# Službeni list L 295/2013

| | ISSN 1977-0847
  doi:10.3000/19770847.L_2013.295.hrv |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 295 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | 566. studenoga 2013. |

ISSN 1977-0847

doi:10.3000/19770847.L_2013.295.hrv

Službeni list

Europske unije

L 295

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

566. studenoga 2013.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) br. 1051/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 562/2006 s ciljem određivanja zajedničkih pravila o privremenom ponovnom uvođenju granične kontrole na unutarnjim granicama u iznimnim okolnostima | 1 |
| | * | Uredba (EU) br. 1052/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o uspostavi Europskog sustava nadzora granica (EUROSUR) | 11 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba (EU) br. 1051/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 562/2006 s ciljem određivanja zajedničkih pravila o privremenom ponovnom uvođenju granične kontrole na unutarnjim granicama u iznimnim okolnostima

1

*

Uredba (EU) br. 1052/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o uspostavi Europskog sustava nadzora granica (EUROSUR)

11

| | | II.   Nezakonodavni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Vijeća (EU) br. 1053/2013 od 7. listopada 2013. o uspostavi mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine i stavljanju izvan snage Odluke Izvršnog odbora od 16. rujna 1998. o uspostavi Stalnog odbora za ocjenu i provedbu Schengena | 27 |

II.   Nezakonodavni akti

UREDBE

*

Uredba Vijeća (EU) br. 1053/2013 od 7. listopada 2013. o uspostavi mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine i stavljanju izvan snage Odluke Izvršnog odbora od 16. rujna 1998. o uspostavi Stalnog odbora za ocjenu i provedbu Schengena

27

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

UREDBE

| 6.11.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 295/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 295/1

---

UREDBA (EU) br. 1051/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 22. listopada 2013.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 562/2006 s ciljem određivanja zajedničkih pravila o privremenom ponovnom uvođenju granične kontrole na unutarnjim granicama u iznimnim okolnostima

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavke 1. i 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),

budući da:

| (1) | Stvaranje područja u kojemu je osigurano slobodno kretanje osoba preko unutarnjih granica jedno je od glavnih postignuća Unije. U području bez kontrole unutarnjih granica potrebno je imati zajednički odgovor na situacije koje ozbiljno utječu na javni poredak ili unutarnju sigurnost tog područja ili njegovih dijelova ili jedne ili više država članica na način da se omogući privremeno ponovno uvođenje kontrole unutarnjih granica u iznimnim okolnostima, ali bez ugrožavanja načela slobodnog kretanja osoba. S obzirom na učinak koji takve krajnje mjere mogu imati na sve osobe koje imaju pravo kretanja unutar područja bez kontrole unutarnjih granica, trebalo bi odrediti uvjete i postupke za ponovno uvođenje tih mjera kako bi se osiguralo da su one iznimne te da se poštuje načelo proporcionalnosti. Područje primjene i trajanje bilo kakvog privremenog uvođenja takvih mjera trebalo bi biti ograničeno na najmanju moguću mjeru potrebnu da se odgovori na ozbiljnu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti. |
| --- | --- |

(1)

Stvaranje područja u kojemu je osigurano slobodno kretanje osoba preko unutarnjih granica jedno je od glavnih postignuća Unije. U području bez kontrole unutarnjih granica potrebno je imati zajednički odgovor na situacije koje ozbiljno utječu na javni poredak ili unutarnju sigurnost tog područja ili njegovih dijelova ili jedne ili više država članica na način da se omogući privremeno ponovno uvođenje kontrole unutarnjih granica u iznimnim okolnostima, ali bez ugrožavanja načela slobodnog kretanja osoba. S obzirom na učinak koji takve krajnje mjere mogu imati na sve osobe koje imaju pravo kretanja unutar područja bez kontrole unutarnjih granica, trebalo bi odrediti uvjete i postupke za ponovno uvođenje tih mjera kako bi se osiguralo da su one iznimne te da se poštuje načelo proporcionalnosti. Područje primjene i trajanje bilo kakvog privremenog uvođenja takvih mjera trebalo bi biti ograničeno na najmanju moguću mjeru potrebnu da se odgovori na ozbiljnu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti.

| (2) | Slobodno kretanje osoba unutar područja bez kontrole unutarnjih granica ključno je postignuće Unije. Budući da privremeno ponovno uvođenje kontrole unutarnjih granica utječe na takvo slobodno kretanje osoba, svaka odluka o ponovnom uvođenju takvog kontrole trebala bi se donijeti u skladu sa zajednički dogovorenim kriterijima te bi Komisija trebala o njoj biti propisno obaviještena ili bi je trebala preporučiti institucija Unije. U svakom slučaju, ponovno uvođenje kontrole unutarnjih granica trebalo bi ostati iznimka i trebalo bi se provoditi samo kao krajnja mjera, sa strogo ograničenim područjem primjene i trajanjem, na temelju posebnih objektivnih kriterija i na temelju procjene njezine nužnosti koju bi trebalo pratiti na razini Unije. U slučajevima gdje ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti zahtijeva hitno djelovanje, država članica trebala bi biti u mogućnosti ponovo uvesti privremenu graničnu kontrolu na svojim unutarnjim granicama u trajanju od najviše deset dana. Svako produljenje tog perioda treba pratiti na razini Unije. |
| --- | --- |

(2)

Slobodno kretanje osoba unutar područja bez kontrole unutarnjih granica ključno je postignuće Unije. Budući da privremeno ponovno uvođenje kontrole unutarnjih granica utječe na takvo slobodno kretanje osoba, svaka odluka o ponovnom uvođenju takvog kontrole trebala bi se donijeti u skladu sa zajednički dogovorenim kriterijima te bi Komisija trebala o njoj biti propisno obaviještena ili bi je trebala preporučiti institucija Unije. U svakom slučaju, ponovno uvođenje kontrole unutarnjih granica trebalo bi ostati iznimka i trebalo bi se provoditi samo kao krajnja mjera, sa strogo ograničenim područjem primjene i trajanjem, na temelju posebnih objektivnih kriterija i na temelju procjene njezine nužnosti koju bi trebalo pratiti na razini Unije. U slučajevima gdje ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti zahtijeva hitno djelovanje, država članica trebala bi biti u mogućnosti ponovo uvesti privremenu graničnu kontrolu na svojim unutarnjim granicama u trajanju od najviše deset dana. Svako produljenje tog perioda treba pratiti na razini Unije.

| (3) | Nužnost i proporcionalnost ponovnog uvođenja kontrole unutarnjih granica trebala bi biti u ravnoteži s prijetnjom javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti koja aktivira potrebu za takvim ponovnim uvođenjem kao i alternativnih mjera koje bi se mogle poduzeti na nacionalnoj razini ili razini Unije, ili na obje, te učinak takve kontrole na slobodno kretanje unutar područja bez kontrole unutarnjih granica. |
| --- | --- |

(3)

Nužnost i proporcionalnost ponovnog uvođenja kontrole unutarnjih granica trebala bi biti u ravnoteži s prijetnjom javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti koja aktivira potrebu za takvim ponovnim uvođenjem kao i alternativnih mjera koje bi se mogle poduzeti na nacionalnoj razini ili razini Unije, ili na obje, te učinak takve kontrole na slobodno kretanje unutar područja bez kontrole unutarnjih granica.

| (4) | Ponovno uvođenje kontrole unutarnjih granica može iznimno biti potrebno u slučaju ozbiljne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti na razini područja bez kontrole unutarnjih granica ili na nacionalnoj razini, posebice nakon terorističkih napada ili prijetnji ili zbog prijetnji od strane organiziranog kriminala. |
| --- | --- |

(4)

Ponovno uvođenje kontrole unutarnjih granica može iznimno biti potrebno u slučaju ozbiljne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti na razini područja bez kontrole unutarnjih granica ili na nacionalnoj razini, posebice nakon terorističkih napada ili prijetnji ili zbog prijetnji od strane organiziranog kriminala.

| (5) | Migracija i prijelaz vanjskih granica velikog broja državljana trećih država ne bi se trebali, sami po sebi, smatrati prijetnjom javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti. |
| --- | --- |

(5)

Migracija i prijelaz vanjskih granica velikog broja državljana trećih država ne bi se trebali, sami po sebi, smatrati prijetnjom javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti.

| (6) | U skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije, odstupanje od temeljnog načela slobodnog kretanja osoba mora biti strogo protumačeno, a načelo javnog poretka pretpostavlja postojanje istinske, prisutne i dovoljno snažne prijetnje koja zahvaća jedan od temeljnih interesa društva. |
| --- | --- |

(6)

U skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije, odstupanje od temeljnog načela slobodnog kretanja osoba mora biti strogo protumačeno, a načelo javnog poretka pretpostavlja postojanje istinske, prisutne i dovoljno snažne prijetnje koja zahvaća jedan od temeljnih interesa društva.

| (7) | Na temelju prikupljenog iskustva u vezi s funkcioniranjem područja bez kontrole unutarnjih granica te radi pomoći u osiguravanju dosljedne provedbe schengenske pravne stečevine, Komisija može sastaviti smjernice o ponovnom uvođenju kontrole unutarnjih granica u slučajevima koji zahtijevaju takvu mjeru na privremenoj osnovi te u slučajevima gdje je potrebno hitno djelovanje. Te bi smjernice trebale ponuditi jasne pokazatelje kako bi se lakše procijenile okolnosti koje bi mogle predstavljati ozbiljne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti. |
| --- | --- |

(7)

Na temelju prikupljenog iskustva u vezi s funkcioniranjem područja bez kontrole unutarnjih granica te radi pomoći u osiguravanju dosljedne provedbe schengenske pravne stečevine, Komisija može sastaviti smjernice o ponovnom uvođenju kontrole unutarnjih granica u slučajevima koji zahtijevaju takvu mjeru na privremenoj osnovi te u slučajevima gdje je potrebno hitno djelovanje. Te bi smjernice trebale ponuditi jasne pokazatelje kako bi se lakše procijenile okolnosti koje bi mogle predstavljati ozbiljne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti.

| (8) | Ako se ozbiljni nedostaci u provođenju kontrole vanjskih granica utvrde u izvješću o evaluaciji sastavljenom u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1053/2013 od 7. listopada 2013. o uspostavi mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine (2) te s ciljem osiguranja usklađenosti s preporukama usvojenima na temelju te uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji kako bi se evaluiranoj državi članici preporučilo poduzimanje određenih posebnih mjera poput uvođenja timova europske granične patrole, podnošenja strateških planova ili, u krajnjem slučaju i uzimajući u obzir ozbiljnost situacije, zatvaranja određenih graničnih prijelaza. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (3). S obzirom na uvjete članka 2. stavka 2. točke (b) podtočke iii. te uredbe, trebao bi se primjenjivati postupak ispitivanja. |
| --- | --- |

(8)

Ako se ozbiljni nedostaci u provođenju kontrole vanjskih granica utvrde u izvješću o evaluaciji sastavljenom u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1053/2013 od 7. listopada 2013. o uspostavi mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine (2) te s ciljem osiguranja usklađenosti s preporukama usvojenima na temelju te uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji kako bi se evaluiranoj državi članici preporučilo poduzimanje određenih posebnih mjera poput uvođenja timova europske granične patrole, podnošenja strateških planova ili, u krajnjem slučaju i uzimajući u obzir ozbiljnost situacije, zatvaranja određenih graničnih prijelaza. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (3). S obzirom na uvjete članka 2. stavka 2. točke (b) podtočke iii. te uredbe, trebao bi se primjenjivati postupak ispitivanja.

| (9) | Privremeno ponovno uvođenje granične kontrole na određenim unutarnjim granicama prema posebnom postupku na razini Unije moglo bi također biti opravdano u slučaju iznimnih okolnosti i kao krajnja mjera kada je sveukupno funkcioniranje područja bez kontrole unutarnjih granica ugroženo uslijed trajnih ozbiljnih nedostataka povezanih s kontrolom vanjskih granica, identificiranih u kontekstu procesa rigorozne evaluacije u skladu s člancima 14. i 15. Uredbe (EU) br. 1053/2013, ako bi te okolnosti predstavljale ozbiljnu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u tom području ili nekim njegovim dijelovima. Takav posebnan postupak za privremeno ponovno uvođenje granične kontrole na određenim unutarnjim granicama mogao bi se također pokrenuti, pod istim uvjetima, kao posljedica ozbiljnog nemara ocijenjene države članice prema svojim obvezama. S obzirom na politički osjetljivu narav takvih mjera koje diraju u nacionalne izvršne i provedbene ovlasti u vezi s kontrolom unutarnjih granica, provedbene ovlasti za donošenje preporuka prema tom posebnom postupku na razini Unije trebalo bi dodijeliti Vijeću, koje odlučuje na prijedlog Komisije. |
| --- | --- |

(9)

Privremeno ponovno uvođenje granične kontrole na određenim unutarnjim granicama prema posebnom postupku na razini Unije moglo bi također biti opravdano u slučaju iznimnih okolnosti i kao krajnja mjera kada je sveukupno funkcioniranje područja bez kontrole unutarnjih granica ugroženo uslijed trajnih ozbiljnih nedostataka povezanih s kontrolom vanjskih granica, identificiranih u kontekstu procesa rigorozne evaluacije u skladu s člancima 14. i 15. Uredbe (EU) br. 1053/2013, ako bi te okolnosti predstavljale ozbiljnu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u tom području ili nekim njegovim dijelovima. Takav posebnan postupak za privremeno ponovno uvođenje granične kontrole na određenim unutarnjim granicama mogao bi se također pokrenuti, pod istim uvjetima, kao posljedica ozbiljnog nemara ocijenjene države članice prema svojim obvezama. S obzirom na politički osjetljivu narav takvih mjera koje diraju u nacionalne izvršne i provedbene ovlasti u vezi s kontrolom unutarnjih granica, provedbene ovlasti za donošenje preporuka prema tom posebnom postupku na razini Unije trebalo bi dodijeliti Vijeću, koje odlučuje na prijedlog Komisije.

| (10) | Prije nego što se donese bilo kakva preporuka o privremenom ponovnom uvođenju graničnih kontrola na određenim unutarnjim granicama, pravodobno i u potpunosti bi se trebala istražiti mogućnost pribjegavanja mjerama čiji je cilj rješavanje temeljne situacije, uključujući pomoć tijela, ureda ili agencija Unije kao što su Europska agencija za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama (Frontex), osnovana Uredbom Vijeća (EZ) br. 2007/2004 (4), ili Europski policijski ured (Europol), osnovan Odlukom Vijeća 2009/371/PUP (5), te mjerama tehničke ili financijske potpore na nacionalnoj razini, razini Unije, ili na obje razine. Ako se otkrije ozbiljan nedostatak, Komisija može pružiti mjere financijske potpore za pomoć dotičnoj državi članici. Pored toga, svaka preporuka Vijeća ili Komisije trebala bi se temeljiti na obrazloženim informacijama. |
| --- | --- |

(10)

Prije nego što se donese bilo kakva preporuka o privremenom ponovnom uvođenju graničnih kontrola na određenim unutarnjim granicama, pravodobno i u potpunosti bi se trebala istražiti mogućnost pribjegavanja mjerama čiji je cilj rješavanje temeljne situacije, uključujući pomoć tijela, ureda ili agencija Unije kao što su Europska agencija za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama (Frontex), osnovana Uredbom Vijeća (EZ) br. 2007/2004 (4), ili Europski policijski ured (Europol), osnovan Odlukom Vijeća 2009/371/PUP (5), te mjerama tehničke ili financijske potpore na nacionalnoj razini, razini Unije, ili na obje razine. Ako se otkrije ozbiljan nedostatak, Komisija može pružiti mjere financijske potpore za pomoć dotičnoj državi članici. Pored toga, svaka preporuka Vijeća ili Komisije trebala bi se temeljiti na obrazloženim informacijama.

| (11) | Komisija bi trebala imati mogućnost donijeti odmah primjenjive provedbene akte kada, u valjano utemeljenim slučajevima povezanima s potrebom produljenja na unutarnjim granicama, to zahtijevaju krajnje hitni razlozi. |
| --- | --- |

(11)

Komisija bi trebala imati mogućnost donijeti odmah primjenjive provedbene akte kada, u valjano utemeljenim slučajevima povezanima s potrebom produljenja na unutarnjim granicama, to zahtijevaju krajnje hitni razlozi.

| (12) | Izvješća o evaluaciji i preporuke navedeni u člancima 14. i 15. Uredbe (EU) br. 1053/2013 trebali bi predstavljati osnovu za pokretanje posebnih mjera u slučaju ozbiljnih nedostataka povezanih s kontrolom vanjskih granica te posebnog postupka u slučaju iznimnih okolnosti koje dovode u rizik sveukupno funkcioniranje područja bez kontrole unutarnjih granica kako je navedeno u ovoj Uredbi. Države članice i Komisija zajednički provode redovite, objektivne i nepristrane evaluacije kako bi provjerili ispravnu primjenu ove Uredbe, a Komisija koordinira evaluacije u uskoj suradnji s državama članicama. Mehanizam evaluacije sastoji se od sljedećih elemenata: višegodišnjih i godišnjih programa evaluacije, najavljenih i nenajavljenih posjeta na licu mjesta od strane malog tima predstavnika Komisije i stručnjaka koje su imenovale države članice, izvješća o rezultatu evaluacija koja donosi Komisija i preporuka za korektivno djelovanje koje donosi Vijeće na prijedlog Komisije, odgovarajućeg praćenja, nadzora i izvješćivanja. |
| --- | --- |

(12)

Izvješća o evaluaciji i preporuke navedeni u člancima 14. i 15. Uredbe (EU) br. 1053/2013 trebali bi predstavljati osnovu za pokretanje posebnih mjera u slučaju ozbiljnih nedostataka povezanih s kontrolom vanjskih granica te posebnog postupka u slučaju iznimnih okolnosti koje dovode u rizik sveukupno funkcioniranje područja bez kontrole unutarnjih granica kako je navedeno u ovoj Uredbi. Države članice i Komisija zajednički provode redovite, objektivne i nepristrane evaluacije kako bi provjerili ispravnu primjenu ove Uredbe, a Komisija koordinira evaluacije u uskoj suradnji s državama članicama. Mehanizam evaluacije sastoji se od sljedećih elemenata: višegodišnjih i godišnjih programa evaluacije, najavljenih i nenajavljenih posjeta na licu mjesta od strane malog tima predstavnika Komisije i stručnjaka koje su imenovale države članice, izvješća o rezultatu evaluacija koja donosi Komisija i preporuka za korektivno djelovanje koje donosi Vijeće na prijedlog Komisije, odgovarajućeg praćenja, nadzora i izvješćivanja.

| (13) | Budući da se cilj ove Uredbe, to jest utvrđivanje zajedničkih pravila o privremenom ponovnom uvođenju kontrole unutarnjih granica u iznimnim okolnostima, može jedino ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti određenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti određenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(13)

Budući da se cilj ove Uredbe, to jest utvrđivanje zajedničkih pravila o privremenom ponovnom uvođenju kontrole unutarnjih granica u iznimnim okolnostima, može jedino ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti određenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti određenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (14) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske koji je priložen UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te stoga ona za nju nije obvezujuća i ne primjenjuje se na nju. S obzirom na to da ova Uredba predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. toga Protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu. |
| --- | --- |

(14)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske koji je priložen UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te stoga ona za nju nije obvezujuća i ne primjenjuje se na nju. S obzirom na to da ova Uredba predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. toga Protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu.

| (15) | Ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u kojem Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (6). Stoga Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe, ona je ne obvezuje niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(15)

Ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u kojem Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (6). Stoga Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe, ona je ne obvezuje niti se na nju primjenjuje.

| (16) | Ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u kojemu Irska ne sudjeluje u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (7). Stoga Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe, ona je ne obvezuje niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(16)

Ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u kojemu Irska ne sudjeluje u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (7). Stoga Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe, ona je ne obvezuje niti se na nju primjenjuje.

| (17) | Kada je u riječ o Islandu i Norveškoj, ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine, u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (8) koje ulaze u područje navedeno u članku 1. točki A Odluke Vijeća 1999/437/EZ (9) o određenim aranžmanima za primjenu tog sporazuma. |
| --- | --- |

(17)

Kada je u riječ o Islandu i Norveškoj, ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine, u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (8) koje ulaze u područje navedeno u članku 1. točki A Odluke Vijeća 1999/437/EZ (9) o određenim aranžmanima za primjenu tog sporazuma.

| (18) | Kada je u riječ o Švicarskoj, ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (10) koje ulaze u područje navedeno u članku 1. točki A Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (11). |
| --- | --- |

(18)

Kada je u riječ o Švicarskoj, ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (10) koje ulaze u područje navedeno u članku 1. točki A Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (11).

| (19) | Kada je riječ o Lihtenštajnu, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o priključivanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (12) koje ulaze u područje navedeno u članku 1. točki A Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (13). |
| --- | --- |

(19)

Kada je riječ o Lihtenštajnu, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o priključivanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (12) koje ulaze u područje navedeno u članku 1. točki A Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (13).

| (20) | Kada je riječ o Cipru, ova Uredba predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini ili je na drugi način s njom povezan, u smislu članka 3. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2003. godine. |
| --- | --- |

(20)

Kada je riječ o Cipru, ova Uredba predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini ili je na drugi način s njom povezan, u smislu članka 3. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2003. godine.

| (21) | Kada je riječ o Bugarskoj i Rumunjskoj, ova Uredba predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini ili je na drugi način s njom povezan, u smislu članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2005. godine. |
| --- | --- |

(21)

Kada je riječ o Bugarskoj i Rumunjskoj, ova Uredba predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini ili je na drugi način s njom povezan, u smislu članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2005. godine.

| (22) | Kada je riječ o Hrvatskoj, ova Uredba predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini ili je na drugi način s njom povezan, u smislu članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2011. godine. |
| --- | --- |

(22)

Kada je riječ o Hrvatskoj, ova Uredba predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini ili je na drugi način s njom povezan, u smislu članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2011. godine.

| (23) | Ova Uredba poštuje temeljna prava i pridržava se načela koja su posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima uključujući slobodu kretanja osoba i boravka. Ova se Uredba mora provesti u skladu s tim pravima i načelima. |
| --- | --- |

(23)

Ova Uredba poštuje temeljna prava i pridržava se načela koja su posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima uključujući slobodu kretanja osoba i boravka. Ova se Uredba mora provesti u skladu s tim pravima i načelima.

| (24) | Uredbu (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15 ožujka 2006. o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (14) trebalo bi stoga izmijeniti na odgovarajući način, |
| --- | --- |

(24)

Uredbu (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15 ožujka 2006. o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (14) trebalo bi stoga izmijeniti na odgovarajući način,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EZ) br. 562/2006 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U glavi II. dodaje se sljedeće poglavlje:
  „POGLAVLJE IV.a



  Posebne mjere u slučaju ozbiljnih nedostataka povezanih s kontrolom vanjskih granica


  Članak 19.a
  Mjere na vanjskim granicama i potpora Agencije
  1.   Ako se ozbiljni nedostaci u provođenju kontrole vanjskih granica utvrde u izvješću o evaluaciji sastavljenom u skladu s člankom 14. Uredbe Vijeća (EU) br. 1053/2013 o uspostavi mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine (15) te s ciljem osiguravanja usklađenosti s preporukama iz članka 15. te uredbe, Komisija može provedbenim aktom ocijenjenoj državi članici preporučiti poduzimanje određenih posebnih mjera, koje mogu uključivati jedno ili oboje od sljedećeg:






  (a) | uvođenje timova europske granične patrole u skladu s Uredbom (EZ) br. 2007/2004; |
| --- | --- | --- |

1.

