesatisfăcute, eligibilitatea și potențialul translațional și se bazează pe transparență, echitate și imparțialitate. Respectivul proces este aprobat de Consiliul guvernatorilor și este descris în Regulamentul de procedură.

(3)   Evaluarea științifică a proiectelor în cadrul infrastructurii EATRIS ERIC ia în considerare meritul științific, necesitățile medicale nesatisfăcute și potențialul translațional, pe baza transparenței, a echității și a imparțialității și este detaliată ulterior de către Consiliul guvernatorilor și descrisă în Regulamentul de procedură.

Articolul 23

Politica în materie de difuzare

(1)   EATRIS ERIC ia toate măsurile cuvenite pentru a promova infrastructura și utilizarea ei în cercetare și învățământ.

(2)   EATRIS ERIC promovează difuzarea și partajarea rezultatelor obținute în activitățile de cercetare naționale și internaționale.

(3)   Fără a aduce atingere vreunui drept de proprietate, EATRIS ERIC solicită utilizatorilor săi să pună rezultatele cercetărilor lor la dispoziția publicului prin intermediul EATRIS ERIC.

(4)   Politica în materie de difuzare identifică diversele grupuri-țintă, iar EATRIS ERIC utilizează mai multe canale pentru a atinge audiența-țintă, precum site-urile de internet, mesajele cu noutăți, atelierele practice, prezența la conferințe și articolele în reviste și în cotidiene.

Articolul 24

Politica de angajare a personalului

EATRIS ERIC se străduiește să selecteze cel mai bun candidat în mod nediscriminatoriu, indiferent de origine, naționalitate, religie sau sex, într-un mod care să reflecte contribuțiile membrilor.

Articolul 25

Politica în materie de achiziții publice

(1)   EATRIS ERIC tratează candidații și ofertanții din cadrul procedurilor de achiziții publice într-un mod echitabil și nediscriminatoriu, indiferent dacă aceștia își au sau nu sediul central în Uniunea Europeană. Politica în materie de achiziții publice a EATRIS ERIC respectă principiul transparenței, al nediscriminării și al concurenței. Consiliul guvernatorilor adoptă un Regulament de procedură prin care se stabilesc norme detaliate privind criteriile și procedurile de achiziții publice.

(2)   Comitetul executiv este responsabil de toate achizițiile publice ale EATRIS ERIC. Toți ofertanții sunt publicați pe site-ul internet al EATRIS ERIC și pe teritoriul membrilor și al observatorilor. Pentru achizițiile publice cu valoare mai mare de 200 000 EUR, EATRIS ERIC urmează principiile Directivei 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (1). Decizia de acordare a unui contract de achiziții publice se publică și include o justificare completă.

Articolul 26

Scutirea de impozit

(1)   Scutirile de impozite în baza articolului 143 alineatul (1) litera (g) și a articolului 151 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2006/112/CE a Consiliului (2) și în conformitate cu articolele 50 și 51 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 282/2011 al Consiliului (3) se limitează la taxa pe valoare adăugată pentru bunurile și serviciile destinate utilizării oficiale de către EATRIS ERIC, care au o valoare mai mare de 250 EUR și care sunt achiziționate și plătite integral de către EATRIS ERIC. Achizițiile realizate de membrii individuali nu beneficiază de aceste scutiri. Fără a aduce atingere alineatelor (2) și (3), nu se aplică alte limite.

(2)   Scutirile de impozite se aplică activităților neeconomice, nu și celor economice.

(3)   Scutirile de impozite se aplică bunurilor și serviciilor destinate operațiunilor științifice, tehnice și administrative efectuate de EATRIS ERIC, în conformitate cu sarcinile sale principale. Ele includ, de asemenea, cheltuielile cu conferințele, atelierele practice și reuniunile direct legate de activitățile oficiale ale EATRIS ERIC. Cu toate acestea, cheltuielile de călătorie și cazare nu fac obiectul scutirilor de impozite.

Articolul 27

Politica în materie de date

Comitetul executiv înaintează spre aprobare Consiliului guvernatorilor Regulamentul de procedură privind politica în materie de date în ceea ce privește utilizatorii infrastructurii EATRIS ERIC, centrele naționale și părțile terțe, cum ar fi universitățile, institutele de cercetare și industria de profil, cu respectarea corespunzătoare a licențelor existente.

CAPITOLUL VIII

DURATĂ, LICHIDARE, LITIGII, DISPOZIȚII PRIVIND ÎNFIINȚAREA

Articolul 28

Durată

Durata de funcționare a EATRIS ERIC este nedefinită.

Articolul 29

Lichidare

(1)   Lichidarea EATRIS ERIC este decisă de Consiliul guvernatorilor.

(2)   Comisia Europeană este notificată în termen de zece zile calendaristice cu privire la decizia de lichidare a EATRIS ERIC.

(3)   Activele rămase după plata datoriilor EATRIS ERIC se distribuie între membri proporțional cu contribuțiile lor anuale cumulate la EATRIS ERIC.

(4)   Comisia Europeană este notificată în termen de zece zile calendaristice cu privire la încheierea lichidării EATRIS ERIC.

Articolul 30

Limba și disponibilitatea statutului

(1)   Prezentul statut este actualizat continuu și este pus la dispoziția publicului pe site-ul internet al EATRIS ERIC și la sediul său central.

(2)   Prezentul statut este considerat autentic în toate versiunile lingvistice oficiale ale membrilor precizați în apendicele 1. Prezentul statut este considerat autentic și în versiunile lingvistice oficiale ale membrilor neprecizați în apendicele 1. Nicio versiune lingvistică nu prevalează asupra celorlalte.

(3)   Atunci când versiunile lingvistice nu sunt prezente în Jurnalul Oficial, în caz de modificare a prezentului statut care nu necesită o decizie a Comisiei, ea se realizează de Biroul de coordonare și sprijin al EATRIS ERIC.

Articolul 31

Dispoziții privind înființarea

(1)   Țara gazdă convoacă o reuniune constitutivă a Consiliului guvernatorilor cât mai rapid posibil, dar nu mai târziu de patruzeci și cinci de zile calendaristice de la intrarea în vigoare a deciziei Comisiei Europene de înființare a EATRIS ERIC. Fără a aduce atingere alineatului (2), nicio decizie nu se ia de către Consiliul guvernatorilor înainte ca EATRIS ERIC să aibă în componență cel puțin cinci membri.

(2)   Țara gazdă notifică membrilor fondatori orice acțiuni juridice urgente specifice care trebuie întreprinse în numele EATRIS ERIC înainte de desfășurarea reuniunii constitutive. Cu excepția cazului în care un membru fondator obiectează în termen de cinci zile de la notificare, acțiunea juridică este întreprinsă de o persoană autorizată în mod corespunzător de către statul gazdă.

(3)   Din momentul în care EATRIS ERIC este înființat, organismele sale acționează în conformitate cu Ordinele permanente și cu Regulamentul de procedură, astfel cum au fost aprobate de către Consiliul guvernatorilor în cursul fazei de tranziție a EATRIS ERIC.

---

(1)  JO L 134, 30.4.2004, p. 114.

(2)  JO L 347, 11.12.2006, p. 1.

(3)  JO L 77, 23.3.2011, p. 1.

Apendicele 1

Lista membrilor, a observatorilor și a entităților care îi reprezintă

| Membri | Entitate reprezentantă |
| --- | --- |
| Republica Cehă | Ministerul Educației, Tineretului și Sporturilor (METS) |
| Regatul Danemarcei | Agenția pentru Știință, Tehnologie și Inovare din Danemarca (DASTI) |
| Republica Estonia | Ministerul Educației și Cercetării din Republica Estonia (MEC RE) |
| Republica Italiană | Istituto Superiore di Sanità (ISS) |
| Regatul Țărilor de Jos | ZonMw |
| Republica Finlanda | Ministerul Educației și Culturii (MEC) |

Membri

Entitate reprezentantă

Republica Cehă

Ministerul Educației, Tineretului și Sporturilor (METS)

Regatul Danemarcei

Agenția pentru Știință, Tehnologie și Inovare din Danemarca (DASTI)

Republica Estonia

Ministerul Educației și Cercetării din Republica Estonia (MEC RE)

Republica Italiană

Istituto Superiore di Sanità (ISS)

Regatul Țărilor de Jos

ZonMw

Republica Finlanda

Ministerul Educației și Culturii (MEC)

| Observatori | Entitate reprezentantă |
| --- | --- |
| Regatul Spaniei | Instituto de Salud „Carlos III” (ISCIII) |
| Republica Franceză | Commissariat à l’Energie Atomique et aux Energies Alternatives (CEA) |