U glavi II. dodaje se sljedeće poglavlje:

„POGLAVLJE IV.a

Posebne mjere u slučaju ozbiljnih nedostataka povezanih s kontrolom vanjskih granica

Članak 19.a

Mjere na vanjskim granicama i potpora Agencije

1.   Ako se ozbiljni nedostaci u provođenju kontrole vanjskih granica utvrde u izvješću o evaluaciji sastavljenom u skladu s člankom 14. Uredbe Vijeća (EU) br. 1053/2013 o uspostavi mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine (15) te s ciljem osiguravanja usklađenosti s preporukama iz članka 15. te uredbe, Komisija može provedbenim aktom ocijenjenoj državi članici preporučiti poduzimanje određenih posebnih mjera, koje mogu uključivati jedno ili oboje od sljedećeg:

(a)

uvođenje timova europske granične patrole u skladu s Uredbom (EZ) br. 2007/2004;

| (b) | podnošenje njezinih strateških planova, utemeljenih na procjeni rizika, uključujući podatke o uvođenju osoblja i opreme Agenciji na davanje mišljenja. |
| --- | --- |

(b)

podnošenje njezinih strateških planova, utemeljenih na procjeni rizika, uključujući podatke o uvođenju osoblja i opreme Agenciji na davanje mišljenja.

Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 33.a stavka 2.

2.   Komisija redovno obavješćuje odbor osnovan na temelju članka 33.a stavka 1. o napretku provedbe mjera iz stavka 1. ovog članka te o učinku na navedene nedostatke.

O njima također obavješćuje Europski parlament i Vijeće.

3.   Ako je u izvješću o evaluaciji, kako je navedeno u stavku 1., zaključeno da postoji ozbiljan nemar ocijenjene države članice prema njezinim obvezama te stoga mora izvijestiti o provedbi relevantnog akcijskog plana u roku od tri mjeseca u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1053/2013, i ako nakon tog razdoblja od tri mjeseca Komisija nađe da ista situacija i dalje traje, ona može pokrenuti primjenu postupka navedenog u članku 26. ove Uredbe ako su za to ispunjeni svi uvjeti.

| (2) | Članci od 23. do 27. zamjenjuju se sljedećim:
  „Članak 23.
  Opći okvir za privremeno ponovno uvođenje granične kontrole na unutarnjim granicama
  1.   Ako se u području bez kontrole unutarnjih granica pojavi ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u nekoj državi članici, ta država članica može iznimno ponovo uvesti graničnu kontrolu, na svim ili nekim određenim dijelovima svojih unutarnjih granica, u trajanju od najviše 30 dana ili u predviđenom trajanju ozbiljne prijetnje ako je to trajanje dulje od 30 dana. Područje primjene i trajanje privremenog ponovnog uvođenja granične kontrole na unutarnjim granicama ne smije prekoračiti vrijeme koje je izričito potrebno za odgovor na ozbiljnu prijetnju.
  2.   Granična kontrola na unutarnjim granicama ponovo se uvodi samo kao krajnja mjera i u skladu s člancima 24., 25. i 26.. Kriteriji navedeni u člancima 23.a odnosno 26.a uzimaju se u obzir u svakom slučaju kada se smatra da je odluka o ponovnom uvođenju granične kontrole na unutarnjim granicama u skladu s člancima 24., 25. odnosno 26.
  3.   Ako ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u dotičnoj državi članici potraje i nakon razdoblja navedenog u stavku 1. ovog članka, ta država članica može produljiti trajanje provođenja granične kontrole na svojim unutarnjim granicama, uzimajući u obzir kriterije navedene u članku 23.a i u skladu s člankom 24., na istoj osnovi kao što je navedeno u stavku 1. ovog članka te, uzimajući u obzir nove elemente, za dodatna razdoblja od najviše 30 dana.
  4.   Ukupno trajanje razdoblja tijekom kojeg se granična kontrola ponovo uvodi na unutarnjim granicama, uključujući sva produljenja određena u stavku 3. ovog članka, ne smije prekoračiti šest mjeseci. Ako postoje iznimne okolnosti kako je navedeno u članku 26., to ukupno razdoblje može se produljiti na maksimalno dvije godine u skladu sa stavkom 1. tog članka.
  Članak 23.a
  Kriteriji za privremeno ponovno uvođenje granične kontrole na unutarnjim granicama
  Ako se neka država članica odluči na, kao krajnju mjeru, ponovno privremeno uvođenje granične kontrole na jednoj ili više svojih unutarnjih granica ili na njihovim dijelovima ili odluči produljiti takvo privremeno ponovno uvođenje, u skladu s člankom 23. ili člankom 25. stavkom 1., ona ocjenjuje koliko ta mjera može na odgovarajući način ukloniti prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti te procjenjuje proporcionalnost mjere u odnosu na tu prijetnju. Kod donošenja te procjene, država članica posebice uzima u obzir sljedeće:






  (a) | mogući utjecaj prijetnji na svoj javni poredak ili unutarnju sigurnost, uključujući nakon terorističkih napada ili prijetnji i uključujući one od strane organiziranog kriminala; |
| --- | --- | --- |

(2)

Članci od 23. do 27. zamjenjuju se sljedećim:

„Članak 23.

Opći okvir za privremeno ponovno uvođenje granične kontrole na unutarnjim granicama

1.   Ako se u području bez kontrole unutarnjih granica pojavi ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u nekoj državi članici, ta država članica može iznimno ponovo uvesti graničnu kontrolu, na svim ili nekim određenim dijelovima svojih unutarnjih granica, u trajanju od najviše 30 dana ili u predviđenom trajanju ozbiljne prijetnje ako je to trajanje dulje od 30 dana. Područje primjene i trajanje privremenog ponovnog uvođenja granične kontrole na unutarnjim granicama ne smije prekoračiti vrijeme koje je izričito potrebno za odgovor na ozbiljnu prijetnju.

2.   Granična kontrola na unutarnjim granicama ponovo se uvodi samo kao krajnja mjera i u skladu s člancima 24., 25. i 26.. Kriteriji navedeni u člancima 23.a odnosno 26.a uzimaju se u obzir u svakom slučaju kada se smatra da je odluka o ponovnom uvođenju granične kontrole na unutarnjim granicama u skladu s člancima 24., 25. odnosno 26.

3.   Ako ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u dotičnoj državi članici potraje i nakon razdoblja navedenog u stavku 1. ovog članka, ta država članica može produljiti trajanje provođenja granične kontrole na svojim unutarnjim granicama, uzimajući u obzir kriterije navedene u članku 23.a i u skladu s člankom 24., na istoj osnovi kao što je navedeno u stavku 1. ovog članka te, uzimajući u obzir nove elemente, za dodatna razdoblja od najviše 30 dana.

4.   Ukupno trajanje razdoblja tijekom kojeg se granična kontrola ponovo uvodi na unutarnjim granicama, uključujući sva produljenja određena u stavku 3. ovog članka, ne smije prekoračiti šest mjeseci. Ako postoje iznimne okolnosti kako je navedeno u članku 26., to ukupno razdoblje može se produljiti na maksimalno dvije godine u skladu sa stavkom 1. tog članka.

Članak 23.a

Kriteriji za privremeno ponovno uvođenje granične kontrole na unutarnjim granicama

Ako se neka država članica odluči na, kao krajnju mjeru, ponovno privremeno uvođenje granične kontrole na jednoj ili više svojih unutarnjih granica ili na njihovim dijelovima ili odluči produljiti takvo privremeno ponovno uvođenje, u skladu s člankom 23. ili člankom 25. stavkom 1., ona ocjenjuje koliko ta mjera može na odgovarajući način ukloniti prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti te procjenjuje proporcionalnost mjere u odnosu na tu prijetnju. Kod donošenja te procjene, država članica posebice uzima u obzir sljedeće:

(a)

mogući utjecaj prijetnji na svoj javni poredak ili unutarnju sigurnost, uključujući nakon terorističkih napada ili prijetnji i uključujući one od strane organiziranog kriminala;

| (b) | mogući utjecaj takve mjere na slobodno kretanje osoba u okviru područja bez kontrola unutarnjih granica. |
| --- | --- |

(b)

mogući utjecaj takve mjere na slobodno kretanje osoba u okviru područja bez kontrola unutarnjih granica.

Članak 24.

Postupak za privremeno ponovno uvođenje granične kontrole na unutarnjim granicama na temelju članka 23. stavka 1.

1.   Ako država članica planira ponovno uvođenje granične kontrole na unutarnjim granicama na temelju članka 23. stavka 1., ona obavješćuje ostale države članice i Komisiju najkasnije četiri tjedna prije planiranog ponovnog uvođenja, ili u kraćem roku ako su okolnosti koje uzrokuju potrebu za ponovim uvođenjem granične kontrole na unutarnjim granicama poznate manje od četiri tjedna prije planiranog ponovnog uvođenja. U tu svrhu država članica dostavlja sljedeće informacije:

| (a) | razloge za predloženo ponovno uvođenje, uključujući sve relevantne podatke koji detaljno navode događaje koji predstavljaju ozbiljnu prijetnju njezinom javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti; |
| --- | --- |

(a)

razloge za predloženo ponovno uvođenje, uključujući sve relevantne podatke koji detaljno navode događaje koji predstavljaju ozbiljnu prijetnju njezinom javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti;

| (b) | područje primjene predloženog ponovnog uvođenja uz naznaku dijela ili dijelova unutarnjih granica gdje se granična kontrola treba ponovo uvesti; |
| --- | --- |

(b)

područje primjene predloženog ponovnog uvođenja uz naznaku dijela ili dijelova unutarnjih granica gdje se granična kontrola treba ponovo uvesti;

| (c) | nazive ovlaštenih graničnih prijelaza; |
| --- | --- |

(c)

nazive ovlaštenih graničnih prijelaza;

| (d) | datum i trajanje planiranog ponovnog uvođenja; |
| --- | --- |

(d)

datum i trajanje planiranog ponovnog uvođenja;

| (e) | prema potrebi, mjere koje druge države članice trebaju poduzeti. |
| --- | --- |

(e)

prema potrebi, mjere koje druge države članice trebaju poduzeti.

Obavijest iz prvog podstavka mogu također zajednički podnijeti dvije ili više država članica.

Prema potrebi, Komisija može zahtijevati dodatne informacije od dotične države članice, odnosno dotičnih država članica.

2.   Informacije iz stavka 1. podnose se Europskom parlamentu i Vijeću u isto vrijeme kada su priopćene i drugim državama članicama na temelju tog stavka.

3.   Države članice koje podnose obavijest prema stavku 1. mogu, prema potrebi i u skladu s nacionalnim pravom, neke dijelove informacija proglasiti povjerljivima.

Proglašavanje informacija povjerljivima ne sprječava Komisiju da iste učini dostupnima Europskom parlamentu. Slanje i rukovanje informacijama i dokumentma poslanima Europskom parlamentu prema ovom članku moraju biti u skladu s pravilima u vezi s prosljeđivanjem i rukovanjem povjerljivim informacijama koja se primjenjuju između Europskog parlamenta i Komisije.

4.   Nakon obavješćivanja od strane određene države članice prema stavku 1. ovog članka i u svrhu savjetovanja iz stavka 5. ovog članka, Komisija ili bilo koja druga država članica može dati mišljenje, ne dovodeći u pitanje članak 72. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Ako Komisija, na temelju informacija sadržanih u obavijesti ili dodatnih informacija koje je primila, Komisija zabrinuta u pogledu nužnosti ili proporcionalnosti planiranog ponovnog uvođenja granične kontrole na unutarnjim granicama, ili smatra da bi bilo prikladno održati savjetovanje o nekom aspektu obavijesti, ona daje mišljenje o tome.

5.   Informacije navedene u stavku 1., kao i svako mišljenje Komisije ili države članice prema stavku 4., predmetom su savjetovanja, uključujući, prema potrebi, zajedničke sastanke između države članice koja planira ponovo uvesti graničnu kontrolu na unutarnjim granicama, drugih država članica, posebno onih koje su izravno zahvaćene takvim mjerama, i Komisije, s ciljem organizacije, prema potrebi, uzajamne suradnje između država članica i ispitivanja proporcionalnosti mjera u odnosu na događaje koji uzrokuju ponovno uvođenje kontrole granica i prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti.

6.   Savjetovanje iz stavka 5. održava se najmanje deset dana prije planiranog datuma ponovnog uvođenja granične kontrole.

Članak 25.

Posebni postupak za slučajeve koji zahtijevaju hitne mjere

1.   Ako ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u državi članici zahtijeva poduzimanje hitnih mjera, dotična država članica iznimno može bez odlaganja ponovo uvesti graničnu kontrolu na unutarnjim granicama, u ograničenom razdoblju od najviše deset dana.

2.   Ako država članica ponovno uvede granične kontrole na unutarnjim granicama, ona istovremeno o tome obavješćuje druge države članice i Komisiju te im dostavlja informacije iz članka 24. stavka 1. uključujući razloge koji opravdavaju korištenje postupka utvrđenog u ovom članku. Komisija se može savjetovati s drugim državama članicama odmah po primitku te obavijesti.

3.   Ako ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti potraje i nakon razdoblja navedenog u stavku 1., država članica može produljiti trajanje provođenja granične kontrole na svojim unutarnjim granicama za dodatna razdoblja od najviše 20 dana. Pritom dotična država članica uzima u obzir kriterije navedene u članku 23.a, uključujući ažuriranu ocjenu nužnosti i proporcionalnosti mjere, te uzima u obzir sve nove elemente.

U slučaju takvog produljenja, odredbe članka 24. stavka 4. i 5. primjenjuju se mutatis mutandis, a savjetovanje se odvija bez odlaganja nakon što se o odluci o produljenju obavijeste Komisija i države članice.

4.   Ne dovodeći u pitanje članak 23. stavak 4., ukupno trajanje razdoblja tijekom kojeg se granična kontrola ponovo uvodi na unutarnjim granicama, na osnovi početnog razdoblja prema stavku 1. i svakog produljenja prema stavku 3., ne smije prekoračiti dva mjeseca.

5.   Komisija bez odlaganja obavješćuje Europski parlament o obavijestima na temelju ovog članka.

Članak 26.

Posebni postupak kada iznimne okolnosti ugrožavaju sveukupno funkcioniranje područja bez kontrole unutarnjih granica

1.   U iznimnim okolnostima, kada je sveukupno funkcioniranje područja bez kontrole unutarnjih granica ugroženo uslijed trajnih i ozbiljnih nedostataka povezanih s kontrolom vanjskih granica kako je navedeno u članku 19.a, i u mjeri u kojoj te okolnosti predstavljaju ozbiljnu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u okviru područja bez kontrole unutarnjih granica ili unutar njegovih dijelova, granična kontrola na unutarnjim granicama može se ponovo uvesti u skladu sa stavkom 2. ovog članka za razdoblje od najviše šest mjeseci. To se razdoblje može produljiti najviše tri puta za dodatno razdoblje od najviše šest mjeseci ako iznimne okolnosti traju i dalje..

2.   Vijeće može, u krajnjem slučaju i kao mjeru za zaštitu zajedničkih interesa unutar područja bez kontrole unutarnjih granica, ako sve ostale mjere, posebno one navedene u članku 19.a stavku 1., ne mogu učinkovito ublažiti identificiranu ozbiljnu prijetnju, preporučiti da jedna ili više država članica odluče ponovo uvesti graničnu kontrolu na svim unutarnjim granicama ili nekim njihovim određenim dijelovima. Preporuka Vijeća temelji se na prijedlogu Komisije. Države članice mogu zatražiti da Komisija takav prijedlog za preporuku podnese Vijeću.

U svojoj preporuci Vijeće mora barem naznačiti informacije navedene u članku 24. stavku 1. točkama (a) do (e).

Vijeće može predložiti produljenje u skladu s uvjetima i postupkom utvrđenim u ovom članku.

Prije nego što država članica ponovno uvede graničnu kontrolu na svim unutarnjim granicama ili na nekim njihovim dijelovima prema ovom stavku, dužna je o tome obavijestiti ostale države članice, Europski parlament i Komisiju.

3.   U slučaju da neka država članica ne provodi preporuku iz stavka 2, ta država članica mora bez odgode obavijestiti Komisiju pismenim putem o svojim razlozima.

U takvom slučaju Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću ocjenjujući razloge koje je navela dotična država članica i posljedice za zaštitu zajedničkih interesa u području bez kontrole unutarnjih granica.

4.   Iz valjano utemeljenih hitnih razloga, u vezi sa situacijama gdje okolnosti koje uzrokuju potrebu za produljivanjem kontrole na unutarnjim granicama u skladu sa stavkom 2. postanu poznate manje od 10 dana prije kraja prethodnog razdoblja ponovnog uvođenja, Komisija može odmah primjenjivim provedbenim aktima u skladu s postupkom navedenim u članku 33.a stavku 3. donijeti sve potrebne preporuke. Unutar 14 dana od donošenja tih preporuka, Komisija podnosi Vijeću prijedlog preporuke u skladu sa stavkom 2.

5.   Ovaj članak ne dovodi u pitanje mjere koje država članica može donijeti u slučaju ozbiljne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti prema člancima 23., 24. i 25.

Članak 26.a

Kriteriji za privremeno ponovno uvođenje granične kontrole na unutarnjim granicama kada iznimne okolnosti ugrožavaju sveukupno funkcioniranje područja bez kontrole unutarnjih granica

1.   Ako Vijeće, kao krajnju mjeru, u skladu s člankom 26. stavkom 2. preporuči privremeno ponovno uvođenje granične kontrole na jednoj ili više unutarnjih granica ili na njihovim dijelovima, ono ocjenjuje opseg u kojem bi ta mjera mogla na odgovarajući način ukloniti prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti unutar područja bez kontrole unutarnjih granica te ocjenjuje proporcionalnost mjere u odnosu na tu prijetnju. Ta se ocjena temelji na detaljnim informacijama podnesenima od strane dotične države članice ili dotičnih država članica te od strane Komisije kao i na ostalim relevantnim informacijama uključujući one dobivene u skladu sa stavkom 2. ovog članka. Pri donošenju takve ocjene, posebno se uzima u obzir sljedeće:

| (a) | dostupnost mjera tehničke ili financijske potpore kojima bi se moglo pribjeći ili im se pribjeglo na nacionalnoj razini ili razini Unije, ili na obje razine, uključujući pomoć tijela, ureda ili agencija Unije kao što su Agencija, Europski potporni ured za azil, osnovan Uredbom (EU) br. 439/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (16), ili Europski policijski ured (Europol), osnovan Odlukom Vijeća 2009/371/PUP (17), te opseg u kojem bi te mjere mogle na odgovarajući način ukloniti prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti unutar područja bez kontrole unutarnjih granica; |
| --- | --- |

(a)

dostupnost mjera tehničke ili financijske potpore kojima bi se moglo pribjeći ili im se pribjeglo na nacionalnoj razini ili razini Unije, ili na obje razine, uključujući pomoć tijela, ureda ili agencija Unije kao što su Agencija, Europski potporni ured za azil, osnovan Uredbom (EU) br. 439/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (16), ili Europski policijski ured (Europol), osnovan Odlukom Vijeća 2009/371/PUP (17), te opseg u kojem bi te mjere mogle na odgovarajući način ukloniti prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti unutar područja bez kontrole unutarnjih granica;

| (b) | trenutačni i mogući budući učinak ozbiljnih nedostataka povezanih s kontrolom vanjskih granica koji su identificirani u okviru evaluacija provedenih na temelju Uredbe (EU) br. 1053/2013 i opseg u kojem ti ozbiljni nedostaci predstavljaju ozbiljne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti unutar područja bez kontrole unutarnjih granica; |
| --- | --- |

(b)

trenutačni i mogući budući učinak ozbiljnih nedostataka povezanih s kontrolom vanjskih granica koji su identificirani u okviru evaluacija provedenih na temelju Uredbe (EU) br. 1053/2013 i opseg u kojem ti ozbiljni nedostaci predstavljaju ozbiljne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti unutar područja bez kontrole unutarnjih granica;

| (c) | mogući utjecaj ponovnog uvođenja granične kontrole na unutarnjim granicama na slobodno kretanje osoba unutar područja bez kontrole unutarnjih granica. |
| --- | --- |

(c)

mogući utjecaj ponovnog uvođenja granične kontrole na unutarnjim granicama na slobodno kretanje osoba unutar područja bez kontrole unutarnjih granica.

2.   Prije donošenja prijedloga preporuke Vijeća, u skladu s člankom 26. stavkom 2., Komisija može:

| (a) | zatražiti da joj države članice, Agencija, Europol ili druga tijela uredi ili agencije Unije dostave dodatne informacije, |
| --- | --- |

(a)

zatražiti da joj države članice, Agencija, Europol ili druga tijela uredi ili agencije Unije dostave dodatne informacije,

| (b) | provoditi posjete na licu mjesta, uz podršku stručnjaka iz država članica te podršku Agencije, Europola ili bilo kojih drugih relevantnih tijela, ureda ili agencija Unije, s ciljem dobivanja ili provjere informacija relevantnih za tu preporuku. |
| --- | --- |

(b)

provoditi posjete na licu mjesta, uz podršku stručnjaka iz država članica te podršku Agencije, Europola ili bilo kojih drugih relevantnih tijela, ureda ili agencija Unije, s ciljem dobivanja ili provjere informacija relevantnih za tu preporuku.

Članak 27.

Obavješćivanje Europskog parlamenta i Vijeća

Komisija i dotična država članica odnosno dotične države članice dužne su što je prije moguće obavijestiti Europski parlament i Vijeće o razlozima koji bi mogli pokrenuti primjenu članaka 19.a i od 23. do 26.a.

| (3) | Članci 29. i 30. zamjenjuju se sljedećim:
  „Članak 29.
  Izvješće o ponovnom uvođenju granične kontrole na unutarnjim granicama
  Unutar četiri tjedna od uklanjanja granične kontrole na unutarnjim granicama, država članica koja je provodila graničnu kontrolu na unutarnjim granicama Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji podnosi izvješće o ponovnom uvođenju granične kontrole na unutarnjim granicama, posebice navodeći početnu ocjenu i ispunjavanje kriterija iz članaka 23.a, 25. i 26.a, provođenje provjera, praktičnu suradnju sa susjednim državama članicama, posljedični učinak na slobodno kretanje osoba, učinkovitost ponovnog uvođenja granične kontrole na unutarnjim granicama, uključujući naknadnu ocjenu proporcionalnosti ponovnog uvođenja granične kontrole.
  Komisija može izdati mišljenje o toj naknadnoj ocjeni privremenog ponovnog uvođenja granične kontrole na jednoj ili više unutarnjih granica ili njihovih dijelova.
  Komisija Europskom parlamentu i Vijeću najmanje jednom godišnje podnosi izvješće o funkcioniranju područja bez kontrole unutarnjih granica. To izvješće uključuje popis svih odluka o ponovnom uvođenju granične kontrole na unutarnjim granicama koje su donesene tijekom relevantne godine.
  Članak 30.
  Obavješćivanje javnosti
  Komisija i dotična država članica na usklađen način obavješćuju javnost o odluci o ponovnom uvođenju granične kontrole na unutarnjim granicama te posebice ukazuju na datum početka i datum završetka te mjere, osim ako postoje bitni sigurnosni razlozi da se tako ne postupi.”; |
| --- | --- |

(3)

Članci 29. i 30. zamjenjuju se sljedećim:

„Članak 29.