Observatori

Entitate reprezentantă

Regatul Spaniei

Instituto de Salud „Carlos III” (ISCIII)

Republica Franceză

Commissariat à l’Energie Atomique et aux Energies Alternatives (CEA)

Apendicele 2

Contribuția financiară anuală

Angajament financiar pentru primii cinci ani

Pentru perioada inițială de cinci ani de la înființarea EATRIS ERIC, principiile de angajament financiar sunt după cum urmează:

| (a) | angajamentul inițial pentru membrii fondatori este de cinci ani (nu există angajament inițial pentru observatori); |
| --- | --- |

(a)

angajamentul inițial pentru membrii fondatori este de cinci ani (nu există angajament inițial pentru observatori);

| (b) | membrii fondatori se pot angaja financiar pentru o perioadă mai scurtă de cinci ani, în condițiile unei creșteri cu 25 % a contribuției anuale; excedentul va fi returnat dacă membrul respectiv încheie perioada de cinci ani; |
| --- | --- |

(b)

membrii fondatori se pot angaja financiar pentru o perioadă mai scurtă de cinci ani, în condițiile unei creșteri cu 25 % a contribuției anuale; excedentul va fi returnat dacă membrul respectiv încheie perioada de cinci ani;

| (c) | contribuția financiară inițială pentru primul an al EATRIS ERIC se bazează pe bugetul convenit pentru perioada de cinci ani, excluzând orice sursă de venit incertă (de exemplu, venitul din taxele plătite de utilizatori), și pe cel puțin 5 membri fondatori; |
| --- | --- |

(c)

contribuția financiară inițială pentru primul an al EATRIS ERIC se bazează pe bugetul convenit pentru perioada de cinci ani, excluzând orice sursă de venit incertă (de exemplu, venitul din taxele plătite de utilizatori), și pe cel puțin 5 membri fondatori;

| (d) | Țările de Jos vor plăti o contribuție suplimentară pentru găzduire în valoare de 500 000 EUR în 2013, 2014 și 2015. După 2015, Țările de Jos vor plăti o contribuție suplimentară pentru găzduire în valoare de 50 000 EUR; |
| --- | --- |

(d)

Țările de Jos vor plăti o contribuție suplimentară pentru găzduire în valoare de 500 000 EUR în 2013, 2014 și 2015. După 2015, Țările de Jos vor plăti o contribuție suplimentară pentru găzduire în valoare de 50 000 EUR;

| (e) | niciun membru fondator care s-a angajat financiar pentru cinci ani nu va plăti mai mult de 140 000 EUR pe an (pragul maxim); |
| --- | --- |

(e)

niciun membru fondator care s-a angajat financiar pentru cinci ani nu va plăti mai mult de 140 000 EUR pe an (pragul maxim);

| (f) | contribuția minimă ca membru nu va fi mai mică de 50 000 EUR pe an, indiferent de numărul de membri și independent de orice venit generat de EATRIS ERIC (pragul minim); |
| --- | --- |

(f)

contribuția minimă ca membru nu va fi mai mică de 50 000 EUR pe an, indiferent de numărul de membri și independent de orice venit generat de EATRIS ERIC (pragul minim);

| (g) | contribuția financiară pentru al doilea an al EATRIS ERIC se bazează pe bugetul convenit pentru perioada de cinci ani, după scăderea rezultatului net din veniturile EATRIS ERIC din primul an. Contribuția financiară pentru al treilea an al EATRIS ERIC se bazează pe bugetul convenit pentru perioada de cinci ani, după scăderea rezultatului net din veniturile EATRIS ERIC din cel de al doilea an etc.; |
| --- | --- |

(g)

contribuția financiară pentru al doilea an al EATRIS ERIC se bazează pe bugetul convenit pentru perioada de cinci ani, după scăderea rezultatului net din veniturile EATRIS ERIC din primul an. Contribuția financiară pentru al treilea an al EATRIS ERIC se bazează pe bugetul convenit pentru perioada de cinci ani, după scăderea rezultatului net din veniturile EATRIS ERIC din cel de al doilea an etc.;

| (h) | un nou membru începe la nivelul contribuției financiare pe care ar fi plătit-o ca membru fondator în primul an al EATRIS ERIC, majorată cu 25 %. După primul an de admitere, el plătește contribuția financiară stabilită pentru cel de al doilea an EATRIS ERIC, majorată cu 25 % etc. În cazul în care noii membri încheie un mandat de cinci ani, excedentul este returnat; |
| --- | --- |