Izvješće o ponovnom uvođenju granične kontrole na unutarnjim granicama

Unutar četiri tjedna od uklanjanja granične kontrole na unutarnjim granicama, država članica koja je provodila graničnu kontrolu na unutarnjim granicama Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji podnosi izvješće o ponovnom uvođenju granične kontrole na unutarnjim granicama, posebice navodeći početnu ocjenu i ispunjavanje kriterija iz članaka 23.a, 25. i 26.a, provođenje provjera, praktičnu suradnju sa susjednim državama članicama, posljedični učinak na slobodno kretanje osoba, učinkovitost ponovnog uvođenja granične kontrole na unutarnjim granicama, uključujući naknadnu ocjenu proporcionalnosti ponovnog uvođenja granične kontrole.

Komisija može izdati mišljenje o toj naknadnoj ocjeni privremenog ponovnog uvođenja granične kontrole na jednoj ili više unutarnjih granica ili njihovih dijelova.

Komisija Europskom parlamentu i Vijeću najmanje jednom godišnje podnosi izvješće o funkcioniranju područja bez kontrole unutarnjih granica. To izvješće uključuje popis svih odluka o ponovnom uvođenju granične kontrole na unutarnjim granicama koje su donesene tijekom relevantne godine.

Članak 30.

Obavješćivanje javnosti

Komisija i dotična država članica na usklađen način obavješćuju javnost o odluci o ponovnom uvođenju granične kontrole na unutarnjim granicama te posebice ukazuju na datum početka i datum završetka te mjere, osim ako postoje bitni sigurnosni razlozi da se tako ne postupi.”;

| (4) | Umeće se sljedeći članak:
  „Članak 33.a
  Odborski postupak
  1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (18).
  2.   Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011. Ako odbor ne izda mišljenje, Komisija ne usvaja nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2001.
  3.   Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 8. Uredbe (EU) br. 182/2011, u vezi s njezinim člankom 5. |
| --- | --- |

(4)

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 33.a

Odborski postupak

1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (18).

2.   Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011. Ako odbor ne izda mišljenje, Komisija ne usvaja nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2001.

3.   Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 8. Uredbe (EU) br. 182/2011, u vezi s njezinim člankom 5.

| (5) | Umeće se sljedeći članak:
  „Članak 37.a
  Mehanizam evaluacije
  1.   U skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije i Ugovorom o Europskoj uniji i ne dovodeći u pitanje njihove odredbe o postupcima zbog povrede, provedba ove Uredbe od strane svake države članice ocjenjuje se pomoću mehanizma evaluacije.
  2.   Pravila o mehanizmu evaluacije navedena su u Uredbi (EU) br. 1053/2013. U skladu s tim mehanizmom evaluacije, države članice i Komisija zajednički provode redovite, objektivne i nepristrane evaluacije kako bi provjerili ispravnu primjenu ove Uredbe, a Komisija koordinira evaluacije u bliskoj suradnji s državama članicama. U okviru tog mehanizma, svaka se država članica evaluira najmanje jednom u pet godina od strane malog tima koji se sastoji od predstavnika Komisije i stručnjaka koje su imenovale države članice.
  Evaluacije se mogu sastojati od najavljenih ili nenajavljenih posjeta na licu mjesta vanjskih ili unutarnjih granica.
  U skladu s tim mehanizmom evaluacije, Komisija je odgovorna za donošenje višegodišnjih i godišnjih programa evaluacije te izvješća o evaluaciji.
  3.   U slučaju mogućih nedostataka, dotičnim državama članicama mogu se uputiti preporuke za korektivne mjere.
  Ako se u izvješću o evaluaciji koje je donijela Komisija u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) br. 1053/2013 utvrde ozbiljni nedostaci u provođenju granične kontrole na vanjskim granicama, primjenjuju se članci 19.a i 26. ove Uredbe.
  4.   Europski parlament i Vijeće moraju biti obaviješteni o svim fazama evaluacije i moraju im se poslati svi relevantni dokumenti, u skladu s pravilima o povjerljivim dokumentima.
  5.   Europski parlament mora biti odmah i u potpunosti obaviješten o svakom prijedlogu za izmjenu ili zamjenu pravila utvrđenih u Uredbi (EU) br. 1053/2013.”. |
| --- | --- |

(5)

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 37.a

Mehanizam evaluacije

1.   U skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije i Ugovorom o Europskoj uniji i ne dovodeći u pitanje njihove odredbe o postupcima zbog povrede, provedba ove Uredbe od strane svake države članice ocjenjuje se pomoću mehanizma evaluacije.

2.   Pravila o mehanizmu evaluacije navedena su u Uredbi (EU) br. 1053/2013. U skladu s tim mehanizmom evaluacije, države članice i Komisija zajednički provode redovite, objektivne i nepristrane evaluacije kako bi provjerili ispravnu primjenu ove Uredbe, a Komisija koordinira evaluacije u bliskoj suradnji s državama članicama. U okviru tog mehanizma, svaka se država članica evaluira najmanje jednom u pet godina od strane malog tima koji se sastoji od predstavnika Komisije i stručnjaka koje su imenovale države članice.

Evaluacije se mogu sastojati od najavljenih ili nenajavljenih posjeta na licu mjesta vanjskih ili unutarnjih granica.

U skladu s tim mehanizmom evaluacije, Komisija je odgovorna za donošenje višegodišnjih i godišnjih programa evaluacije te izvješća o evaluaciji.

3.   U slučaju mogućih nedostataka, dotičnim državama članicama mogu se uputiti preporuke za korektivne mjere.

Ako se u izvješću o evaluaciji koje je donijela Komisija u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) br. 1053/2013 utvrde ozbiljni nedostaci u provođenju granične kontrole na vanjskim granicama, primjenjuju se članci 19.a i 26. ove Uredbe.

4.   Europski parlament i Vijeće moraju biti obaviješteni o svim fazama evaluacije i moraju im se poslati svi relevantni dokumenti, u skladu s pravilima o povjerljivim dokumentima.

5.   Europski parlament mora biti odmah i u potpunosti obaviješten o svakom prijedlogu za izmjenu ili zamjenu pravila utvrđenih u Uredbi (EU) br. 1053/2013.”.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Strasbourgu 22. listopada 2013.

Za Europski parlament

Predsjednik

M. SCHULZ

Za Vijeće

Predsjednik

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  Stajalište Europskog parlamenta od 12. lipnja 2013. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 7. listopada 2013.

1

(2)  Vidi stranicu 27. ovog Službenog lista.

2

(3)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2007/2004 od 26. listopada 2004. o osnivanju Europske agencije za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije (SL L 349, 25.11.2004., str. 1.).

4

(5)  Odluka Vijeća 2009/371/PUP od 6. travnja 2009. o osnivanju Europskog policijskog ureda (Europol) (SL L 121, 15.5.2009., str. 37.).

5

(6)  SL L 131, 1.6.2000., str. 43.

6

(7)  SL L 64, 7.3.2002., str. 20.

7

(8)  SL L 176, 10.7.1999., str. 36.

8

(9)  SL L 176, 10.7.1999., str. 31.

9

(10)  SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

10

(11)  SL L 53, 27.2.2008., str. 1.

11

(12)  SL L 160, 18.6.2011., str. 21.

12

(13)  SL L 160, 18.6.2011., str. 19.

13

(14)  SL L 105, 13.4.2006., str. 1.

14

(15)  SL L 295, 6.11.2013, str. 27.”;

15

(16)  SL L 132, 29.5.2010., str. 11.

16

(17)  SL L 121, 15.5.2009., str. 37.”;

17

(18)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.”;

18

---

Izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije

Europski parlament, Vijeće i Komisija pozdravljaju donošenje Uredbe o izmjeni Zakonika o schengenskim granicama s ciljem određivanja zajedničkih pravila o privremenom ponovnom uvođenju granične kontrole na unutarnjim granicama u iznimnim okolnostima i Uredbe o uspostavi mehanizma ocjenjivanja i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine. Vjeruju da ovi novi mehanizmi primjereno rješavaju poziv Europskog vijeća iz njihovih zaključaka od 24. lipnja 2011. za jačanjem suradnje i uzajamnog povjerenja između država članica schengenskog područja te za djelotvornim i pouzdanim sustavom praćenja i ocjenjivanja kako bi se osigurala provedba zajedničkih pravila i jačanje, prilagodba i proširenje kriterija na temelju pravne stečevine EU-a, podsjećajući da se vanjskim granicama Europe mora upravljati djelotvorno i dosljedno, na temelju zajedničke odgovornosti, solidarnosti i praktične suradnje.

Izjavljuju da će ova izmjena Zakonika o schengenskim granicama osnažiti koordinaciju i suradnju na razini Unije, s jedne strane, predviđanjem kriterija za svako ponovno uvođenje granične kontrole od strane država članica te, s druge strane, mehanizam EU-a za odgovor na istinski kritične situacije u kojima se ugrožava cjelokupno funkcioniranje područja bez kontrola na unutarnjim granicama.

Ističu da je ovaj novi sustav ocjenjivanja mehanizam EU-a te da će obuhvatiti sve aspekte schengenske pravne stečevine i uključivati stručnjake iz država članica, Komisije i nadležnih agencija EU-a.

Svjesni su da se svi budući prijedlozi Komisije za izmjenu ovog sustava ocjenjivanja podnosi na razmatranje Europskom parlamentu, kako bi se njegovo mišljenje uzelo u obzir u najvećoj mogućoj mjeri prije donošenja konačnog teksta.

---

| 6.11.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 295/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 295/11

---

UREDBA (EU) br. 1052/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 22. listopada 2013.

o uspostavi Europskog sustava nadzora granica (EUROSUR)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točku (d),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),

budući da:

| (1) | Uspostava Europskog sustava nadzora granica („EUROSUR”) nužna je kako bi se povećala razmjena informacija i ojačala operativna suradnja među nacionalnim tijelima država članica, kao i s Europskom agencijom za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije osnovanom Uredbom Vijeća (EZ) br. 2007/2004 (2) („Agencija”). EUROSUR će tim tijelima i Agenciji omogućiti infrastrukturu i sredstva potrebna za poboljšanje informiranosti o stanju i sposobnosti reagiranja na vanjskim granicama država članica Unije („vanjske granice”) u svrhu otkrivanja, sprečavanja i suzbijanja nezakonitog useljavanja i prekograničnog kriminaliteta i doprinosa osiguravanju zaštite života migranata i spašavanju njihovih života. |
| --- | --- |

(1)

Uspostava Europskog sustava nadzora granica („EUROSUR”) nužna je kako bi se povećala razmjena informacija i ojačala operativna suradnja među nacionalnim tijelima država članica, kao i s Europskom agencijom za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije osnovanom Uredbom Vijeća (EZ) br. 2007/2004 (2) („Agencija”). EUROSUR će tim tijelima i Agenciji omogućiti infrastrukturu i sredstva potrebna za poboljšanje informiranosti o stanju i sposobnosti reagiranja na vanjskim granicama država članica Unije („vanjske granice”) u svrhu otkrivanja, sprečavanja i suzbijanja nezakonitog useljavanja i prekograničnog kriminaliteta i doprinosa osiguravanju zaštite života migranata i spašavanju njihovih života.

| (2) | Praksa putovanja u malim i neprimjerenim plovilima uzrokovala je drastično povećanje broja migranata koji se utope na južnim morskim vanjskim granicama. EUROSUR bi trebao značajno poboljšati operativne i tehničke mogućnosti Agencije i država članica za otkrivanje takvih malih plovila te unaprijediti sposobnost reagiranja država članica i tako doprinijeti smanjenju gubitka ljudskih života migranata. |
| --- | --- |

(2)

Praksa putovanja u malim i neprimjerenim plovilima uzrokovala je drastično povećanje broja migranata koji se utope na južnim morskim vanjskim granicama. EUROSUR bi trebao značajno poboljšati operativne i tehničke mogućnosti Agencije i država članica za otkrivanje takvih malih plovila te unaprijediti sposobnost reagiranja država članica i tako doprinijeti smanjenju gubitka ljudskih života migranata.

| (3) | U ovoj se Uredbi prepoznaje da se migracijskim putovima kreću i osobe kojima je potrebna međunarodna zaštita. |
| --- | --- |

(3)

U ovoj se Uredbi prepoznaje da se migracijskim putovima kreću i osobe kojima je potrebna međunarodna zaštita.

| (4) | Države članice trebale bi osnovati nacionalne koordinacijske centre radi poboljšanja razmjene informacija i suradnje u vezi s nadzorom granica između sebe i Agencije. Za pravilno funkcioniranje EUROSUR-a ključno je da sva nacionalna tijela koja su na temelju nacionalnog zakonodavstva nadležna za nadzor vanjskih granica surađuju posredstvom nacionalnih koordinacijskih centara. |
| --- | --- |

(4)

Države članice trebale bi osnovati nacionalne koordinacijske centre radi poboljšanja razmjene informacija i suradnje u vezi s nadzorom granica između sebe i Agencije. Za pravilno funkcioniranje EUROSUR-a ključno je da sva nacionalna tijela koja su na temelju nacionalnog zakonodavstva nadležna za nadzor vanjskih granica surađuju posredstvom nacionalnih koordinacijskih centara.

| (5) | Ova Uredba ne bi trebala sprečavati države članice da svoje nacionalne koordinacijske centre učine nadležnima i za koordinaciju razmjene informacija i za suradnju u vezi s nadzorom zračnih granica te za kontrolu na graničnim prijelazima. |
| --- | --- |

(5)

Ova Uredba ne bi trebala sprečavati države članice da svoje nacionalne koordinacijske centre učine nadležnima i za koordinaciju razmjene informacija i za suradnju u vezi s nadzorom zračnih granica te za kontrolu na graničnim prijelazima.

| (6) | Agencija bi trebala poboljšati razmjenu informacija i suradnju s drugim tijelima, uredima i agencijama Unije, kao što su Europska agencija za pomorsku sigurnost i Satelitski centar Europske unije, kako bi se na najbolji način iskoristile informacije, kapaciteti i sustavi koji su već dostupni na europskoj razini, kao što je Europski program za praćenje Zemlje. |
| --- | --- |

(6)

Agencija bi trebala poboljšati razmjenu informacija i suradnju s drugim tijelima, uredima i agencijama Unije, kao što su Europska agencija za pomorsku sigurnost i Satelitski centar Europske unije, kako bi se na najbolji način iskoristile informacije, kapaciteti i sustavi koji su već dostupni na europskoj razini, kao što je Europski program za praćenje Zemlje.

| (7) | Ova Uredba dio je europskog modela integriranog upravljanja vanjskim granicama i Strategije unutarnje sigurnosti Europske unije. EUROSUR će također doprinijeti razvoju Zajedničkog okruženja za razmjenu informacija (CISE) za nadzor pomorskog dobra Unije, osiguravajući širi okvir za informiranost o stanju u pomorstvu preko međusektorske razmjene informacija među javnim tijelima u Uniji. |
| --- | --- |

(7)

Ova Uredba dio je europskog modela integriranog upravljanja vanjskim granicama i Strategije unutarnje sigurnosti Europske unije. EUROSUR će također doprinijeti razvoju Zajedničkog okruženja za razmjenu informacija (CISE) za nadzor pomorskog dobra Unije, osiguravajući širi okvir za informiranost o stanju u pomorstvu preko međusektorske razmjene informacija među javnim tijelima u Uniji.

| (8) | Agencija bi trebala surađivati s Europskom službom za vanjsko djelovanje kako bi se osigurala maksimalna potpunost i ažuriranost informacija sadržanih u EUROSUR-u, posebice u pogledu stanja u trećim zemljama. U tu svrhu, delegacije i uredi Unije trebali bi staviti na raspolaganje sve informacije koje bi mogle biti relevantne za EUROSUR. |
| --- | --- |

(8)

Agencija bi trebala surađivati s Europskom službom za vanjsko djelovanje kako bi se osigurala maksimalna potpunost i ažuriranost informacija sadržanih u EUROSUR-u, posebice u pogledu stanja u trećim zemljama. U tu svrhu, delegacije i uredi Unije trebali bi staviti na raspolaganje sve informacije koje bi mogle biti relevantne za EUROSUR.

| (9) | Agencija bi trebala osigurati potrebnu pomoć za razvoj i djelovanje EUROSUR-a i, prema potrebi, za razvoj CISE-a, uključujući interoperabilnost sustavâ, posebice uspostavom, održavanjem i koordinacijom okvira EUROSUR-a. |
| --- | --- |

(9)

Agencija bi trebala osigurati potrebnu pomoć za razvoj i djelovanje EUROSUR-a i, prema potrebi, za razvoj CISE-a, uključujući interoperabilnost sustavâ, posebice uspostavom, održavanjem i koordinacijom okvira EUROSUR-a.

| (10) | Agenciji bi trebalo osigurati prikladne financijske i ljudske resurse kako bi mogla na odgovarajući način ispunjavati sve dodatne zadaće koje joj se dodjeljuju ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(10)

Agenciji bi trebalo osigurati prikladne financijske i ljudske resurse kako bi mogla na odgovarajući način ispunjavati sve dodatne zadaće koje joj se dodjeljuju ovom Uredbom.

| (11) | Ova Uredba poštuje temeljna prava i načela koja su priznata člancima 2. i 6. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, a posebice poštovanje ljudskog dostojanstva, pravo na život, zabranu mučenja i nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kazne, zabranu trgovanja ljudima, pravo na slobodu i sigurnost, pravo na zaštitu osobnih podataka, pravo na pristup dokumentima, pravo na azil i pravo na zaštitu protiv udaljavanja i protjerivanja, zabranu prisilnog udaljenja ili vraćanja, zabranu diskriminacije te prava djeteta. Ovu bi Uredbu države članice i Agencija trebale primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima. |
| --- | --- |

(11)

Ova Uredba poštuje temeljna prava i načela koja su priznata člancima 2. i 6. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, a posebice poštovanje ljudskog dostojanstva, pravo na život, zabranu mučenja i nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kazne, zabranu trgovanja ljudima, pravo na slobodu i sigurnost, pravo na zaštitu osobnih podataka, pravo na pristup dokumentima, pravo na azil i pravo na zaštitu protiv udaljavanja i protjerivanja, zabranu prisilnog udaljenja ili vraćanja, zabranu diskriminacije te prava djeteta. Ovu bi Uredbu države članice i Agencija trebale primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima.

| (12) | U skladu s Uredbom (EZ) br. 2007/2004, službenik za temeljna prava i Savjetodavni forum osnovan tom Uredbom trebali bi imati pristup svim informacijama koje se odnose na poštovanje temeljnih prava u vezi sa svim aktivnostima Agencije u okviru EUROSUR-a. |
| --- | --- |

(12)

U skladu s Uredbom (EZ) br. 2007/2004, službenik za temeljna prava i Savjetodavni forum osnovan tom Uredbom trebali bi imati pristup svim informacijama koje se odnose na poštovanje temeljnih prava u vezi sa svim aktivnostima Agencije u okviru EUROSUR-a.

| (13) | Svaka razmjena osobnih podataka u sklopu europske slike stanja i zajedničke obavještajne slike predgraničnog područja trebala bi predstavljati iznimku. Trebala bi se obavljati na temelju postojećeg nacionalnog prava i prava Unije te bi trebala poštovati njihove posebne zahtjeve u vezi sa zaštitom podataka. U slučajevima kad specifičniji instrumenti, kao što je Uredba (EZ) br. 2007/2004, ne osiguravaju cjelovit sustav zaštite podataka, primjenjuju se Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Okvirna odluka Vijeća 2008/977/PUP (5). |
| --- | --- |

(13)

Svaka razmjena osobnih podataka u sklopu europske slike stanja i zajedničke obavještajne slike predgraničnog područja trebala bi predstavljati iznimku. Trebala bi se obavljati na temelju postojećeg nacionalnog prava i prava Unije te bi trebala poštovati njihove posebne zahtjeve u vezi sa zaštitom podataka. U slučajevima kad specifičniji instrumenti, kao što je Uredba (EZ) br. 2007/2004, ne osiguravaju cjelovit sustav zaštite podataka, primjenjuju se Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Okvirna odluka Vijeća 2008/977/PUP (5).

| (14) | Za provedbu postupnog geografskog uvođenja EUROSUR-a, obveza uspostave i upravljanja nacionalnim koordinacijskim centrima trebala bi se primjenjivati u dvije uzastopne faze: u prvoj za države članice koje se nalaze na južnim i istočnim vanjskim granicama i u drugoj fazi za preostale države članice. |
| --- | --- |

(14)

Za provedbu postupnog geografskog uvođenja EUROSUR-a, obveza uspostave i upravljanja nacionalnim koordinacijskim centrima trebala bi se primjenjivati u dvije uzastopne faze: u prvoj za države članice koje se nalaze na južnim i istočnim vanjskim granicama i u drugoj fazi za preostale države članice.

| (15) | Ova Uredba uključuje odredbe o suradnji sa susjednim trećim zemljama jer su dobro strukturirana i trajna razmjena informacija i suradnja s tim zemljama, posebice na području Sredozemlja, ključni čimbenici za postizanje ciljeva EUROSUR-a. Od presudne je važnosti da se svaka razmjena informacija i svaka suradnja država članica i susjednih trećih zemalja provodi uz potpuno poštovanje temeljnih prava, a osobito načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja. |
| --- | --- |

(15)

Ova Uredba uključuje odredbe o suradnji sa susjednim trećim zemljama jer su dobro strukturirana i trajna razmjena informacija i suradnja s tim zemljama, posebice na području Sredozemlja, ključni čimbenici za postizanje ciljeva EUROSUR-a. Od presudne je važnosti da se svaka razmjena informacija i svaka suradnja država članica i susjednih trećih zemalja provodi uz potpuno poštovanje temeljnih prava, a osobito načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja.

| (16) | Ova Uredba uključuje odredbe o mogućnosti bliske suradnje s Irskom i Ujedinjenom Kraljevinom koja može pomoći u boljem postizanju ciljeva EUROSUR-a. |
| --- | --- |

(16)

Ova Uredba uključuje odredbe o mogućnosti bliske suradnje s Irskom i Ujedinjenom Kraljevinom koja može pomoći u boljem postizanju ciljeva EUROSUR-a.

| (17) | Prilikom provedbe ove Uredbe, Agencija i države članice trebale bi na najbolji mogući način iskoristiti postojeće kapacitete u smislu ljudskih resursa i tehničke opreme na razini Unije i na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(17)

Prilikom provedbe ove Uredbe, Agencija i države članice trebale bi na najbolji mogući način iskoristiti postojeće kapacitete u smislu ljudskih resursa i tehničke opreme na razini Unije i na nacionalnoj razini.

| (18) | Komisija bi trebala redovito ocjenjivati rezultate provedbe ove Uredbe kako bi utvrdila do koje su mjere postignuti ciljevi EUROSUR-a. |
| --- | --- |

(18)

Komisija bi trebala redovito ocjenjivati rezultate provedbe ove Uredbe kako bi utvrdila do koje su mjere postignuti ciljevi EUROSUR-a.

| (19) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o položaju Danske koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe, ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. Budući da se ova Uredba temelji na schengenskoj pravnoj stečevini, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog Protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu. |
| --- | --- |

(19)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o položaju Danske koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe, ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. Budući da se ova Uredba temelji na schengenskoj pravnoj stečevini, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog Protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu.

| (20) | Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojoj Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ (6); stoga Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u njezinu donošenju, ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(20)

Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojoj Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ (6); stoga Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u njezinu donošenju, ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (21) | Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojoj Irska ne sudjeluje u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (7), stoga Irska ne sudjeluje u njezinu donošenju ona za nju nije obvezujeća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(21)

Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojoj Irska ne sudjeluje u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (7), stoga Irska ne sudjeluje u njezinu donošenju ona za nju nije obvezujeća niti se na nju primjenjuje.

| (22) | U pogledu Islanda i Norveške, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (8) u okviru područja iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ (9). Norveška bi trebala uspostaviti nacionalni koordinacijski centar u skladu s ovom Uredbom od 2. prosinca 2013. |
| --- | --- |

(22)

U pogledu Islanda i Norveške, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (8) u okviru područja iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ (9). Norveška bi trebala uspostaviti nacionalni koordinacijski centar u skladu s ovom Uredbom od 2. prosinca 2013.

| (23) | U pogledu Švicarske, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (10) u okviru područja iz članka 1. točke A Odluke 1999/437/EZ tumačeno u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (11). |
| --- | --- |

(23)

U pogledu Švicarske, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (10) u okviru područja iz članka 1. točke A Odluke 1999/437/EZ tumačeno u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (11).

| (24) | U pogledu Lihtenštajna, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pristupanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (12) u okviru područja iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ tumačeno u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (13). |
| --- | --- |

(24)

U pogledu Lihtenštajna, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pristupanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (12) u okviru područja iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ tumačeno u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (13).

| (25) | Provedba ove Uredbe ne utječe na podjelu nadležnosti između Unije i država članica niti na obveze država članica u okviru Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora, Međunarodne konvencije o zaštiti ljudskog života na moru, Međunarodne konvencije o traganju i spašavanju na moru, Konvencije Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta i njezinog Protokola protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom, Konvencije o statusu izbjeglica, Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i drugih mjerodavnih međunarodnih instrumenata. |
| --- | --- |

(25)

Provedba ove Uredbe ne utječe na podjelu nadležnosti između Unije i država članica niti na obveze država članica u okviru Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora, Međunarodne konvencije o zaštiti ljudskog života na moru, Međunarodne konvencije o traganju i spašavanju na moru, Konvencije Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta i njezinog Protokola protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom, Konvencije o statusu izbjeglica, Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i drugih mjerodavnih međunarodnih instrumenata.

| (26) | Provedba ove Uredbe ne utječe na Uredbu (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (14) niti na pravila za nadzor morskih vanjskih granica u okviru operativne suradnje koju koordinira Agencija. |
| --- | --- |

(26)

Provedba ove Uredbe ne utječe na Uredbu (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (14) niti na pravila za nadzor morskih vanjskih granica u okviru operativne suradnje koju koordinira Agencija.

| (27) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest uspostava EUROSUR-a, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego ga se, zbog njegova opsega i učinka, može bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti određenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti određenim u navedenom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja, |
| --- | --- |

(27)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest uspostava EUROSUR-a, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego ga se, zbog njegova opsega i učinka, može bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti određenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti određenim u navedenom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

GLAVA I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom uspostavlja zajednički okvir za razmjenu informacija i za suradnju država članica i Agencije s ciljem poboljšanja informiranosti o stanju i povećanja sposobnosti reagiranja na vanjskim granicama država članica Unije („vanjske granice”) u svrhu otkrivanja, sprečavanja i suzbijanja nezakonitog useljavanja i prekograničnog kriminaliteta te doprinosa osiguravanju zaštite života migranata i spašavanju njihovih života („EUROSUR”).

Članak 2.

Područje primjene

1.   Ova se Uredba primjenjuje na nadzor vanjskih kopnenih i morskih granica, uključujući nadzor, otkrivanje, identifikaciju, praćenje, prevenciju i presretanje neodobrenih prelazaka granice u svrhu otkrivanja, sprečavanja i suzbijanja nezakonitog useljavanja i prekograničnog kriminaliteta te doprinosa osiguravanju zaštite života migranata i spašavanju njihovih života.

2.   Ova se Uredba može primjenjivati i na nadzor zračnih granica i na provjere na graničnim prijelazima ako države članice EUROSUR-u dobrovoljno stave na raspolaganje takve informacije.

3.   Ova se Uredba ne primjenjuje na bilo koju od pravnih ili administrativnih mjera poduzetih nakon što su nadležna tijela država članica presrela aktivnosti prekograničnog kriminaliteta ili osobe koje su nezakonito prelazile vanjske granice.

4.   Prilikom primjene ove Uredbe, države članice i Agencija poštuju temeljna prava, posebno načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja i poštovanja ljudskog dostojanstva te zahtjeve u vezi sa zaštitom podatka. Daju prednost posebnim potrebama djece, maloljetnim osobama bez pratnje, žrtvama trgovanja ljudima, osobama kojima je potrebna hitna medicinska pomoć, osobama kojima je potrebna međunarodna zaštita, osobama u nevolji na moru i drugim osobama u osobito osjetljivom položaju.

Članak 3.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „Agencija” znači Europska agencija za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije osnovana Uredbom (EZ) br. 2007/2004; |
| --- | --- |

(a)

„Agencija” znači Europska agencija za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije osnovana Uredbom (EZ) br. 2007/2004;

| (b) | „informiranost o stanju” znači sposobnost nadziranja, otkrivanja, prepoznavanja, praćenja i razumijevanja nezakonitih prekograničnih aktivnosti s ciljem utvrđivanja opravdanih razloga za primjenu mjera odaziva kombiniranjem novih informacija s postojećim znanjem i u svrhu većeg smanjenja gubitka ljudskih života kod migranata na vanjskim granicama, duž njih ili u njihovoj blizini; |
| --- | --- |

(b)

„informiranost o stanju” znači sposobnost nadziranja, otkrivanja, prepoznavanja, praćenja i razumijevanja nezakonitih prekograničnih aktivnosti s ciljem utvrđivanja opravdanih razloga za primjenu mjera odaziva kombiniranjem novih informacija s postojećim znanjem i u svrhu većeg smanjenja gubitka ljudskih života kod migranata na vanjskim granicama, duž njih ili u njihovoj blizini;

| (c) | „sposobnost reagiranja” znači mogućnost poduzimanja radnji u cilju suzbijanja nezakonitih prekograničnih aktivnosti na vanjskim granicama, duž njih ili u njihovoj blizini, uključujući sredstva i rokove za primjerenu reakciju; |
| --- | --- |

(c)

„sposobnost reagiranja” znači mogućnost poduzimanja radnji u cilju suzbijanja nezakonitih prekograničnih aktivnosti na vanjskim granicama, duž njih ili u njihovoj blizini, uključujući sredstva i rokove za primjerenu reakciju;

| (d) | „slika stanja” znači grafičko sučelje za prikaz podataka i informacija u gotovo stvarnom vremenu primljenih od različitih tijela, senzora, platformi i drugih izvora, koji se putem komunikacijskih i informacijskih kanala razmjenjuju s drugim tijelima kako bi se postigla informiranost o stanju i ojačala sposobnost reagiranja duž vanjskih granica i predgraničnog područja; |
| --- | --- |

(d)

„slika stanja” znači grafičko sučelje za prikaz podataka i informacija u gotovo stvarnom vremenu primljenih od različitih tijela, senzora, platformi i drugih izvora, koji se putem komunikacijskih i informacijskih kanala razmjenjuju s drugim tijelima kako bi se postigla informiranost o stanju i ojačala sposobnost reagiranja duž vanjskih granica i predgraničnog područja;

| (e) | „prekogranični kriminalitet” znači svako teško kazneno djelo s prekograničnim značajem počinjeno na vanjskim granicama, duž njih ili u njihovoj blizini; |
| --- | --- |

(e)

„prekogranični kriminalitet” znači svako teško kazneno djelo s prekograničnim značajem počinjeno na vanjskim granicama, duž njih ili u njihovoj blizini;

| (f) | „dio vanjske granice” znači cijela vanjska kopnena ili morska granica države članice ili njezin dio, kako je definira nacionalno pravo ili kako je određuje nacionalni koordinacijski centar ili bilo koje drugo nadležno nacionalno tijelo; |
| --- | --- |

(f)

„dio vanjske granice” znači cijela vanjska kopnena ili morska granica države članice ili njezin dio, kako je definira nacionalno pravo ili kako je određuje nacionalni koordinacijski centar ili bilo koje drugo nadležno nacionalno tijelo;

| (g) | „predgranično područje” znači zemljopisno područje izvan vanjskih granica. |
| --- | --- |

(g)

„predgranično područje” znači zemljopisno područje izvan vanjskih granica.

| (h) | „krizna situacija” znači svaka prirodna katastrofa ili katastrofa uzrokovana ljudskim djelovanjem, nesreća, humanitarna ili politička kriza ili bilo koja druga ozbiljna situacija koja se dogodi na vanjskim granicama, duž njih ili u njihovoj blizini, a koje mogu značajno utjecati na kontrolu vanjskih granica; |
| --- | --- |

(h)

„krizna situacija” znači svaka prirodna katastrofa ili katastrofa uzrokovana ljudskim djelovanjem, nesreća, humanitarna ili politička kriza ili bilo koja druga ozbiljna situacija koja se dogodi na vanjskim granicama, duž njih ili u njihovoj blizini, a koje mogu značajno utjecati na kontrolu vanjskih granica;

| (i) | „incident” znači situacija koja se odnosi na nezakonito useljavanje, prekogranični kriminalitet ili ugrozu života migranata na vanjskim granicama, duž njih ili u njihovoj blizini. |
| --- | --- |

(i)

„incident” znači situacija koja se odnosi na nezakonito useljavanje, prekogranični kriminalitet ili ugrozu života migranata na vanjskim granicama, duž njih ili u njihovoj blizini.

GLAVA II.

OKVIR

POGLAVLJE I.

Dijelovi

Članak 4.

Okvir EUROSUR-a

1.   U svrhu razmjene informacija i u svrhu suradnje u području nadzora granica te uzimajući u obzir postojeće mehanizme razmjene informacija i suradnje, države članice i Agencija koriste okvir EUROSURA-a, koji se sastoji od sljedećih dijelova:

| (a) | nacionalnih koordinacijskih centara; |
| --- | --- |

(a)

nacionalnih koordinacijskih centara;

| (b) | nacionalnih slika stanja; |
| --- | --- |

(b)

nacionalnih slika stanja;

| (c) | komunikacijske mreže; |
| --- | --- |

(c)

komunikacijske mreže;

| (d) | europske slike stanja; |
| --- | --- |

(d)

europske slike stanja;

| (e) | zajedničke obavještajne slike predgraničnog područja; |
| --- | --- |

(e)

zajedničke obavještajne slike predgraničnog područja;

| (f) | zajedničke primjene sredstava nadzora. |
| --- | --- |

(f)

zajedničke primjene sredstava nadzora.

2.   Nacionalni koordinacijski centri posredstvom komunikacijske mreže Agenciji dostavljaju podatke iz svojih nacionalnih slika stanja koji su potrebni za utvrđivanje i održavanje europske slike stanja i zajedničke obavještajne slike predgraničnog područja.

3.   Agencija posredstvom komunikacijske mreže daje nacionalnim koordinacijskim centrima neograničen pristup europskoj slici stanja i zajedničkoj obavještajnoj slici predgraničnog područja.

4.   Dijelovi navedeni u stavku 1. utvrđuju se i održavaju u skladu s načelima navedenima u Prilogu.

Članak 5.

Nacionalni koordinacijski centar

1.   Svaka država članica uspostavlja, vodi i održava nacionalni koordinacijski centar koji koordinira i razmjenjuje informacije između svih tijela odgovornih za nadzor vanjske granice na nacionalnoj razini te drugih nacionalnih koordinacijskih centara i Agencije. Svaka država članica obavješćuje Komisiju o osnivanju svojeg nacionalnog koordinacijskog centra, koja odmah o tome obavješćuje druge države članice i Agenciju.

2.   Ne dovodeći u pitanje članak 17. i u okviru EUROSUR-a, nacionalni koordinacijski centar jedinstvena je kontaktna točka za razmjenu informacija i za suradnju s drugim nacionalnim koordinacijskim centrima i Agencijom.

3.   Nacionalni koordinacijski centar:

| (a) | osigurava pravovremenu razmjenu informacija i pravovremenu suradnju između svih nacionalnih tijela odgovornih za nadzor vanjskih granica i drugih nacionalnih koordinacijskih centara i Agencije; |
| --- | --- |

(a)

osigurava pravovremenu razmjenu informacija i pravovremenu suradnju između svih nacionalnih tijela odgovornih za nadzor vanjskih granica i drugih nacionalnih koordinacijskih centara i Agencije;

| (b) | osigurava pravovremenu razmjenu informacija s tijelima nadležnima za traganje i spašavanje, kazneni progon, azil i useljavanje na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

(b)

osigurava pravovremenu razmjenu informacija s tijelima nadležnima za traganje i spašavanje, kazneni progon, azil i useljavanje na nacionalnoj razini;

| (c) | doprinosi uspješnom i učinkovitom upravljanju resursima i osobljem; |
| --- | --- |

(c)

doprinosi uspješnom i učinkovitom upravljanju resursima i osobljem;

| (d) | uspostavlja i održava nacionalnu sliku stanja u skladu s člankom 9.; |
| --- | --- |

(d)

uspostavlja i održava nacionalnu sliku stanja u skladu s člankom 9.;

| (e) | podupire planiranje i provedbu nacionalnih aktivnosti povezanih s nadzorom granice; |
| --- | --- |

(e)

podupire planiranje i provedbu nacionalnih aktivnosti povezanih s nadzorom granice;

| (f) | koordinira nacionalni sustav nadzora granice, u skladu s nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(f)

koordinira nacionalni sustav nadzora granice, u skladu s nacionalnim pravom;

| (g) | doprinosi redovitom mjerenju učinaka nacionalnih aktivnosti povezanih s nadzorom granice za potrebe ove Uredbe; |
| --- | --- |

(g)

doprinosi redovitom mjerenju učinaka nacionalnih aktivnosti povezanih s nadzorom granice za potrebe ove Uredbe;

| (h) | koordinira operativne mjere s drugim državama članicama, ne dovodeći u pitanje nadležnosti Agencije i država članica. |
| --- | --- |

(h)

koordinira operativne mjere s drugim državama članicama, ne dovodeći u pitanje nadležnosti Agencije i država članica.

4.   Nacionalni koordinacijski centar radi dvadeset i četiri sata dnevno, sedam dana u tjednu.

Članak 6.

Agencija

1.   Agencija:

| (a) | uspostavlja i održava komunikacijsku mrežu za EUROSUR u skladu s člankom 7.; |
| --- | --- |

(a)

uspostavlja i održava komunikacijsku mrežu za EUROSUR u skladu s člankom 7.;

| (b) | uspostavlja i održava europsku sliku stanja u skladu s člankom 10.; |
| --- | --- |

(b)

uspostavlja i održava europsku sliku stanja u skladu s člankom 10.;

| (c) | uspostavlja i održava zajedničku obavještajnu sliku predgraničnog područja u skladu s člankom 11.; |
| --- | --- |

(c)

uspostavlja i održava zajedničku obavještajnu sliku predgraničnog područja u skladu s člankom 11.;

| (d) | koordinira zajedničku primjenu sredstava nadzora u skladu s člankom 12. |
| --- | --- |

(d)

koordinira zajedničku primjenu sredstava nadzora u skladu s člankom 12.

2.   Za potrebe stavka 1., Agencija radi dvadeset i četiri sata dnevno, sedam dana u tjednu.

Članak 7.

Komunikacijska mreža

1.   Agencija uspostavlja i održava komunikacijsku mrežu kako bi osigurala komunikacijska i analitička sredstva i omogućila sigurnu razmjenu neklasificiranih osjetljivih i klasificiranih podataka u gotovo stvarnom vremenu s nacionalnim koordinacijskim centrima i među njima. Mreža radi dvadeset i četiri sata dnevno, sedam dana u tjednu i omogućuje:

| (a) | bilateralnu i multilateralnu razmjenu informacija u gotovo stvarnom vremenu; |
| --- | --- |

(a)

bilateralnu i multilateralnu razmjenu informacija u gotovo stvarnom vremenu;

| (b) | audio i video konferencije; |
| --- | --- |

(b)

audio i video konferencije;

| (c) | sigurnu pohranu, prijenos, obradu i postupanje s neklasificiranim osjetljivim podacima; |
| --- | --- |

(c)

sigurnu pohranu, prijenos, obradu i postupanje s neklasificiranim osjetljivim podacima;

| (d) | sigurnu pohranu, prijenos, obradu i postupanje s klasificiranim podacima EU-a do razine RESTREINT UE/EU RESTRICTED ili istovjetne razine u nacionalnoj klasifikaciji, osiguravajući da se s klasificiranim podacima postupa te da ih se pohranjuje, prenosi i obrađuje u odvojenom i ovlaštenom dijelu komunikacijske mreže. |
| --- | --- |

(d)

sigurnu pohranu, prijenos, obradu i postupanje s klasificiranim podacima EU-a do razine RESTREINT UE/EU RESTRICTED ili istovjetne razine u nacionalnoj klasifikaciji, osiguravajući da se s klasificiranim podacima postupa te da ih se pohranjuje, prenosi i obrađuje u odvojenom i ovlaštenom dijelu komunikacijske mreže.

2.   Agencija pruža tehničku podršku i osigurava interoperabilnost komunikacijske mreže sa svim ostalim relevantnim komunikacijskim i informacijskim sustavima kojima Agencija upravlja.

3.   Agencija razmjenjuje, obrađuje i pohranjuje neklasificirane osjetljive i klasificirane podatke u komunikacijskoj mreži u skladu s člankom 11.d Uredbe (EZ) br. 2007/2004.

4.   Nacionalni koordinacijski centri razmjenjuju, obrađuju i pohranjuju neklasificirane osjetljive i klasificirane podatke u komunikacijskoj mreži u skladu s pravilima i standardima koji odgovaraju onima uspostavljenima u Poslovniku Komisije (15).

5.   Tijela, agencije i druga tijela država članica koja koriste komunikacijsku mrežu osiguravaju poštovanje sigurnosnih pravila i standarda istovjetnih onima koje primjenjuje Agencija prilikom postupanja s klasificiranim podacima.

POGLAVLJE II.

Informiranost o stanju

Članak 8.

Slike stanja

1.   Nacionalna slika stanja, europska slika stanja i zajednička obavještajna slika predgraničnog područja izrađuju se posredstvom prikupljanja, procjene, razvrstavanja, analize, tumačenja, stvaranja, vizualizacije i širenja informacija.

2.   Slike iz stavka 1. sastoje se od sljedećih slojeva:

| (a) | sloj s događajima; |
| --- | --- |

(a)

sloj s događajima;

| (b) | operativni sloj; |
| --- | --- |

(b)

operativni sloj;

| (c) | analitički sloj. |
| --- | --- |

(c)

analitički sloj.

Članak 9.

Nacionalna slika stanja

1.   Nacionalni koordinacijski centar uspostavlja i održava nacionalnu sliku stanja u svrhu pružanja učinkovitih, točnih i pravovremenih informacija svim tijelima nadležnima za kontrolu i, posebice, nadzor vanjskih granica na nacionalnoj razini.

2.   Nacionalna slika stanja sastoji se od podataka prikupljenih iz sljedećih izvora:

| (a) | nacionalnog sustava nadzora granica u skladu s nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(a)

nacionalnog sustava nadzora granica u skladu s nacionalnim pravom;

| (b) | statičnih i mobilnih senzora kojima upravljaju nacionalna tijela nadležna za nadzor vanjske granice; |
| --- | --- |

(b)

statičnih i mobilnih senzora kojima upravljaju nacionalna tijela nadležna za nadzor vanjske granice;

| (c) | ophodnji zaduženih za nadzor granice i druge promatračke misije; |
| --- | --- |

(c)

ophodnji zaduženih za nadzor granice i druge promatračke misije;

| (d) | lokalnih, regionalnih i drugih koordinacijskih centara; |
| --- | --- |

(d)

lokalnih, regionalnih i drugih koordinacijskih centara;

| (e) | drugih relevantnih nacionalnih tijela i sustava, uključujući časnike za vezu, operativne centre i kontaktne točke; |
| --- | --- |

(e)

drugih relevantnih nacionalnih tijela i sustava, uključujući časnike za vezu, operativne centre i kontaktne točke;

| (f) | Agencije; |
| --- | --- |

(f)

Agencije;

| (g) | nacionalnih koordinacijskih centara u drugim državama članicama; |
| --- | --- |

(g)

nacionalnih koordinacijskih centara u drugim državama članicama;

| (h) | tijela trećih zemalja, na temelju bilateralnih i multilateralnih sporazuma i regionalnih mreža iz članka 20.; |
| --- | --- |

(h)

tijela trećih zemalja, na temelju bilateralnih i multilateralnih sporazuma i regionalnih mreža iz članka 20.;

| (i) | sustava izvješćivanja s brodova u skladu s njihovom pravnom osnovom; |
| --- | --- |

(i)

sustava izvješćivanja s brodova u skladu s njihovom pravnom osnovom;

| (j) | drugih relevantnih europskih i međunarodnih organizacija; |
| --- | --- |

(j)

drugih relevantnih europskih i međunarodnih organizacija;

| (k) | drugih izvora. |
| --- | --- |

(k)

drugih izvora.

3.   Sloj s događajima nacionalne slike stanja sastoji se od sljedećih podslojeva:

| (a) | podsloja o neodobrenim prelascima granice, uključujući podatke dostupne nacionalnom koordinacijskom centru o incidentima u vezi s ugrozom života migranata; |
| --- | --- |

(a)

podsloja o neodobrenim prelascima granice, uključujući podatke dostupne nacionalnom koordinacijskom centru o incidentima u vezi s ugrozom života migranata;

| (b) | podsloja o prekograničnom kriminalitetu; |
| --- | --- |

(b)

podsloja o prekograničnom kriminalitetu;

| (c) | podsloja o kriznim situacijama; |
| --- | --- |

(c)

podsloja o kriznim situacijama;

| (d) | podsloja o drugim događajima koji sadrži podatke o neidentificiranim i sumnjivim vozilima, plovilima i drugim prijevoznim sredstvima te osobama prisutnima na vanjskim granicama dotične države članice duž njih ili u njihovoj blizini i o bilo kojem drugom događaju koji može značajno utjecati na kontrolu vanjskih granica. |
| --- | --- |

(d)

podsloja o drugim događajima koji sadrži podatke o neidentificiranim i sumnjivim vozilima, plovilima i drugim prijevoznim sredstvima te osobama prisutnima na vanjskim granicama dotične države članice duž njih ili u njihovoj blizini i o bilo kojem drugom događaju koji može značajno utjecati na kontrolu vanjskih granica.