(h)

un nou membru începe la nivelul contribuției financiare pe care ar fi plătit-o ca membru fondator în primul an al EATRIS ERIC, majorată cu 25 %. După primul an de admitere, el plătește contribuția financiară stabilită pentru cel de al doilea an EATRIS ERIC, majorată cu 25 % etc. În cazul în care noii membri încheie un mandat de cinci ani, excedentul este returnat;

| (i) | observatorii fondatori ale căror institute nu participă la toate activitățile EATRIS și care nu prestează servicii plătesc 25 % din contribuția financiară anuală pe care ar fi plătit-o ca membri fondatori; un observator fondator ale cărui institute participă la toate activitățile EATRIS, incluzând prestarea de servicii, plătește aceeași contribuție financiară anuală pe care o plătește un membru fondator; |
| --- | --- |

(i)

observatorii fondatori ale căror institute nu participă la toate activitățile EATRIS și care nu prestează servicii plătesc 25 % din contribuția financiară anuală pe care ar fi plătit-o ca membri fondatori; un observator fondator ale cărui institute participă la toate activitățile EATRIS, incluzând prestarea de servicii, plătește aceeași contribuție financiară anuală pe care o plătește un membru fondator;

| (j) | un observator fondator care plătește 25 % din contribuția financiară anuală și care devine membru începe la același nivel al contribuției financiare pe ar fi plătit-o ca membru fondator în primul an al EATRIS ERIC. După primul an de admitere, el plătește contribuția financiară stabilită pentru cel de al doilea an al EATRIS ERIC etc. În cazul în care acesta încheie un mandat de cinci ani, contribuția financiară plătită în calitate de observator i se returnează; |
| --- | --- |

(j)

un observator fondator care plătește 25 % din contribuția financiară anuală și care devine membru începe la același nivel al contribuției financiare pe ar fi plătit-o ca membru fondator în primul an al EATRIS ERIC. După primul an de admitere, el plătește contribuția financiară stabilită pentru cel de al doilea an al EATRIS ERIC etc. În cazul în care acesta încheie un mandat de cinci ani, contribuția financiară plătită în calitate de observator i se returnează;

| (k) | un nou observator începe la nivelul de 25 % din contribuția financiară pe care ar fi plătit-o ca membru fondator în primul an al EATRIS ERIC. În cel de al doilea an de admitere, el plătește 25 % din suma pe care ar fi plătit-o pentru cel de al doilea an al EATRIS ERIC etc.; |
| --- | --- |

(k)

un nou observator începe la nivelul de 25 % din contribuția financiară pe care ar fi plătit-o ca membru fondator în primul an al EATRIS ERIC. În cel de al doilea an de admitere, el plătește 25 % din suma pe care ar fi plătit-o pentru cel de al doilea an al EATRIS ERIC etc.;

| (l) | dacă un nou observator devine membru, el plătește contribuția financiară pe care ar fi plătit-o ca membru fondator în primul an al EATRIS ERIC; după primul an de admitere, el plătește contribuția financiară stabilită pentru cel de al doilea an al EATRIS ERIC etc.; dacă noul membru încheie un mandat de cinci ani, contribuția financiară plătită în calitate de observator i se returnează; |
| --- | --- |

(l)

dacă un nou observator devine membru, el plătește contribuția financiară pe care ar fi plătit-o ca membru fondator în primul an al EATRIS ERIC; după primul an de admitere, el plătește contribuția financiară stabilită pentru cel de al doilea an al EATRIS ERIC etc.; dacă noul membru încheie un mandat de cinci ani, contribuția financiară plătită în calitate de observator i se returnează;

| (m) | în cazul admiterii unor noi membri sau observatori sau în cazul în care un observator devine membru, contribuția financiară pentru anul respectiv este recalculată pentru toți membrii și observatorii; |
| --- | --- |

(m)

în cazul admiterii unor noi membri sau observatori sau în cazul în care un observator devine membru, contribuția financiară pentru anul respectiv este recalculată pentru toți membrii și observatorii;

| (n) | în toate cazurile menționate la literele (a)-(m), contribuția financiară suplimentară de 25 % se păstrează ca rezervă. |
| --- | --- |

(n)

în toate cazurile menționate la literele (a)-(m), contribuția financiară suplimentară de 25 % se păstrează ca rezervă.

---