4.   Nacionalni koordinacijski centar svakom incidentu u sloju s događajima nacionalne slike stanja dodjeljuje jedinstvenu okvirnu razinu učinka, koja može biti „niska”, „srednja” ili „visoka”. Svi se incidenti priopćuju Agenciji.

5.   Operativni sloj nacionalne slike stanja sastoji se od sljedećih podslojeva:

| (a) | podsloja o vlastitim resursima, uključujući vojne resurse koji podupiru misiju kaznenog progona i operativna područja, koji sadrži podatke o položaju, stanju i vrsti vlastitih resursa i o uključenim tijelima. Uzimajući u obzir vojne resurse koji podupiru misiju kaznenog progona, nacionalni koordinacijski centar može odlučiti, na zahtjev nacionalnog tijela zaduženog za te resurse, ograničiti pristup takvim informacijama na temelju nužnosti pristupa; |
| --- | --- |

(a)

podsloja o vlastitim resursima, uključujući vojne resurse koji podupiru misiju kaznenog progona i operativna područja, koji sadrži podatke o položaju, stanju i vrsti vlastitih resursa i o uključenim tijelima. Uzimajući u obzir vojne resurse koji podupiru misiju kaznenog progona, nacionalni koordinacijski centar može odlučiti, na zahtjev nacionalnog tijela zaduženog za te resurse, ograničiti pristup takvim informacijama na temelju nužnosti pristupa;

| (b) | podsloja o podacima o okruženju koji sadrži ili daje pristup podacima o terenu i vremenskim uvjetima na vanjskim granicama dotične državne članice. |
| --- | --- |

(b)

podsloja o podacima o okruženju koji sadrži ili daje pristup podacima o terenu i vremenskim uvjetima na vanjskim granicama dotične državne članice.

6.   Podaci o vlastitim resursima u operativnom sloju nose oznaku RESTREINT UE/EU RESTRICTED.

7.   Analitički sloj nacionalne slike stanja sastoji se od sljedećih podslojeva:

| (a) | podsloja s informacijama, koji sadrži ključna kretanja i pokazatelje koji su relevantni za potrebe ove Uredbe. |
| --- | --- |

(a)

podsloja s informacijama, koji sadrži ključna kretanja i pokazatelje koji su relevantni za potrebe ove Uredbe.

| (b) | analitičkog podsloja, koji uključuje analitička izvješća, kretanja u vezi s procjenom rizika, regionalna opažanja i informativna izvješća koja su relevantna za potrebe ove Uredbe; |
| --- | --- |

(b)

analitičkog podsloja, koji uključuje analitička izvješća, kretanja u vezi s procjenom rizika, regionalna opažanja i informativna izvješća koja su relevantna za potrebe ove Uredbe;

| (c) | podsloja s obavještajnim podacima, koji sadrži analizirane podatke koji su relevantni za potrebe ove Uredbe i posebno za dodjeljivanje razina učinka dijelovima vanjskih granica; |
| --- | --- |

(c)

podsloja s obavještajnim podacima, koji sadrži analizirane podatke koji su relevantni za potrebe ove Uredbe i posebno za dodjeljivanje razina učinka dijelovima vanjskih granica;

| (d) | podsloja sa slikama i geopodacima, koji uključuje referentne slike, karte terena, validaciju analiziranih podataka i analizu promjena (slike promatranja Zemlje) te otkrivanje promjena, georeferencirane podatke i karte propusnosti vanjskih granica. |
| --- | --- |

(d)

podsloja sa slikama i geopodacima, koji uključuje referentne slike, karte terena, validaciju analiziranih podataka i analizu promjena (slike promatranja Zemlje) te otkrivanje promjena, georeferencirane podatke i karte propusnosti vanjskih granica.

8.   Podaci sadržani u analitičkom sloju i podaci o okruženju u operativnom sloju nacionalne slike stanja mogu se temeljiti na podacima iz europske slike stanja i zajedničke obavještajne slike predgraničnog područja.

9.   Nacionalni koordinacijski centri susjednih država članica izravno ili u gotovo stvarnom vremenu međusobno razmjenjuju sliku stanja susjednih dijelova vanjskih granica u odnosu na:

| (a) | incidente i druge značajne događaje sadržane u sloju s događajima; |
| --- | --- |

(a)

incidente i druge značajne događaje sadržane u sloju s događajima;

| (b) | izvješća taktičkih analiza rizika sadržana u analitičkom sloju. |
| --- | --- |

(b)

izvješća taktičkih analiza rizika sadržana u analitičkom sloju.

10.   Nacionalni koordinacijski centri susjednih država članica mogu izravno ili u gotovo stvarnom vremenu međusobno razmjenjivati sliku stanja susjednih dijelova vanjskih granica u odnosu na položaj, stanje i vrstu vlastitih resursa koji djeluju u susjednim dijelovima vanjskih granica, kako je sadržano u operativnom sloju.

Članak 10.

Europska slika stanja

1.   Agencija uspostavlja i održava europsku sliku stanja u svrhu pružanja učinkovitih, točnih i pravovremenih informacija i analiza nacionalnim koordinacijskim centrima.

2.   Europska slika stanja sastoji se od informacija prikupljenih iz sljedećih izvora:

| (a) | nacionalnih slika stanja, u mjeri u kojoj se to zahtijeva ovim člankom; |
| --- | --- |

(a)

nacionalnih slika stanja, u mjeri u kojoj se to zahtijeva ovim člankom;

| (b) | Agencije; |
| --- | --- |

(b)

Agencije;

| (c) | Komisije, koja daje strateške podatke o nadzoru granice, uključujući nedostatke u izvršavanju kontrole vanjskih granica; |
| --- | --- |

(c)

Komisije, koja daje strateške podatke o nadzoru granice, uključujući nedostatke u izvršavanju kontrole vanjskih granica;

| (d) | delegacija i ureda Unije; |
| --- | --- |

(d)

delegacija i ureda Unije;

| (e) | drugih mjerodavnih tijela, ureda i agencija Unije te međunarodnih organizacija navedenih u članku 18.; |
| --- | --- |

(e)

drugih mjerodavnih tijela, ureda i agencija Unije te međunarodnih organizacija navedenih u članku 18.;

| (f) | drugih izvora. |
| --- | --- |

(f)

drugih izvora.

3.   Sloj s događajima u europskoj slici stanja uključuje podatke u odnosu na:

| (a) | incidente i druge događaje sadržane u sloju s događajima u nacionalnoj slici stanja; |
| --- | --- |

(a)

incidente i druge događaje sadržane u sloju s događajima u nacionalnoj slici stanja;

| (b) | incidente i druge događaje sadržane u zajedničkoj obavještajnoj slici predgraničnog područja; |
| --- | --- |

(b)

incidente i druge događaje sadržane u zajedničkoj obavještajnoj slici predgraničnog područja;

| (c) | incidente u operativnom području zajedničke operacije, pilot projekta ili brze intervencije kojom koordinira Agencija. |
| --- | --- |

(c)

incidente u operativnom području zajedničke operacije, pilot projekta ili brze intervencije kojom koordinira Agencija.

4.   Agencija u okviru europske slike stanja uzima u obzir razinu učinka koju je nacionalni koordinacijski centar dodijelio pojedinom incidentu u nacionalnoj slici stanja.

5.   Operativni sloj europske slike stanja sastoji se od sljedećih podslojeva:

| (a) | podsloja o vlastitim resursima, koji sadrži podatke o položaju, vremenu, stanju i vrsti resursa koji su dio zajedničkih operacija Agencije, pilot projekata i brzih intervencija ili na raspolaganju Agenciji te provedbeni plan, uključujući područje operacije, rasporede ophodnja i komunikacijske kodove; |
| --- | --- |

(a)

podsloja o vlastitim resursima, koji sadrži podatke o položaju, vremenu, stanju i vrsti resursa koji su dio zajedničkih operacija Agencije, pilot projekata i brzih intervencija ili na raspolaganju Agenciji te provedbeni plan, uključujući područje operacije, rasporede ophodnja i komunikacijske kodove;

| (b) | podsloja o operacijama, koji sadrži podatke o zajedničkim operacijama, pilot projektima i brzim intervencijama koje koordinira Agencija, uključujući izjavu o misiji, položaj, stanje, trajanje, podatke o državama članicama i drugim sudionicima, dnevna i tjedna izvješća o stanju, statističke podatke i informacije za medije; |
| --- | --- |

(b)

podsloja o operacijama, koji sadrži podatke o zajedničkim operacijama, pilot projektima i brzim intervencijama koje koordinira Agencija, uključujući izjavu o misiji, položaj, stanje, trajanje, podatke o državama članicama i drugim sudionicima, dnevna i tjedna izvješća o stanju, statističke podatke i informacije za medije;

| (c) | podsloja o podacima o okruženju, koji sadrži podatke o terenu i vremenskim uvjetima na vanjskim granicama. |
| --- | --- |

(c)

podsloja o podacima o okruženju, koji sadrži podatke o terenu i vremenskim uvjetima na vanjskim granicama.

6.   Informacije o vlastitim resursima u operativnom sloju europske slike stanja nose oznaku RESTREINT UE/EU RESTRICTED.

7.   Analitički sloj europske slike stanja strukturiran je na isti način kao i onaj nacionalne slike stanja određen u članku 9. stavku 7.

Članak 11.

Zajednička obavještajna slika predgraničnog područja

1.   Agencija uspostavlja i održava zajedničku obavještajnu sliku predgraničnog područja u svrhu pružanja učinkovitih, točnih i pravovremenih informacija i analiza o predgraničnom području nacionalnim koordinacijskim centrima.

2.   Zajednička obavještajna slika predgraničnog područja sastoji se od podataka prikupljenih iz sljedećih izvora:

| (a) | nacionalnih koordinacijskih centara, uključujući podatke i izvješća koje časnici za vezu država članica šalju putem nadležnih nacionalnih tijela; |
| --- | --- |

(a)

nacionalnih koordinacijskih centara, uključujući podatke i izvješća koje časnici za vezu država članica šalju putem nadležnih nacionalnih tijela;

| (b) | delegacija i ureda Unije; |
| --- | --- |

(b)

delegacija i ureda Unije;

| (c) | Agencije, uključujući informacije i izvješća koja šalju njezini časnici za vezu; |
| --- | --- |

(c)

Agencije, uključujući informacije i izvješća koja šalju njezini časnici za vezu;

| (d) | drugih mjerodavnih tijela, ureda i agencija Unije te međunarodnih organizacija navedenih u članku 18.; |
| --- | --- |

(d)

drugih mjerodavnih tijela, ureda i agencija Unije te međunarodnih organizacija navedenih u članku 18.;

| (e) | tijela trećih zemalja, na temelju bilateralnih ili multilateralnih sporazuma i regionalnih mreža iz članka 20., posredstvom nacionalnih koordinacijskih centara; |
| --- | --- |

(e)

tijela trećih zemalja, na temelju bilateralnih ili multilateralnih sporazuma i regionalnih mreža iz članka 20., posredstvom nacionalnih koordinacijskih centara;

| (f) | drugih izvora. |
| --- | --- |

(f)

drugih izvora.

3.   Zajednička obavještajna slika predgraničnog područja može sadržavati podatke koji su relevantni za nadzor zračnih granica i kontrole na graničnim prijelazima vanjskih granica.

4.   Slojevi s događajima, operativni i analitički slojevi zajedničke obavještajne slike predgraničnog područja imaju istu strukturu kao oni europske slike stanja određeni u članku 10.

5.   Agencija dodjeljuje jedinstvenu okvirnu razinu učinka svakom incidentu u sloju s događajima u zajedničkoj obavještajnoj slici predgraničnog područja. Agencija obavješćuje nacionalne koordinacijske centre o svakom incidentu na predgraničnom području.

Članak 12.

Zajednička primjena sredstava nadzora

1.   Agencija koordinira zajedničku primjenu sredstava nadzora kako bi nacionalnim koordinacijskim centrima i sebi osigurala redovit, pouzdan i troškovno učinkovit dotok informacija o nadzoru vanjskih granica i predgraničnog područja.

2.   Agencija nacionalnom koordinacijskom centru, na njegov zahtjev, dostavlja informacije o vanjskim granicama države članice koja je uputila zahtjev i o predgraničnom području koje se mogu izvesti iz:

| (a) | selektivnog praćenja određenih luka i obala trećih zemalja koje su identificirane na temelju analize rizika i informacija kao točke ukrcaja ili tranzitne točke za plovila ili druga prijevozna sredstva koja se koriste za nezakonito useljavanje ili prekogranični kriminalitet; |
| --- | --- |

(a)

selektivnog praćenja određenih luka i obala trećih zemalja koje su identificirane na temelju analize rizika i informacija kao točke ukrcaja ili tranzitne točke za plovila ili druga prijevozna sredstva koja se koriste za nezakonito useljavanje ili prekogranični kriminalitet;

| (b) | praćenja plovila ili drugih prijevoznih sredstava preko otvorenog mora za koja se sumnja ili za koja je ustanovljeno da se koriste za nezakonito useljavanje ili prekogranični kriminalitet; |
| --- | --- |

(b)

praćenja plovila ili drugih prijevoznih sredstava preko otvorenog mora za koja se sumnja ili za koja je ustanovljeno da se koriste za nezakonito useljavanje ili prekogranični kriminalitet;

| (c) | praćenja određenih područja u pomorskom dobru u svrhu otkrivanja, utvrđivanja i praćenja plovila i drugih prijevoznih sredstava koja se koriste, ili za koja se sumnja da se koriste, za nezakonito useljavanje ili prekogranični kriminalitet; |
| --- | --- |

(c)

praćenja određenih područja u pomorskom dobru u svrhu otkrivanja, utvrđivanja i praćenja plovila i drugih prijevoznih sredstava koja se koriste, ili za koja se sumnja da se koriste, za nezakonito useljavanje ili prekogranični kriminalitet;

| (d) | procjene okruženja određenih područja u pomorskom dobru i na vanjskoj kopnenoj granici kako bi se optimizirale aktivnosti praćenja i ophodnje; |
| --- | --- |

(d)

procjene okruženja određenih područja u pomorskom dobru i na vanjskoj kopnenoj granici kako bi se optimizirale aktivnosti praćenja i ophodnje;

| (e) | selektivnog praćenja određenih predgraničnih područja na vanjskim granicama, koja su na temelju analize rizika i informacija identificirana kao potencijalna područja odlaska ili tranzitna područja za nezakonito useljavanje ili prekogranični kriminalitet. |
| --- | --- |

(e)

selektivnog praćenja određenih predgraničnih područja na vanjskim granicama, koja su na temelju analize rizika i informacija identificirana kao potencijalna područja odlaska ili tranzitna područja za nezakonito useljavanje ili prekogranični kriminalitet.

3.   Agencija dostavlja informacije iz stavka 1. tako da kombinira i analizira podatke koji se mogu prikupiti iz sljedećih sustava, senzora i platformi:

| (a) | sustava izvješćivanja s brodova u skladu s njihovom pravnom osnovom; |
| --- | --- |

(a)

sustava izvješćivanja s brodova u skladu s njihovom pravnom osnovom;

| (b) | satelitskih slika; |
| --- | --- |

(b)

satelitskih slika;

| (c) | senzora montiranih na bilo koje vozilo, plovilo ili drugo prijevozno sredstvo. |
| --- | --- |

(c)

senzora montiranih na bilo koje vozilo, plovilo ili drugo prijevozno sredstvo.

4.   Agencija može odbiti zahtjev nacionalnog koordinacijskog centra iz tehničkih, financijskih ili operativnih razloga. Agencija nacionalni koordinacijski centar pravovremeno obavješćuje o razlozima odbijanja prijedloga.

5.   Agencija može na vlastitu inicijativu koristiti sredstva nadzora iz stavka 2. za prikupljanje podataka koji su relevantni za zajedničku obavještajnu sliku predgraničnog područja.

Članak 13.

Obrada osobnih podataka

1.   Ako se nacionalna slika stanja koristi za obradu osobnih podataka, ti se podaci obrađuju u skladu s Direktivom 95/46/EZ, Okvirnom odlukom 2008/977/PUP i relevantnim nacionalnim odredbama o zaštiti podataka.

2.   Europska slika stanja i zajednička obavještajna slika predgraničnog područja mogu se koristiti isključivo za obradu osobnih podataka koji se tiču identifikacijskih brojeva brodova.

Ti se podaci obrađuju u skladu s člankom 11.ca Uredbe (EZ) br. 2007/2004. Oni se obrađuju isključivo u svrhu otkrivanja, identifikacije i praćenja plovila, kao i za potrebe iz članka 11.c stavka 3. te uredbe. Oni se automatski brišu u roku od sedam dana od primitka od strane Agencije ili, ako je za praćenje plovila potrebno dodatno vrijeme, u roku od dva mjeseca od primitka od strane Agencije.

POGLAVLJE III.

Sposobnost reagiranja

Članak 14.

Određivanje dijelova vanjskih granica

Za potrebe ove Uredbe, svaka država članica dijeli svoje vanjske kopnene i morske granice na dijelove granice te ih priopćuje Agenciji.

Članak 15.

Dodjeljivanje razina učinka dijelovima vanjske granice

1.   Na temelju analize rizika Agencije i prema dogovoru s dotičnom državom članicom, Agencija dodjeljuje ili mijenja sljedeće razine učinka za svaki od dijelova vanjskih kopnenih i morskih granica država članica:

| (a) | niska razina učinka ako incidenti povezani s nezakonitim useljavanjem i prekograničnim kriminalitetom koji se dogode na relevantnom dijelu granice imaju neznatan učinak na sigurnost granice; |
| --- | --- |

(a)

niska razina učinka ako incidenti povezani s nezakonitim useljavanjem i prekograničnim kriminalitetom koji se dogode na relevantnom dijelu granice imaju neznatan učinak na sigurnost granice;

| (b) | srednja razina učinka ako incidenti povezani s nezakonitim useljavanjem i prekograničnim kriminalitetom koji se dogode na relevantnom dijelu granice imaju umjeren učinak na sigurnost granice; |
| --- | --- |

(b)

srednja razina učinka ako incidenti povezani s nezakonitim useljavanjem i prekograničnim kriminalitetom koji se dogode na relevantnom dijelu granice imaju umjeren učinak na sigurnost granice;

| (c) | visoka razina učinka ako incidenti povezani s nezakonitim useljavanjem i prekograničnim kriminalitetom koji se dogode na relevantnom dijelu granice imaju značajan učinak na sigurnost granice. |
| --- | --- |

(c)

visoka razina učinka ako incidenti povezani s nezakonitim useljavanjem i prekograničnim kriminalitetom koji se dogode na relevantnom dijelu granice imaju značajan učinak na sigurnost granice.

2.   Uzimajući u obzir informacije sadržane u nacionalnoj slici stanja, nacionalni koordinacijski centar redovito procjenjuje je li potrebno promijeniti razinu učinka za bilo koji od dijelova granice.

3.   Agencija slikovno prikazuje razine učinka dodijeljene vanjskim granicama u europskoj slici stanja.

Članak 16.

Reakcija u skladu s razinama učinka

1.   Države članice osiguravaju da aktivnosti nadzora koje se provode na dijelovima vanjske granice odgovaraju dodijeljenim razinama učinka na sljedeći način:

| (a) | ako je dijelu vanjske granice dodijeljena niska razina učinka, nacionalna tijela odgovorna za nadzor vanjske granice na temelju analize rizika organiziraju redoviti nadzor i osiguravaju da se na području granice nalazi dovoljna količina osoblja i resursa spremnih za praćenje, identifikaciju i presretanje; |
| --- | --- |

(a)

ako je dijelu vanjske granice dodijeljena niska razina učinka, nacionalna tijela odgovorna za nadzor vanjske granice na temelju analize rizika organiziraju redoviti nadzor i osiguravaju da se na području granice nalazi dovoljna količina osoblja i resursa spremnih za praćenje, identifikaciju i presretanje;

| (b) | ako je dijelu vanjske granice dodijeljena srednja razina učinka, nacionalna tijela odgovorna za nadzor vanjske granice, pored mjera koje se poduzimaju u skladu s točkom (a), osiguravaju da se na tom dijelu granice poduzimaju odgovarajuće mjere nadzora. O poduzimanju tih mjera nadzora obavješćuje se nacionalni koordinacijski centar. Nacionalni koordinacijski centar koordinira svu potporu pruženu u skladu s člankom 5. stavkom 3.; |
| --- | --- |

(b)

ako je dijelu vanjske granice dodijeljena srednja razina učinka, nacionalna tijela odgovorna za nadzor vanjske granice, pored mjera koje se poduzimaju u skladu s točkom (a), osiguravaju da se na tom dijelu granice poduzimaju odgovarajuće mjere nadzora. O poduzimanju tih mjera nadzora obavješćuje se nacionalni koordinacijski centar. Nacionalni koordinacijski centar koordinira svu potporu pruženu u skladu s člankom 5. stavkom 3.;

| (c) | ako je dijelu vanjske granice dodijeljena visoka razina učinka, predmetna država članica, pored mjera koje se poduzimaju u skladu s točkom (b), posredstvom nacionalnog koordinacijskog centra osigurava da nacionalna tijela koja djeluju na tom dijelu granice imaju dostatnu potporu i da se provode pojačane mjere nadzora. Ta država članica može od Agencije zatražiti potporu podložno uvjetima za pokretanje zajedničkih operacija ili brzih intervencija, kako je utvrđeno Uredbom (EZ) br. 2007/2004. |
| --- | --- |

(c)

ako je dijelu vanjske granice dodijeljena visoka razina učinka, predmetna država članica, pored mjera koje se poduzimaju u skladu s točkom (b), posredstvom nacionalnog koordinacijskog centra osigurava da nacionalna tijela koja djeluju na tom dijelu granice imaju dostatnu potporu i da se provode pojačane mjere nadzora. Ta država članica može od Agencije zatražiti potporu podložno uvjetima za pokretanje zajedničkih operacija ili brzih intervencija, kako je utvrđeno Uredbom (EZ) br. 2007/2004.

2.   Nacionalni koordinacijski centar redovito obavješćuje Agenciju o mjerama poduzetima na nacionalnoj razini u skladu sa stavkom 1. točkom (c).

3.   Ako je srednja ili visoka razina učinka dodijeljena dijelu vanjske granice koji je susjedan dijelu granice druge države članice ili zemlje s kojom postoje sporazumi ili su uspostavljene regionalne mreže iz članaka 19. i 20., nacionalni koordinacijski centar kontaktira nacionalni koordinacijski centar susjedne države članice ili nadležno tijelo susjedne zemlje i nastoji koordinirati potrebne prekogranične mjere.

4.   Ako država članica podnese zahtjev u skladu sa stavkom 1. točkom (c), Agencija prilikom odgovora na taj zahtjev može poduprijeti tu državu članicu osobito tako da:

| (a) | osigura prioritetno postupanje za zajedničku primjenu sredstava nadzora; |
| --- | --- |

(a)

osigura prioritetno postupanje za zajedničku primjenu sredstava nadzora;

| (b) | koordinira raspoređivanje timova europske granične straže u skladu s Uredbom (EZ) br. 2007/2004; |
| --- | --- |

(b)

koordinira raspoređivanje timova europske granične straže u skladu s Uredbom (EZ) br. 2007/2004;

| (c) | osigura raspoređivanje tehničke opreme na raspolaganju Agencije u skladu s Uredbom (EZ) br. 2007/2004; |
| --- | --- |

(c)

osigura raspoređivanje tehničke opreme na raspolaganju Agencije u skladu s Uredbom (EZ) br. 2007/2004;

| (d) | koordinira svu dodatnu potporu koju nude druge države članice. |
| --- | --- |

(d)

koordinira svu dodatnu potporu koju nude druge države članice.

5.   U sklopu svojih izvješća o analizi rizika, Agencija zajedno s dotičnom državom članicom evaluira dodjelu razina učinka i odgovarajuće mjere poduzete na nacionalnoj razini i razini Unije.

GLAVA III.

POSEBNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 17.

Dodjela zadaća drugim tijelima u državama članicama

1.   Države članice mogu ovlastiti regionalna, lokalna, funkcionalna ili druga tijela, koja mogu donositi operativne odluke, za osiguravanje informiranosti o stanju i sposobnosti za reakciju u njihovim odgovarajućim područjima nadležnosti, uključujući zadaće i nadležnosti iz članka 5. stavka 3. točaka (c), (e) i (f).

2.   Odluka država članica da dodijeli zadaće u skladu sa stavkom 1. ne utječe na sposobnost nacionalnog koordinacijskog centra za suradnju i razmjenu informacija s drugim nacionalnim koordinacijskim centrima i Agencijom.

3.   U unaprijed definiranim slučajevima utvrđenima na nacionalnoj razini, nacionalni koordinacijski centar može ovlastiti tijelo iz stavka 1. za komunikaciju i razmjenu informacija s regionalnim tijelima ili nacionalnim koordinacijskim centrom druge države članice ili nadležnim tijelima treće zemlje pod uvjetom da to tijelo redovito obavješćuje vlastiti nacionalni koordinacijski centar o takvoj komunikaciji i razmjeni informacija.

Članak 18.

Suradnja Agencije s trećim stranama

1.   Agencija koristi postojeće informacije, kapacitete i sustave dostupne kod drugih institucija, tijela, ureda i agencija Unije i međunarodnih organizacija, unutar njihovih odgovarajućih pravnih okvira.

2.   U skladu sa stavkom 1. Agencija osobito surađuje sa sljedećim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i međunarodnim organizacijama:

| (a) | Europskim policijskim uredom (Europol) za potrebe razmjene podataka o prekograničnom kriminalitetu koji se trebaju uključiti u europsku sliku stanja; |
| --- | --- |

(a)

Europskim policijskim uredom (Europol) za potrebe razmjene podataka o prekograničnom kriminalitetu koji se trebaju uključiti u europsku sliku stanja;

| (b) | Satelitskim centrom Europske unije, Europskom agencijom za pomorsku sigurnost i Europskom agencijom za kontrolu ribarstva prilikom osiguravanja zajedničke primjene sredstava nadzora; |
| --- | --- |

(b)

Satelitskim centrom Europske unije, Europskom agencijom za pomorsku sigurnost i Europskom agencijom za kontrolu ribarstva prilikom osiguravanja zajedničke primjene sredstava nadzora;

| (c) | Komisijom, Europskom službom za vanjsko djelovanje i tijelima, uredima i agencijama Unije, uključujući Europski ured za potporu azilu, koji Agenciji mogu dostaviti informacije koje su relevantne za održavanje europske slike stanja i zajedničke obavještajne slike predgraničnog područja; |
| --- | --- |

(c)

Komisijom, Europskom službom za vanjsko djelovanje i tijelima, uredima i agencijama Unije, uključujući Europski ured za potporu azilu, koji Agenciji mogu dostaviti informacije koje su relevantne za održavanje europske slike stanja i zajedničke obavještajne slike predgraničnog područja;

| (d) | međunarodnim organizacijama koje Agenciji mogu dostaviti informacije relevantne za održavanje europske slike stanja i zajedničke obavještajne slike predgraničnog područja. |
| --- | --- |

(d)

međunarodnim organizacijama koje Agenciji mogu dostaviti informacije relevantne za održavanje europske slike stanja i zajedničke obavještajne slike predgraničnog područja.

3.   U skladu sa stavkom 1., Agencija može surađivati s Centrom za pomorske analize i operacije u vezi s opojnim drogama (MAOC-N) i Centrom za koordinaciju za borbu protiv droga na Mediteranu (CeCLAD-M) za potrebe razmjene podataka o prekograničnom kriminalitetu koji se trebaju uključiti u europsku sliku stanja.

4.   Razmjena podataka između Agencije i tijela, ureda i agencija Unije te međunarodnih organizacija iz stavaka 2. i 3 provodi se putem komunikacijske mreže iz članka 7. ili drugih komunikacijskih mreža koje zadovoljavaju kriterije dostupnosti, povjerljivosti i integriteta.

5.   Suradnja između Agencije i tijela, ureda i agencija Unije te međunarodnih organizacija iz stavaka 2. i 3 uređuje se kao dio radnih sporazuma u skladu s Uredbom (EZ) br. 2007/2004 te odgovarajućom pravnom osnovom dotičnog tijela, ureda ili agencije Unije ili međunarodne organizacije. U pogledu postupanja s klasificiranim podacima, u tim se sporazumima predviđa da dotično tijelo, ured ili agencija Unije ili međunarodna organizacija poštuju sigurnosna pravila i standarde istovjetne onima koje primjenjuje Agencija.

6.   Tijela, uredi i agencije Unije te međunarodne organizacije iz stavaka 2. i 3 upotrebljavaju informacije primljene u kontekstu EUROSUR-a isključivo u skladu s ograničenjima svojeg pravnog okvira i u skladu s temeljnim pravima, uključujući zahtjeve u vezi sa zaštitom podataka.

Članak 19.

Suradnja s Irskom i Ujedinjenom Kraljevinom

1.   Za potrebe ove Uredbe razmjena podataka i suradnja s Irskom i Ujedinjenom Kraljevinom može se odvijati na temelju bilateralnih ili multilateralnih sporazuma između Irske odnosno Ujedinjene Kraljevine i jedne ili više susjednih država članica ili posredstvom regionalnih mreža utemeljenih na tim sporazumima. Nacionalni koordinacijski centri država članica kontaktna su tučka za razmjenu informacija s odgovarajućim tijelima Irske i Ujedinjene Kraljevine u sklopu EUROSUR-a. O sklapanju tih sporazuma obavješćuje se Komisija.

2.   Sporazumi iz stavka 1. ograničeni su na sljedeću razmjenu informacija između nacionalnog koordinacijskog centra države članice i odgovarajućeg tijela Irske ili Ujedinjene Kraljevine:

| (a) | informacije sadržane u nacionalnoj slici stanja države članice u mjeri u kojoj su dostavljeni Agenciji za potrebe europske slike stanja i zajedničke obavještajne slike predgraničnog područja; |
| --- | --- |

(a)

informacije sadržane u nacionalnoj slici stanja države članice u mjeri u kojoj su dostavljeni Agenciji za potrebe europske slike stanja i zajedničke obavještajne slike predgraničnog područja;

| (b) | informacije prikupljene od strane Irske i Ujedinjene Kraljevine koje su relevantne za potrebe europske slike stanja i zajedničke obavještajne slike predgraničnog područja; |
| --- | --- |

(b)

informacije prikupljene od strane Irske i Ujedinjene Kraljevine koje su relevantne za potrebe europske slike stanja i zajedničke obavještajne slike predgraničnog područja;

| (c) | informacije iz članka 9. stavka 9. |
| --- | --- |

(c)

informacije iz članka 9. stavka 9.

3.   Informacije koje je u kontekstu EUROSUR-a pružila Agencija ili država članica koja nije stranka sporazuma iz stavka 1. ne dijele se s Irskom ili Ujedinjenom Kraljevinom bez prethodnog pristanka Agencije ili te države članice. Države članice i Agencija obvezane su odbijanjem dijeljenja tih informacija s Irskom ili Ujedinjenom Kraljevinom.

4.   Zabranjeno je daljnje prosljeđivanje ili drugo priopćivanje informacija razmijenjenih u skladu s ovim člankom trećim zemljama ili trećim stranama.

5.   Sporazumi iz stavka 1. uključuju odredbe o financijskim troškovima koji proizlaze iz sudjelovanja Irske i Ujedinjene Kraljevine u provedbi tih sporazuma.

Članak 20.

Suradnja sa susjednim trećim zemljama

1.   Za potrebe ove Uredbe države članice mogu razmjenjivati informacije i surađivati s jednom ili nekoliko susjednih trećih zemalja. Ta razmjena informacija i ta suradnja odvija se na temelju bilateralnih ili multilateralnih sporazuma ili posredstvom regionalnih mreža uspostavljenih na temelju tim sporazumima. Nacionalni koordinacijski centri država članica kontaktna su točka za razmjenu informacija sa susjednim trećim zemljama.

2.   Prije nego što se sklopi bilo koji sporazum iz stavka 1., dotične države članice dostavljaju sporazum Komisiji koja provjerava jesu li njegove odredbe koje su relevantne za EUROSUR usklađene s ovom Uredbom. Nakon što sporazum bude sklopljen, dotična država članica dostavlja ga Komisiji koja o tome obavješćuje Europski parlament, Vijeće i Agenciju.

3.   Sporazumi iz stavka 1. moraju biti usklađeni s relevantnim pravom Unije i međunarodnim pravom o temeljnim pravima i međunarodnoj zaštiti, uključujući s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima i Konvencijom o statusu izbjeglica, a posebno načelom zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja.

4.   Svaka razmjena osobnih podataka s trećim zemljama u okviru EUROSUR-a strogo je ograničena na ono što je apsolutno nužno za potrebe ove Uredbe. Izvršava se u skladu s Direktivom 95/46/EC, Okvirnom odlukom 2008/977/PUP i relevantnim nacionalnim odredbama o zaštiti podataka.

5.   Zabranjena je svaka razmjena informacija u okviru stavka 1., kojom se trećoj zemlji dostavljaju informacije koje bi se mogle koristiti za identifikaciju osoba ili skupina osoba čiji zahtjev za pristupom međunarodnoj zaštiti je predmet ispitivanja ili koje su izložene ozbiljnom riziku mučenja, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kazne ili bilo kojeg drugog kršenja temeljnih prava.

6.   Svaka razmjena informacija u okviru stavka 1. mora biti usklađena s uvjetima bilateralnih i multilateralnih sporazuma sklopljenih sa susjednim trećim zemljama.

7.   Informacije koje je u kontekstu EUROSUR-a pružila Agencija ili država članica koja nije stranka sporazuma iz stavka 1. ne dijele se s trećom zemljom u okviru tog sporazuma bez prethodnog pristanka Agencije ili te države članice. Države članice i Agencija obvezane su odbijanjem dijeljenja tih informacija s dotičnom trećom zemljom.

8.   Zabranjeno je daljnje prosljeđivanje ili drugo priopćavanje informacija razmijenjenih u skladu s ovim člankom ostalim trećim zemljama ili trećim stranama.

9.   Svaka razmjena informacija s trećim zemljama pribavljenih putem zajedničke primjene sredstava nadzora podložna je zakonodavstvu i pravilima koji uređuju ta sredstva kao i relevantnim odredbama Direktive 95/46/EZ, Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Okvirne odluke 2008/977/PUP.

Članak 21.

Priručnik

1.   Komisija, u bliskoj suradnji s državama članicama, Agencijom i bilo kojim drugim relevantnim tijelom, uredom ili agencijom Unije daje na raspolaganje praktični priručnik za provedbu i upravljanje sustavom EUROSUR („priručnik”). Priručnik sadrži tehničke i operativne smjernice, preporuke i najbolju praksu, uključujući u pogledu suradnje s trećim zemljama. Komisija donosi priručnik u obliku preporuke.

2.   Nakon savjetovanja s državama članicama i Agencijom, Komisija može odlučiti klasificirati dijelove priručnika oznakom RESTREINT UE/EU RESTRICTED, u skladu s pravilima utvrđenima u Poslovniku Komisije.

Članak 22.

Praćenje i evaluacija

1.   Za potrebe ove Uredbe, Agencija i države članice osiguravaju da su uspostavljeni postupci za praćenje tehničkog i operativnog funkcioniranja EUROSUR-a u odnosu na ciljeve postizanja adekvatne informiranosti o stanju i sposobnosti reagiranja na vanjskim granicama te poštovanja temeljnih prava, uključujući načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja.

2.   Agencija do 1. prosinca 2015. te nakon toga svake dvije godine podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o funkcioniranju EUROSUR-a.

3.   Komisija do 1. prosinca 2016. te nakon toga svake četiri dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću općenitu evaluaciju EUROSUR-a. Ta evaluacija uključuje procjenu rezultata postignutih u odnosu na postavljene ciljeve, vrijednosti načela na kojima se temelji, primjene ove Uredbe u državama članicama i od strane Agencije te sukladnosti s temeljnim pravima i učinka na njih. Ona također uključuje evaluaciju troškova i koristi. Uz evaluaciju se prema potrebi prilažu odgovarajući prijedlozi za izmjenu ove Uredbe.

4.   Države članice dostavljaju Agenciji informacije potrebne za izradu izvješća iz stavka 2.

Agencija dostavlja Komisiji informacije potrebne za izradu evaluacije iz stavka 3.

Članak 23.

Izmjene Uredbe (EZ) br. 2007/2004

Uredba (EZ) br. 2007/2004 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 2. stavku 1. točka (i) zamjenjuje se sljedećim:






  „(i) | osigurava potrebnu pomoć za razvoj i djelovanje Europskog sustava nadzora granica i, prema potrebi, za razvoj zajedničkog okruženja za razmjenu informacija, uključujući interoperabilnost sustava, posebice uspostavom, održavanjem i koordiniranjem okvira EUROSUR-a u skladu s Uredbom (EU) br. 1052/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (16) |
| --- | --- | --- |

1.

u članku 2. stavku 1. točka (i) zamjenjuje se sljedećim:

„(i)

osigurava potrebnu pomoć za razvoj i djelovanje Europskog sustava nadzora granica i, prema potrebi, za razvoj zajedničkog okruženja za razmjenu informacija, uključujući interoperabilnost sustava, posebice uspostavom, održavanjem i koordiniranjem okvira EUROSUR-a u skladu s Uredbom (EU) br. 1052/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (16)

| 2. | umeće se sljedeći članak:
  „Članak 11.ca
  Obrada osobnih podataka u okviru sustava EUROSUR
  Agencija može obrađivati osobne podatke kako je određeno u članku 13. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1052/2013, koji se primjenjuje u skladu s mjerama iz članka 11.a ove Uredbe. Obrada takvih podataka posebno mora poštovati načela nužnosti i proporcionalnosti te je zabranjeno daljnje prosljeđivanje ili drugo priopćivanje trećim zemljama takvih osobnih podataka koje obrađuje Agencija.” |
| --- | --- |

2.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 11.ca

Obrada osobnih podataka u okviru sustava EUROSUR

Agencija može obrađivati osobne podatke kako je određeno u članku 13. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1052/2013, koji se primjenjuje u skladu s mjerama iz članka 11.a ove Uredbe. Obrada takvih podataka posebno mora poštovati načela nužnosti i proporcionalnosti te je zabranjeno daljnje prosljeđivanje ili drugo priopćivanje trećim zemljama takvih osobnih podataka koje obrađuje Agencija.”

Članak 24.

Stupanje na snagu i primjena

1.   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

2.   Ova se Uredba primjenjuje od 2. prosinca 2013.

3.   Bugarska, Estonija, Grčka, Španjolska, Francuska, Hrvatska, Italija, Cipar, Latvija, Litva, Mađarska, Malta, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovenija, Slovačka i Finska uspostavljaju nacionalne koordinacijske centre u skladu s člankom 5. od 2. prosinca 2013.

Preostale države članice osnivaju nacionalne koordinacijske centre u skladu s člankom 5. od 1. prosinca 2014.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Strasbourgu 22. listopada 2013.

Za Europski parlament

Predsjednik

M. SCHULZ

Za Vijeće

Predsjednik

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  Stajalište Europskog parlamenta od 10. listopada 2013. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 22. listopada 2013.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2007/2004 od 26. listopada 2004. o osnivanju Europske agencije za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije (SL L 349, 25.11.2004., str. 1.).

2

(3)  Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.).

3

(4)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti osoba u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 8, 12.01.2001., str. 1.).

4

(5)  Okvirna odluka Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim predmetima (SL L 350, 30.12.2008., str. 60.).

5

(6)  Odluka Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 131, 1.6.2000., str. 43.).

6

(7)  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u provedbi nekih odredbi schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

7

(8)  SL L 176, 10.7.1999., str. 36.

8

(9)  Odluka Vijeća 1999/437/EZ od 17. svibnja 1999. o određenim aranžmanima za primjenu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 176, 10.7.1999., str. 31.).

9

(10)  SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

10

(11)  Odluka Vijeća 2008/146/EZ od 28. siječnja 2008. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 53, 27.2.2008., str. 1.).

11

(12)  SL L 160, 18.6.2011., str. 21.

12

(13)  Odluka Vijeća 2011/350/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pristupanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, u vezi s ukidanjem kontrola na unutarnjim granicama i kretanju osoba, u ime Europske unije (SL L 160, 18.6.2011., str. 19.).

13

(14)  Uredba (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (SL L 105, 13.4.2006., str. 1.).

14

(15)  SL L 308, 8.12.2000., str. 26.

15

(16)  Uredba (EU) br. 1052/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopad 2013. o uspostavi Europskog sustava nadzora granica (EUROSUR) (SL L 295, 6.11.2013., str. 11.).”;

16

---

PRILOG

Prilikom uspostave, upravljanja i održavanja različitih dijelova okvira EUROSUR-a uzimaju se u obzir sljedeća načela:

| (a) | Načelo interesnih zajednica: nacionalni koordinacijski centri i Agencija uspostavljaju posebne interesne zajednice za razmjenu informacija i suradnju u okviru EUROSUR-a. Interesne zajednice koriste se za organizaciju različitih nacionalnih koordinacijskih centara i Agencije u svrhu razmjene informaciju radi ostvarivanja zajedničkih ciljeva, zahtjeva i interesa. |
| --- | --- |

(a)

Načelo interesnih zajednica: nacionalni koordinacijski centri i Agencija uspostavljaju posebne interesne zajednice za razmjenu informacija i suradnju u okviru EUROSUR-a. Interesne zajednice koriste se za organizaciju različitih nacionalnih koordinacijskih centara i Agencije u svrhu razmjene informaciju radi ostvarivanja zajedničkih ciljeva, zahtjeva i interesa.

| (b) | Načela konzistentnog upravljanja i korištenja postojećih struktura: Agencija osigurava konzistentnost između različitih dijelova okvira EUROSUR-a, uključujući pružanjem smjernica i potpore nacionalnim koordinacijskim centrima i promicanjem interoperabilnosti informacija i tehnologije. Okvir EUROSUR-a do najveće moguće mjere koristi postojeće sustave i kapacitete, kako bi se optimiziralo korištenje općeg proračuna Unije i izbjeglo udvostručavanje. U tom se kontekstu EUROSUR uspostavlja kao potpuno kompatibilan s CISE-om, kako bi na taj način doprinio koordiniranom i troškovno učinkovitom pristupu međusektorskoj razmjeni informacija u Uniji i iskoristio njegove prednosti. |
| --- | --- |

(b)

Načela konzistentnog upravljanja i korištenja postojećih struktura: Agencija osigurava konzistentnost između različitih dijelova okvira EUROSUR-a, uključujući pružanjem smjernica i potpore nacionalnim koordinacijskim centrima i promicanjem interoperabilnosti informacija i tehnologije. Okvir EUROSUR-a do najveće moguće mjere koristi postojeće sustave i kapacitete, kako bi se optimiziralo korištenje općeg proračuna Unije i izbjeglo udvostručavanje. U tom se kontekstu EUROSUR uspostavlja kao potpuno kompatibilan s CISE-om, kako bi na taj način doprinio koordiniranom i troškovno učinkovitom pristupu međusektorskoj razmjeni informacija u Uniji i iskoristio njegove prednosti.

| (c) | Načela razmjene informacija i osiguranja informacija: informacije dostupne u okviru EUROSUR-a raspoložive su svim nacionalnim koordinacijskim centrima i Agenciji, osim ako su utvrđena ili dogovorena posebna ograničenja. Nacionalni koordinacijski centri osiguravaju raspoloživost, povjerljivost i integritet informacija koje se trebaju razmijeniti na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini. Agencija osigurava raspoloživost, povjerljivost i integritet informacija koje se trebaju razmijeniti na europskoj i međunarodnoj razini. |
| --- | --- |

(c)

Načela razmjene informacija i osiguranja informacija: informacije dostupne u okviru EUROSUR-a raspoložive su svim nacionalnim koordinacijskim centrima i Agenciji, osim ako su utvrđena ili dogovorena posebna ograničenja. Nacionalni koordinacijski centri osiguravaju raspoloživost, povjerljivost i integritet informacija koje se trebaju razmijeniti na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini. Agencija osigurava raspoloživost, povjerljivost i integritet informacija koje se trebaju razmijeniti na europskoj i međunarodnoj razini.

| (d) | Načela usmjerenosti na uslugu i normizacije: različiti kapaciteti EUROSUR-a provode se upotrebom pristupa usmjerenog na uslugu. Agencija osigurava da se okvir EUROSUR-a u najvećoj mogućoj mjeri temelji na međunarodno dogovorenim standardima. |
| --- | --- |

(d)

Načela usmjerenosti na uslugu i normizacije: različiti kapaciteti EUROSUR-a provode se upotrebom pristupa usmjerenog na uslugu. Agencija osigurava da se okvir EUROSUR-a u najvećoj mogućoj mjeri temelji na međunarodno dogovorenim standardima.

| (e) | Načelo fleksibilnosti: organizacija, informacije i tehnologija osmišljeni su kako bi dionicima EUROSUR-a omogućili da na promjenjive situacije reagiraju na fleksibilan i strukturiran način. |
| --- | --- |

(e)

Načelo fleksibilnosti: organizacija, informacije i tehnologija osmišljeni su kako bi dionicima EUROSUR-a omogućili da na promjenjive situacije reagiraju na fleksibilan i strukturiran način.

---

Izjava Vijeća

EUROSUR će doprinijeti poboljšanju zaštite i spašavanja života migranata. Vijeće podsjeća da su potraga i spašavanje na moru nadležnost država članica koju izvršavaju u okviru međunarodnih konvencija.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 6.11.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 295/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 295/27

---

UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1053/2013

od 7. listopada 2013.

o uspostavi mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine i stavljanju izvan snage Odluke Izvršnog odbora od 16. rujna 1998. o uspostavi Stalnog odbora za ocjenu i provedbu Schengena

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 70.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),

budući da

| (1) | Schengenski prostor bez granične kontrole na unutarnjim granicama temelji se na učinkovitoj i djelotvornoj primjeni pratećih mjera od strane država članica na područjima vanjskih granica, vizne politike, Schengenskog informacijskog sustava, zaštite podataka, policijske suradnje, pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i borbe protiv droge. |
| --- | --- |

(1)

Schengenski prostor bez granične kontrole na unutarnjim granicama temelji se na učinkovitoj i djelotvornoj primjeni pratećih mjera od strane država članica na područjima vanjskih granica, vizne politike, Schengenskog informacijskog sustava, zaštite podataka, policijske suradnje, pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i borbe protiv droge.

| (2) | Odlukom Izvršnog odbora od 16. rujna 1998. (2) (SCH/Com-ex (98) 26 def) (dalje u tekstu „Odluka od 16. rujna 1998.”) uspostavljen je Stalni odbor za ocjenu i provedbu Schengena. Stalni odbor time je dobio zaduženje da, kao prvo, utvrdi jesu li ispunjeni svi preduvjeti za uklanjanje granične kontrole na unutarnjim granicama s državom kandidatkinjom i, kao drugo, da osigura pravilnu primjenu schengenske pravne stečevine u državama koje ju već u cijelosti primjenjuju. |
| --- | --- |

(2)

Odlukom Izvršnog odbora od 16. rujna 1998. (2) (SCH/Com-ex (98) 26 def) (dalje u tekstu „Odluka od 16. rujna 1998.”) uspostavljen je Stalni odbor za ocjenu i provedbu Schengena. Stalni odbor time je dobio zaduženje da, kao prvo, utvrdi jesu li ispunjeni svi preduvjeti za uklanjanje granične kontrole na unutarnjim granicama s državom kandidatkinjom i, kao drugo, da osigura pravilnu primjenu schengenske pravne stečevine u državama koje ju već u cijelosti primjenjuju.

| (3) | Potreban je specifičan mehanizam evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine s obzirom na potrebu za osiguranjem visokih jedinstvenih standarda u njezinoj primjeni u praksi te da se zadrži visoka razina uzajamnog povjerenja između onih država članica koje čine dio prostora bez granične kontrole na unutarnjim granicama. Takav mehanizam trebao bi se temeljiti na uskoj suradnji između Komisije i tih država članica. |
| --- | --- |

(3)

Potreban je specifičan mehanizam evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine s obzirom na potrebu za osiguranjem visokih jedinstvenih standarda u njezinoj primjeni u praksi te da se zadrži visoka razina uzajamnog povjerenja između onih država članica koje čine dio prostora bez granične kontrole na unutarnjim granicama. Takav mehanizam trebao bi se temeljiti na uskoj suradnji između Komisije i tih država članica.

| (4) | Haaški program (3) pozvao je Komisiju da, čim se kontrole na unutarnjim granicama u potpunosti ukinu, podnese prijedlog za dopunu postojećeg mehanizma evaluacije Schengena nadzornim mehanizmom koji bi osiguravao punu uključenost stručnjaka država članica uključujući nenajavljene inspekcije. |
| --- | --- |

(4)

Haaški program (3) pozvao je Komisiju da, čim se kontrole na unutarnjim granicama u potpunosti ukinu, podnese prijedlog za dopunu postojećeg mehanizma evaluacije Schengena nadzornim mehanizmom koji bi osiguravao punu uključenost stručnjaka država članica uključujući nenajavljene inspekcije.

| (5) | Stockholmski program (4) ‚ smatra da će evaluacija schengenskog prostora i dalje biti od ključne važnosti i da bi ju stoga trebalo poboljšati jačanjem uloge Europske agencije za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama Europske unije (Frontex), osnovane Uredbom Vijeća (EZ) br. 2007/2004 (5) u ovom području. |
| --- | --- |

(5)

Stockholmski program (4) ‚ smatra da će evaluacija schengenskog prostora i dalje biti od ključne važnosti i da bi ju stoga trebalo poboljšati jačanjem uloge Europske agencije za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama Europske unije (Frontex), osnovane Uredbom Vijeća (EZ) br. 2007/2004 (5) u ovom području.

| (6) | Stoga bi trebalo revidirati mehanizam evaluacije utvrđen Odlukom od 16. rujna 1998. i Odluku od 16. rujna 1998. staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(6)

Stoga bi trebalo revidirati mehanizam evaluacije utvrđen Odlukom od 16. rujna 1998. i Odluku od 16. rujna 1998. staviti izvan snage.

| (7) | Iskustva prikupljena tijekom prethodnih evaluacija pokazuju potrebu za održanjem dosljednog mehanizma evaluacije koji bi obuhvaćao sva područja schengenske pravne stečevine osim onih za koje u Unijinom pravu već postoji specifičan mehanizam evaluacije. |
| --- | --- |

(7)

Iskustva prikupljena tijekom prethodnih evaluacija pokazuju potrebu za održanjem dosljednog mehanizma evaluacije koji bi obuhvaćao sva područja schengenske pravne stečevine osim onih za koje u Unijinom pravu već postoji specifičan mehanizam evaluacije.

| (8) | U skladu s člankom 70. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), države članice mogu u suradnji s Komisijom provoditi objektivno i nepristrano ocjenjivanje provedbe politikâ Unije u okviru područja slobode, sigurnosti i pravde. Kako bi bio učinkovit, pravilan postupak evaluacije trebao bi obuhvaćati pravilno praćenje i nadzor izvješća o evaluaciji što bi trebala osigurati Komisija. |
| --- | --- |

(8)

U skladu s člankom 70. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), države članice mogu u suradnji s Komisijom provoditi objektivno i nepristrano ocjenjivanje provedbe politikâ Unije u okviru područja slobode, sigurnosti i pravde. Kako bi bio učinkovit, pravilan postupak evaluacije trebao bi obuhvaćati pravilno praćenje i nadzor izvješća o evaluaciji što bi trebala osigurati Komisija.

| (9) | Osim toga, kako bi mehanizam evaluacije bio učinkovitiji, trebali bi se osigurati jedinstveni uvjeti provedbe ove Uredbe. U tu svrhu, neke bi provedbene ovlasti trebalo dodijeliti Komisiji, a druge Vijeću. |
| --- | --- |

(9)

Osim toga, kako bi mehanizam evaluacije bio učinkovitiji, trebali bi se osigurati jedinstveni uvjeti provedbe ove Uredbe. U tu svrhu, neke bi provedbene ovlasti trebalo dodijeliti Komisiji, a druge Vijeću.

| (10) | Ovlasti za pripremu i planiranje evaluacijâ i ovlast za donošenje izvješća o evaluaciji trebalo bi dodijeliti Komisiji. Neke od tih ovlasti bi trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (6). Prema članku 2. stavku 2. točki (b) podtočki iii. te Uredbe, za donošenje takvih akata primjenjuje se postupak ispitivanja. |
| --- | --- |

(10)

Ovlasti za pripremu i planiranje evaluacijâ i ovlast za donošenje izvješća o evaluaciji trebalo bi dodijeliti Komisiji. Neke od tih ovlasti bi trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (6). Prema članku 2. stavku 2. točki (b) podtočki iii. te Uredbe, za donošenje takvih akata primjenjuje se postupak ispitivanja.

| (11) | S ciljem jačanja uzajamnog povjerenja između država članica, osiguranja njihove bolje koordinacije na razini Unije i jačanja uzajamnog pritiska, Vijeću bi se trebala dodijeliti provedbena ovlast za donošenje preporuka za korektivnu mjeru čiji je cilj ispravljanje svih nedostataka utvrđenih u izvješćima o evaluaciji. Takva provedbena ovlast odražava posebne ovlasti dodijeljene Vijeću temeljem članka 70. UFEU-a u području uzajamne ocjene provedbe politikâ Unije u okviru područja slobode, sigurnosti i pravde. Ona prikladno odražava svrhu mehanizma evaluacije koji se temelji na tom lex specialis, a to je, unutar ovog posebnog područja i paralelno s općom ovlasti Komisije da putem postupaka zbog povrede nadgleda primjenu prava Unije pod nadzorom Suda Europske unije, izvršavanje dodatne funkcije nadzora učinkovitosti konkretne provedbe politike Unije putem stručne revizije.
  Povrh toga, takva provedbena ovlast povjerena Vijeću doprinosi ostvarenju želje koju je Europsko vijeće izrazilo u svojim zaključcima od 24. lipnja 2011.,da se jačanjem uzajamnog povjerenja između država članica još više osnaži suradnja u schengenskom prostoru i da države članice budu odgovorne za jamčenje učinkovite primjene svih schengenskih pravila u skladu s dogovorenim zajedničkim standardima i temeljnim načelima i normama. Takva provedbena ovlast, u skladu sa zaključcima Vijeća od 8. ožujka 2012., također doprinosi boljem upravljanju schengenskim prostorom putem političkih rasprava na ministarskoj razini o ispravnom funkcioniranju schengenskog prostora uključujući rasprave u slučajevima gdje su izvješća o evaluaciji pokazala ozbiljne nedostatke. Takve rasprave, koje se vode u Mješovitom odboru, sastavljenom od država članica EU-a i državâ pridruženih Schengenu, trebale bi pomoći Vijeću u donošenju odlukâ u okviru njegovih nadležnosti s ciljem osiguranja učinkovitog funkcioniranja schengenskog prostora. Naposljetku, dodjeljivanje takve provedbene ovlasti Vijeću adekvatno uzima u obzir potencijalno politički osjetljivu narav preporuka koje često utječu na nacionalne izvršne i provedbene ovlasti. |
| --- | --- |

(11)

S ciljem jačanja uzajamnog povjerenja između država članica, osiguranja njihove bolje koordinacije na razini Unije i jačanja uzajamnog pritiska, Vijeću bi se trebala dodijeliti provedbena ovlast za donošenje preporuka za korektivnu mjeru čiji je cilj ispravljanje svih nedostataka utvrđenih u izvješćima o evaluaciji. Takva provedbena ovlast odražava posebne ovlasti dodijeljene Vijeću temeljem članka 70. UFEU-a u području uzajamne ocjene provedbe politikâ Unije u okviru područja slobode, sigurnosti i pravde. Ona prikladno odražava svrhu mehanizma evaluacije koji se temelji na tom lex specialis, a to je, unutar ovog posebnog područja i paralelno s općom ovlasti Komisije da putem postupaka zbog povrede nadgleda primjenu prava Unije pod nadzorom Suda Europske unije, izvršavanje dodatne funkcije nadzora učinkovitosti konkretne provedbe politike Unije putem stručne revizije.

Povrh toga, takva provedbena ovlast povjerena Vijeću doprinosi ostvarenju želje koju je Europsko vijeće izrazilo u svojim zaključcima od 24. lipnja 2011.,da se jačanjem uzajamnog povjerenja između država članica još više osnaži suradnja u schengenskom prostoru i da države članice budu odgovorne za jamčenje učinkovite primjene svih schengenskih pravila u skladu s dogovorenim zajedničkim standardima i temeljnim načelima i normama. Takva provedbena ovlast, u skladu sa zaključcima Vijeća od 8. ožujka 2012., također doprinosi boljem upravljanju schengenskim prostorom putem političkih rasprava na ministarskoj razini o ispravnom funkcioniranju schengenskog prostora uključujući rasprave u slučajevima gdje su izvješća o evaluaciji pokazala ozbiljne nedostatke. Takve rasprave, koje se vode u Mješovitom odboru, sastavljenom od država članica EU-a i državâ pridruženih Schengenu, trebale bi pomoći Vijeću u donošenju odlukâ u okviru njegovih nadležnosti s ciljem osiguranja učinkovitog funkcioniranja schengenskog prostora. Naposljetku, dodjeljivanje takve provedbene ovlasti Vijeću adekvatno uzima u obzir potencijalno politički osjetljivu narav preporuka koje često utječu na nacionalne izvršne i provedbene ovlasti.

| (12) | Mehanizam evaluacije trebao bi postaviti transparentna, učinkovita i jasna pravila o metodi koja se treba primjenjivati za evaluacije, odrediti sudjelovanje visokokvalificiranih stručnjaka za provjere na licu mjesta i mjere koje treba donijeti na temelju rezultata evaluacije. Metoda bi trebala predvidjeti nenajavljene provjere na licu mjesta koje bi nadopunjavale najavljene provjere na licu mjesta, pogotovo što se tiče graničnih kontrola i viza. |
| --- | --- |

(12)

Mehanizam evaluacije trebao bi postaviti transparentna, učinkovita i jasna pravila o metodi koja se treba primjenjivati za evaluacije, odrediti sudjelovanje visokokvalificiranih stručnjaka za provjere na licu mjesta i mjere koje treba donijeti na temelju rezultata evaluacije. Metoda bi trebala predvidjeti nenajavljene provjere na licu mjesta koje bi nadopunjavale najavljene provjere na licu mjesta, pogotovo što se tiče graničnih kontrola i viza.

| (13) | Mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi obuhvaćati sve aspekte schengenske pravne stečevine. Što se tiče pitanja granica, mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi obuhvaćati kako učinkovitost graničnih kontrola na vanjskim granicama, tako i odsutnost graničnih kontrola na unutarnjim granicama. |
| --- | --- |

(13)

Mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi obuhvaćati sve aspekte schengenske pravne stečevine. Što se tiče pitanja granica, mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi obuhvaćati kako učinkovitost graničnih kontrola na vanjskim granicama, tako i odsutnost graničnih kontrola na unutarnjim granicama.

| (14) | Tijekom evaluacije i praćenja posebna pozornost trebala bi se obratiti na poštovanje temeljnih prava u primjeni schengenske pravne stečevine. |
| --- | --- |

(14)

Tijekom evaluacije i praćenja posebna pozornost trebala bi se obratiti na poštovanje temeljnih prava u primjeni schengenske pravne stečevine.

| (15) | Evaluacija bi trebala jamčiti da države članice učinkovito primjenjuju schengenska pravila u skladu s temeljnim načelima i normama. Stoga bi mehanizam evaluacije trebao obuhvaćati cjelokupno relevantno zakonodavstvo i operativne aktivnosti koje pridonose funkcioniranju prostora bez graničnih kontrola na unutarnjim granicama. |
| --- | --- |

(15)

Evaluacija bi trebala jamčiti da države članice učinkovito primjenjuju schengenska pravila u skladu s temeljnim načelima i normama. Stoga bi mehanizam evaluacije trebao obuhvaćati cjelokupno relevantno zakonodavstvo i operativne aktivnosti koje pridonose funkcioniranju prostora bez graničnih kontrola na unutarnjim granicama.

| (16) | U pogledu jačanja učinkovitosti i pouzdanosti mehanizma evaluacije, pri svim evaluacijama trebalo bi se uzeti u obzir ispravno funkcioniranje tijela koja primjenjuju relevantne dijelove schengenske pravne stečevine. To će povećati sposobnost mehanizma evaluacije da zajamči učinkovitu primjenu schengenskih pravila od strane država članica u skladu s temeljnim načelima i normama, kao što je zatražilo Europsko vijeće u svojim zaključcima od 23. i 24. lipnja 2011. Uskladit će se sa zahtjevom Europskog vijeća, određenom u njegovim zaključcima od 1. i 2. ožujka 2012., da se mehanizmom evaluacije rješava potrebno funkcioniranje institucija uključenih u primjenu schengenske pravne stečevine. |
| --- | --- |

(16)

U pogledu jačanja učinkovitosti i pouzdanosti mehanizma evaluacije, pri svim evaluacijama trebalo bi se uzeti u obzir ispravno funkcioniranje tijela koja primjenjuju relevantne dijelove schengenske pravne stečevine. To će povećati sposobnost mehanizma evaluacije da zajamči učinkovitu primjenu schengenskih pravila od strane država članica u skladu s temeljnim načelima i normama, kao što je zatražilo Europsko vijeće u svojim zaključcima od 23. i 24. lipnja 2011. Uskladit će se sa zahtjevom Europskog vijeća, određenom u njegovim zaključcima od 1. i 2. ožujka 2012., da se mehanizmom evaluacije rješava potrebno funkcioniranje institucija uključenih u primjenu schengenske pravne stečevine.

| (17) | Frontex bi trebao podupirati provedbu mehanizma evaluacije, ponajprije u području analize rizika povezanih s vanjskim granicama. Mehanizam evaluacije bi se također trebao moći oslanjati na stručno znanje Frontexa pri provedbi ad hoc provjera na licu mjesta na vanjskim granicama. |
| --- | --- |

(17)

Frontex bi trebao podupirati provedbu mehanizma evaluacije, ponajprije u području analize rizika povezanih s vanjskim granicama. Mehanizam evaluacije bi se također trebao moći oslanjati na stručno znanje Frontexa pri provedbi ad hoc provjera na licu mjesta na vanjskim granicama.

| (18) | Druga tijela, uredi i agencije Unije, kao što su Europski policijski ured („Europol”), osnovan Odlukom Vijeća 2009/371/PUP (7) i Eurojust, osnovan Odlukom Vijeća 2002/187/PUP (8) trebali bi, prema potrebi, podupirati provedbu mehanizma evaluacije na područjima obuhvaćenima njihovim mandatom. Mehanizam evaluacije bi se također, prema potrebi, trebao moći osloniti na stručno znanje tijela, ureda ili agencija Unije kada oni pomažu u provedbi provjera na licu mjesta u vezi s područjima schengenske pravne stečevine obuhvaćenima njihovim mandatom. To bi, na primjer, trebao biti slučaj Europskog nadzornika za zaštitu podataka pri evaluacijama koja se odnose na zaštitu podataka, u kojima također mogu sudjelovati nacionalna tijela za zaštitu podataka. |
| --- | --- |

(18)

Druga tijela, uredi i agencije Unije, kao što su Europski policijski ured („Europol”), osnovan Odlukom Vijeća 2009/371/PUP (7) i Eurojust, osnovan Odlukom Vijeća 2002/187/PUP (8) trebali bi, prema potrebi, podupirati provedbu mehanizma evaluacije na područjima obuhvaćenima njihovim mandatom. Mehanizam evaluacije bi se također, prema potrebi, trebao moći osloniti na stručno znanje tijela, ureda ili agencija Unije kada oni pomažu u provedbi provjera na licu mjesta u vezi s područjima schengenske pravne stečevine obuhvaćenima njihovim mandatom. To bi, na primjer, trebao biti slučaj Europskog nadzornika za zaštitu podataka pri evaluacijama koja se odnose na zaštitu podataka, u kojima također mogu sudjelovati nacionalna tijela za zaštitu podataka.

| (19) | Države članice i Komisija trebali bi osigurati da stručnjaci zaduženi za provjere na licu mjesta posjeduju nužno iskustvo i da su prošli posebno osposobljavanje za te svrhe, uključujući i u pogledu temeljnih prava. Prikladno osposobljavanje trebala bi osigurati relevantna tijela, uredi ili agencije Unije, kao što je Frontex, a države članice trebale bi u okviru postojećih financijskih instrumenata Unije i razvojem takvih instrumenata primiti sredstva za inicijative usmjerene na specifična osposobljavanja na području evaluacije schengenske pravne stečevine. |
| --- | --- |

(19)

Države članice i Komisija trebali bi osigurati da stručnjaci zaduženi za provjere na licu mjesta posjeduju nužno iskustvo i da su prošli posebno osposobljavanje za te svrhe, uključujući i u pogledu temeljnih prava. Prikladno osposobljavanje trebala bi osigurati relevantna tijela, uredi ili agencije Unije, kao što je Frontex, a države članice trebale bi u okviru postojećih financijskih instrumenata Unije i razvojem takvih instrumenata primiti sredstva za inicijative usmjerene na specifična osposobljavanja na području evaluacije schengenske pravne stečevine.

| (20) | S obzirom na posebnu ulogu povjerenu Europskom parlamentu i nacionalnim parlamentima prema posljednjoj rečenici članka 70. UFEU-a, kao što se naglašava u članku 12. točki (c) Ugovora o Europskoj uniji (UEU) što se tiče nacionalnih parlamenata, nužno je osigurati da će Vijeće i Komisija u potpunosti informirati Europski parlament i nacionalne parlamente o sadržaju i rezultatima evaluacije. Osim toga, ako bi Komisija podnijela prijedlog za izmjenu ove Uredbe, Vijeće bi se, u skladu s člankom 19. stavkom 7. točkom (h) svoga Poslovnika, savjetovalo s Europskim parlamentom kako bi, u što većoj mogućoj mjeri, uzelo u obzir njegovo mišljenje prije usvajanja konačnog teksta. |
| --- | --- |

(20)

S obzirom na posebnu ulogu povjerenu Europskom parlamentu i nacionalnim parlamentima prema posljednjoj rečenici članka 70. UFEU-a, kao što se naglašava u članku 12. točki (c) Ugovora o Europskoj uniji (UEU) što se tiče nacionalnih parlamenata, nužno je osigurati da će Vijeće i Komisija u potpunosti informirati Europski parlament i nacionalne parlamente o sadržaju i rezultatima evaluacije. Osim toga, ako bi Komisija podnijela prijedlog za izmjenu ove Uredbe, Vijeće bi se, u skladu s člankom 19. stavkom 7. točkom (h) svoga Poslovnika, savjetovalo s Europskim parlamentom kako bi, u što većoj mogućoj mjeri, uzelo u obzir njegovo mišljenje prije usvajanja konačnog teksta.

| (21) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe, ona ju ne obvezuje niti se na nju primjenjuje. Kako se ova Uredba temelji na schengenskoj pravnoj stečevini, Danska, u skladu s člankom 4. spomenutog Protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće donese ovu Uredbu odlučuje hoće li ju prenijeti u svoje nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(21)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe, ona ju ne obvezuje niti se na nju primjenjuje. Kako se ova Uredba temelji na schengenskoj pravnoj stečevini, Danska, u skladu s člankom 4. spomenutog Protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće donese ovu Uredbu odlučuje hoće li ju prenijeti u svoje nacionalno pravo.

| (22) | Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u ovoj Uredbi, u skladu s člankom 5. stavkom 1. Protokola br. 19 o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Unije, priloženog UEU-u i UFEU-u i člankom 8. stavkom 2. Odluke Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (9). |
| --- | --- |

(22)

Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u ovoj Uredbi, u skladu s člankom 5. stavkom 1. Protokola br. 19 o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Unije, priloženog UEU-u i UFEU-u i člankom 8. stavkom 2. Odluke Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (9).

| (23) | Irska sudjeluje u ovoj Uredbi, u skladu s člankom 5. stavkom 1. Protokola br. 19 o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije, priloženog UEU-u i UFEU-u, i člankom 6. stavkom 2. Odluke Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u provedbi nekih odredbi schengenske pravne stečevine (10). |
| --- | --- |

(23)

Irska sudjeluje u ovoj Uredbi, u skladu s člankom 5. stavkom 1. Protokola br. 19 o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije, priloženog UEU-u i UFEU-u, i člankom 6. stavkom 2. Odluke Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u provedbi nekih odredbi schengenske pravne stečevine (10).

| (24) | Što se tiče Islanda i Norveške, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine, u smislu Sporazuma kojeg su sklopili Vijeće Europske unije i Republika Island i Kraljevina Norveška o pridruživanju Islanda i Norveške provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (11) koje spadaju u područje iz članka 1. Odluke Vijeća 1999/437/EZ (12). o određenim aranžmanima za primjenu tog Sporazuma |
| --- | --- |

(24)

Što se tiče Islanda i Norveške, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine, u smislu Sporazuma kojeg su sklopili Vijeće Europske unije i Republika Island i Kraljevina Norveška o pridruživanju Islanda i Norveške provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (11) koje spadaju u područje iz članka 1. Odluke Vijeća 1999/437/EZ (12). o određenim aranžmanima za primjenu tog Sporazuma

| (25) | Što se tiče Švicarske, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (13) koje spadaju u područje iz članka 1. Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (14). |
| --- | --- |

(25)

Što se tiče Švicarske, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (13) koje spadaju u područje iz članka 1. Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (14).

| (26) | Što se tiče Lihtenštajna, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine, u smislu Protokola potpisanog između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (15) koje spadaju u područje iz članka 1. Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. odluke Vijeća 2011/350/EU (16) |
| --- | --- |

(26)

Što se tiče Lihtenštajna, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine, u smislu Protokola potpisanog između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (15) koje spadaju u područje iz članka 1. Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. odluke Vijeća 2011/350/EU (16)

| (27) | Budući da je prema Odluci od 16. rujna 1998. evaluacija Cipra već započela prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe, ova se Uredba neće primjenjivati na Cipar do 1. siječnja 2016. |
| --- | --- |

(27)

Budući da je prema Odluci od 16. rujna 1998. evaluacija Cipra već započela prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe, ova se Uredba neće primjenjivati na Cipar do 1. siječnja 2016.

| (28) | Budući da je provjera u skladu s važećim schengenskim postupcima evaluacije što se tiče Bugarske i Rumunjske već dovršena u skladu s člankom 4. stavkom 2. Akta o pristupanju iz 2005., provjera temeljem članka 1. stavka 1. točke (b) ove Uredbe neće se provoditi u pogledu tih država članica. |
| --- | --- |

(28)

Budući da je provjera u skladu s važećim schengenskim postupcima evaluacije što se tiče Bugarske i Rumunjske već dovršena u skladu s člankom 4. stavkom 2. Akta o pristupanju iz 2005., provjera temeljem članka 1. stavka 1. točke (b) ove Uredbe neće se provoditi u pogledu tih država članica.

| (29) | Bez obzira na to, stručnjaci iz Cipra, Bugarske, Rumunjske i Hrvatske trebali bi sudjelovati u evaluaciji svih dijelova schengenske pravne stečevine, |
| --- | --- |

(29)

Bez obzira na to, stručnjaci iz Cipra, Bugarske, Rumunjske i Hrvatske trebali bi sudjelovati u evaluaciji svih dijelova schengenske pravne stečevine,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Svrha i područje primjene

1.   Ovome se Uredbom uspostavlja mehanizam evaluacije i praćenja koji ima sljedeće svrhe:

| (a) | provjeravati primjenu schengenske pravne stečevine u državama članicama na koje se ona primjenjuje u potpunosti, kao i u državama članicama na koje se, u skladu s važećim protokolima priloženima UEU-u i UFEU-u, schengenska pravna stečevina primjenjuje djelomično; |
| --- | --- |

(a)

provjeravati primjenu schengenske pravne stečevine u državama članicama na koje se ona primjenjuje u potpunosti, kao i u državama članicama na koje se, u skladu s važećim protokolima priloženima UEU-u i UFEU-u, schengenska pravna stečevina primjenjuje djelomično;

| (b) | provjeravati jesu li ispunjeni nužni uvjeti za primjenu svih relevantnih dijelova schengenske pravne stečevine u onim državama članicama za koje nije donesena odluka Vijeća prema kojoj se odredbe schengenske pravne stečevine trebaju primjenjivati u potpunosti ili djelomično, uz iznimku onih država članica čija je evaluacija već završena u trenutku stupanja na snagu ove Uredbe. |
| --- | --- |

(b)

provjeravati jesu li ispunjeni nužni uvjeti za primjenu svih relevantnih dijelova schengenske pravne stečevine u onim državama članicama za koje nije donesena odluka Vijeća prema kojoj se odredbe schengenske pravne stečevine trebaju primjenjivati u potpunosti ili djelomično, uz iznimku onih država članica čija je evaluacija već završena u trenutku stupanja na snagu ove Uredbe.

2.   Provjera iz stavka 1. točke (b) ovog članka ne dovodi u pitanje članak 23. stavak 2. što se tiče država članica u kojima su postupci evaluacije već započeli 26. studenoga 2013.

3.   Bez obzira na to, stručnjaci iz država članica koje, u skladu s relevantnim Aktom o pristupanju, još ne primjenjuju u potpunosti schengensku pravnu stečevinu sudjeluju u evaluaciji svih dijelova schengenske pravne stečevine.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe, „schengenska pravna stečevina” znači odredbe uključene u okvir Unije u skladu s Protokolom br. 19 priloženom UEU-u i UFEU-u, zajedno s aktima koji se na njima temelje ili su s njima na drugi način povezani.

Članak 3.

Odgovornosti

1.   Države članice i Komisija zajednički su odgovorne za provedbu mehanizama evaluacije i praćenja kako je određeno u ovoj Uredbi, uz podršku tijela, ureda i agencija Unije uključenih u provedbu schengenske pravne stečevine.

2.   Komisija ima ukupnu koordinacijsku ulogu u vezi s određivanjem godišnjih i višegodišnjih programa evaluacije, sastavljanjem upitnika i određivanjem rasporeda posjeta, vođenjem posjeta i izradom izvješća o evaluaciji i preporuka. Ona također osigurava praćenje i nadzor izvješća o evaluaciji i preporuka u skladu s člankom 16.

3.   Države članice i Komisija u potpunosti surađuju u svim fazama evaluacije kako bi obavile zadaće koje su im povjerene ovom Uredbom.

Članak 4.

Evaluacije

1.   Evaluacije mogu obuhvaćati sve aspekte schengenske pravne stečevine, uključujući učinkovitu i djelotvornu primjenu pratećih mjera od strane država članica na područjima vanjskih granica, vizne politike, schengenskog informacijskog sustava, zaštite podataka, policijske suradnje, pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, kao i odsutnosti granične kontrole na unutarnjim granicama. Sva bi ocjenjivanja trebala uzeti u obzir funkcioniranje tijela koja primjenjuju relevantne dijelove schengenske pravne stečevine, kako je određeno u ovom stavku.

2.   Evaluacije se mogu sastojati od upitnika i provjera na licu mjesta koje mogu biti najavljene ili nenajavljene. Najavljenim provjerama na licu mjesta prethodi upitnik. Pri evaluaciji određene države članice i/ili određenih područja, provjere na licu mjesta i upitnici mogu se prema potrebi koristiti odvojeno ili u kombinaciji.

3.   Evaluirana država članica može nadopuniti upitnike i provjere na licu mjesta prezentacijama o području obuhvaćenim evaluacijom.

Članak 5.

Višegodišnji program evaluacije

1.   Komisija, nakon eventualne konzultacije s Frontexom i Europolom, određuje višegodišnji program evaluacije koji obuhvaća razdoblje od pet godina, najkasnije šest mjeseci prije početka sljedećeg petogodišnjeg razdoblja. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 21. stavka 2. Komisija višegodišnji program evaluacije dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću.

2.   Svaka se država članica evaluira tijekom svakog petogodišnjeg razdoblja obuhvaćenog višegodišnjim programom evaluacije. Višegodišnji program evaluacije sadrži raspored država članica koje se evaluiraju svake godine. Raspored prema kojemu se evaluiraju države članice uzima u obzir vrijeme koje je proteklo od prethodne evaluacije i uravnoteženost između različitih dijelova schengenske pravne stečevine koji se evaluiraju.

3.   Višegodišnji program evaluacije može se prema potrebi prilagoditi u skladu s postupkom iz stavka 1.

4.   Višegodišnji program evaluacije može sadržavati upućivanje na tematske evaluacije, kao što je navedeno u članku 6. stavku 1. točki (b).

5.   Prvi višegodišnji program evaluacije određuje se do 27. svibnja 2014. Datum početka tog programa je 27. studenoga 2014., a datum završetka je 31. prosinca 2019.

Članak 6.

Godišnji program evaluacije

1.   Komisija određuje godišnji program evaluacije do 31. listopada godine koja prethodi godini na koju se program odnosi, posebno uzimajući u obzir analize rizika koje dostavlja Frontex u skladu s člankom 7. te, prema potrebi, informacije koje dostavljaju Europol i druga tijela, uredi i agencije Unije, posebno u skladu s člankom 8.

Godišnji program evaluacije uključuje prijedloge za evaluaciju:

| (a) | primjene schengenske pravne stečevine ili njezinih dijelova od strane jedne države članice, kako je navedeno u višegodišnjem programu evaluacije; i |
| --- | --- |

(a)

primjene schengenske pravne stečevine ili njezinih dijelova od strane jedne države članice, kako je navedeno u višegodišnjem programu evaluacije; i

| (b) | prema potrebi, primjene specifičnih dijelova schengenske pravne stečevine na području više država članica (tj. tematske evaluacije). |
| --- | --- |

(b)

prema potrebi, primjene specifičnih dijelova schengenske pravne stečevine na području više država članica (tj. tematske evaluacije).

2.   Komisija određuje, putem provedbenih akata, prvi dio godišnjeg programa evaluacije, uključujući privremeni vremenski plan provjera na licu mjesta. Taj dio navodi države članice koje se trebaju evaluirati tijekom sljedeće godine u skladu s višegodišnjim programom evaluacije, područja koja treba evaluirati i provjere na licu mjesta. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 21. stavka 2. Komisija dostavlja godišnji program evaluacije Europskom parlamentu i Vijeću.

3.   Komisija izrađuje i donosi drugi dio godišnjeg programa evaluacije. Taj dio navodi nenajavljene provjere na licu mjesta koje se trebaju provesti tijekom sljedeće godine. Taj se dio smatra tajnim i ne priopćuje se.

4.   Godišnji program evaluacije može se prema potrebi prilagoditi u skladu sa stavcima 2. i 3.

5.   Prvi godišnji program evaluacije određuje se do 27. svibnja 2014. Datum početka tog programa je 27. studenoga 2014., a datum završetka je 31. prosinca 2014.

Članak 7.

Frontexove analize rizika

1.   Frontex do 31. kolovoza svake godine podnosi analizu rizika Komisiji i državama članicama u skladu sa svojim mandatom. Takva analiza rizika uzima u obzir, inter alia, nezakonito useljavanje i značajne promjene u operativnom okružju na vanjskim granicama te uključuje preporuke o prioritetima za evaluacije u sljedećoj godini. Preporuke se odnose na specifične dijelove vanjskih granica i specifične granične prijelaze koji se trebaju ocijeniti tijekom sljedeće godine prema višegodišnjem programu evaluacije. Komisija tu analizu rizika bez odlaganja dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću.

2.   Frontex do 31. kolovoza svake godine podnosi Komisiji zasebnu analizu rizika različitu od one navedene u stavku 1., koja uključuje preporuke o prioritetima za evaluaciju koje se trebaju provesti u obliku nenajavljenih provjera na licu mjesta tijekom sljedeće godine, neovisno o redoslijedu državâ članica koje se evaluiraju svake godine, kako je određeno u višegodišnjem programu evaluacije u skladu s člankom 5. stavkom 2. Te preporuke mogu se odnositi na bilo koju regiju ili specifično područje te sadržavaju popis najmanje deset dijelova vanjskih granica i najmanje deset graničnih prijelaza. Komisija može u bilo kojem trenutku zatražiti Frontex da joj podnese analizu rizika koja sadrži preporuke za evaluaciju koje se trebaju provesti u obliku nenajavljenih provjera na licu mjesta.

3.   Analize rizika iz stavaka 1. i 2., koje sastavlja Frontex, podnose se prvi put Komisiji najkasnije do 27. veljače 2014.

Članak 8.

Analize rizika drugih tijela, ureda i agencija Unije, osim Frontexa.

Komisija, prema potrebi, zahtijeva od drugih tijela, ureda i agencija Unije, osim Frontexa, koja su uključena u provedbu schengenske pravne stečevine provođenje analizâ rizika, uključujući o korupciji i organiziranom kriminalu, u mjeri u kojoj oni mogu ugroziti primjenu schengenske pravne stečevine od strane država članica. Takve se analize mogu koristiti za pripremu godišnjih programa evaluacije.

Članak 9.

Upitnik

1.   Komisija, putem provedbenih akata, izrađuje i ažurira standardni upitnik u bliskoj suradnji s državama članicama. Frontex i Europol se mogu konzultirati o nacrtu standardnog upitnika. Standardni upitnik obuhvaća relevantno zakonodavstvo, sporazumno utvrđene preporuke i najbolje prakse, posebno one navedene u schengenskim katalozima, i organizacijska i tehnička sredstva dostupna za provedbu schengenske pravne stečevine te dostupne statističke podatke za svako područje evaluacije. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 21. stavka 2.

2.   Do 1. srpnja svake godine Komisija šalje standardni upitnik onim državama članicama u sljedećoj godini. Države članice šalju Komisiji svoje odgovore na upitnik u roku od osam tjedana od primitka upitnika. Komisija odgovore stavlja na raspolaganje drugim državama članicama i obavještava Europski parlament o tim odgovorima. Ako to zatraži Europski parlament, posebno zbog ozbiljnosti pitanja, Komisija, za svaki pojedinačni slučaj i u skladu s važećim pravilima o odnosima između Europskog parlamenta i Komisije, također obavješćuje Europski parlament o sadržaju specifičnog odgovora.

Članak 10.

Timovi odgovorni za provjere na licu mjesta

1.   Tim odgovoran za provjere na licu mjesta („tim na licu mjesta”) sastoji se od stručnjaka koje su imenovale države članice i od predstavnika Komisije.

2.   Komisija poziva države članice da imenuju stručnjake raspoložive za sudjelovanje u dotičnim provjerama na licu mjesta te da navedu njihovo područje stručnog znanja.

U slučaju najavljenih provjera na licu mjesta, Komisija najkasnije tri mjeseca prije planiranog početka te provjere poziva države članice da imenuju stručnjake. Države članice imenuju stručnjake u roku od dva tjedna nakon primitka tog poziva.

U slučaju nenajavljenih provjera na licu mjesta, Komisija najkasnije dva tjedna prije planiranog početka te provjere poziva države članice da imenuju stručnjake. Države članice imenuju stručnjake u roku od 72 sata nakon primitka tog poziva.

3.   Najveći broj predstavnika Komisije koji sudjeluju u provjeri na licu mjesta je dva. Najveći broj stručnjaka država članica koji sudjeluju u najavljenom posjetu na licu mjesta je osam i šest za nenajavljene posjete na licu mjesta.

Ako broj stručnjaka koje su odredile države članice premaši relevantni najveći broj određen u prvom podstavku, Komisija, nakon savjetovanja s dotičnim državama članicama, imenuje članove tima na temelju zemljopisne uravnoteženosti i kompetencija stručnjaka

4.   Stručnjaci država članica ne mogu sudjelovati u zadatku evaluacije koji uključuje provjeru na licu mjesta u državi članici u kojoj su zaposleni.

5.   Komisija može pozvati Frontex, Europol ili druga tijela, urede ili agencije EU-a koji sudjeluju u provedbi schengenske pravne stečevine da imenuju predstavnika koji će kao promatrač sudjelovati u provjeri na licu mjesta koja se odnosi na područje obuhvaćeno njihovim mandatom.

6.   Vodeći stručnjaci tima na licu mjesta su predstavnik Komisije i stručnjak iz države članice koje zajednički imenuju članovi tog tima u najkraćem mogućem roku nakon osnutka tima. Vodeći stručnjaci imenuju se pravovremeno, prije utvrđivanja detaljnog programa iz članka 13. stavka 2.

Članak 11.

Timovi odgovorni za evaluacije na temelju upitnika

1.   Ako se upitnik koristi samostalno, tj. ako nakon njega ne slijedi provjera na licu mjesta iz članka 4. stavka 2., tim odgovoran za evaluaciju odgovorâ na upitnik („tim za upitnik”) sastoji se od stručnjaka iz država članica i od predstavnika Komisije.

2.   Prilikom slanja upitnika državama članicama koje se trebaju evaluirati, Komisija poziva države članice da odrede stručnjake raspoložive za sudjelovanje u evaluacijama te da navedu njihovo područje stručnog znanja. Države članice određuju stručnjake u roku od dva tjedna od primitka tog poziva. Stručnjaci se određuju u skladu s člankom 10. stavcima 3. i 4.

Članak 12.

Stručnjaci

Stručnjaci koji sudjeluju u ocjenjivanjima posjeduju potrebne kvalifikacije, uključujući solidno teorijsko znanje i praktično iskustvo u područjima obuhvaćenima mehanizmom evaluacije, dobro poznaju načela, postupke i tehnike evaluacije te su sposobni učinkovito komunicirati na zajedničkom jeziku. U tu svrhu države članice i Komisija, u suradnji s relevantnim tijelima, uredima ili agencijama Unije, osiguravaju stručnjacima primjereno osposobljavanje, uključujući i ono o poštovanju temeljnih prava.

Članak 13.

Provedba provjera na licu mjesta

1.   Timovi za provjere na licu mjesta poduzimaju sve nužne pripremne mjere kako bi osigurali učinkovitost, preciznost i dosljednost provjera na licu mjesta.

2.   Detaljan program najavljenih provjera na licu mjesta utvrđuje Komisija u uskoj suradnji s vodećim stručnjacima i dotičnom državom članicom. Države članice obavješćuju se o tom detaljnom programu. Detaljan program nenajavljenih provjera na licu mjesta utvrđuje Komisija.

Komisija se savjetuje s dotičnom državom članicom te je obavještava o rasporedu i o detaljnom programu:

| (a) | najkasnije šest tjedana prije predviđene provedbe najavljene provjere na licu mjesta; |
| --- | --- |

(a)

najkasnije šest tjedana prije predviđene provedbe najavljene provjere na licu mjesta;

| (b) | najkasnije 24 sata prije provedbe nenajavljene provjere na licu mjesta. |
| --- | --- |

(b)

najkasnije 24 sata prije provedbe nenajavljene provjere na licu mjesta.

Nenajavljene provjere na licu mjesta na unutarnjim granicama provode se bez prethodnog obavještavanja države(-a) članice(-a). Opće smjernice o praktičnim aranžmanima takvih provjera utvrđuje Komisija u uskoj suradnji s državama članicama.

3.   Članovi tima za provjere na licu mjesta nose identifikacijski dokument koji ih ovlašćuje za provedbu provjerâ na licu mjesta u skladu s ovom Uredbom.

4.   Država članica koja se evaluira osigurava da je tim na licu mjesta u mogućnosti izvršavati svoj mandat provjere aktivnosti u područjima koja se evaluiraju. Posebno osigurava da tim na licu mjesta može izravno kontaktirati relevantne osobe i da ima pristup svim područjima, prostorijama i dokumentima potrebnim za evaluaciju.

5.   Država koja se evaluira, svim sredstvima u okviru njezinih zakonskih ovlasti, pomaže timu na licu mjesta u izvršavanju njegove zadaće.

6.   U slučaju najavljenih provjera na licu mjesta, Komisija državi članici koja se evaluira unaprijed dostavlja imena stručnjaka u timu na licu mjesta. Ta država članica određuje kontaktnu točku za praktičnu organizaciju provjere na licu mjesta.

7.   Komisija i države članice odgovorne su za organizaciju putovanja u državu članicu odnosno državu članicu koja se evaluira (države članice koje se evaluiraju) i iz njih za svoje stručnjake koji sudjeluju u timu na licu mjesta. Komisija nadoknađuje putne troškove i troškove smještaja stručnjacima koji sudjeluju u provjerama na licu mjesta.

Država članica koja se evaluira odgovorna je (Države članice koje se evaluiraju odgovorne su) za organizaciju smještaja i osiguranje nužnog prijevoza na lokaciji. U slučaju nenajavljenih provjera na licu mjesta, Komisija olakšava organizaciju smještaja za stručnjake.

Članak 14.

Izvješća o evaluaciji

1.   Izvješće o evaluaciji sastavlja se nakon svake evaluacije. Izvješće o evaluaciji temelji se na zaključcima provjera na licu mjesta i, prema potrebi, na analizi upitnika. U slučaju provjera na licu mjesta, izvješće o evaluaciji sastavlja tim na licu mjesta tijekom provjere.

Stručnjaci država članica i predstavnici Komisije preuzimaju punu odgovornost za sastavljanje izvješća o evaluaciji, kao i za njegov integritet i kvalitetu. U slučaju neslaganja tim na licu mjesta ili tim za upitnik, prema potrebi, nastoji postići kompromis.

2.   U izvješću o evaluaciji prema potrebi se analiziraju kvalitativni, kvantitativni, operativni, administrativni i organizacijski aspekti te se navode svi nedostaci utvrđeni tijekom evaluacije.

3.   Svakom zaključku iz izvješća o evaluaciji dodjeljuje se jedna od sljedećih ocjena:

| (a) | udovoljava zahtjevima; |
| --- | --- |

(a)

udovoljava zahtjevima;

| (b) | udovoljava zahtjevima, ali je nužno poboljšanje; |
| --- | --- |

(b)

udovoljava zahtjevima, ali je nužno poboljšanje;

| (c) | ne udovoljava zahtjevima. |
| --- | --- |

(c)

ne udovoljava zahtjevima.

4.   Komisija evaluiranoj državi članici šalje nacrt izvješća o evaluaciji u roku od šest tjedana od provjere na licu mjesta ili primitka odgovora na upitnik, ovisno o slučaju. Evaluirana država članica podnosi svoje komentare na nacrt izvješća o evaluaciji u roku od dva tjedna od njegova primitka. Sastanak za izradu nacrta održava se na zahtjev evaluirane države članice. Komentari evaluirane države članice mogu se uzeti u obzir u nacrtu izvješća o evaluaciji.

5.   Komisija podnosi nacrt izvješća o evaluaciji i komentare na njega od evaluirane države članice ostalim državama članicama koje se pozivaju dati svoje primjedbe na odgovor na upitnik, nacrt izvješća o evaluaciji i komentare evaluirane države članice.

Komisija na temelju toga i nakon eventualnog unošenja relevantnih promjena u nacrt izvješća o evaluaciji, donosi, provedbenim aktom, izvješće o evaluaciji. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 21. stavka 2. Komisija izvješće o evaluaciji dostavlja Europskom parlamentu.

Članak 15.

Preporuke

1.   Pri sastavljanju izvješća o evaluaciji i s obzirom na zaključke i ocjene iz tog izvješća o evaluaciji, stručnjaci državâ članica i predstavnici Komisije sastavljaju preporuke za korektivnu mjeru čiji je cilj uklanjanje svih nedostataka utvrđenih tijekom evaluacije i navode prioritete za njihovu provedbu i, prema potrebi, primjere dobrih praksi.

2.   Komisija podnosi Vijeću prijedlog za donošenje preporuka iz stavka 1.

3.   Vijeće donosi preporuke iz stavka 1. i dostavlja ih Europskom parlamentu i nacionalnim parlamentima.

Članak 16.

Praćenje i nadzor

1.   U roku od tri mjeseca od donošenja preporuka iz članka 15., evaluirana država članica podnosi Komisiji i Vijeću akcijski plan za uklanjanje svih nedostataka utvrđenih u izvješću o evaluaciji. Ako se u preporukama zaključi da evaluirana država članica ozbiljno zanemaruje svoje obveze, ta država članica podnosi svoj akcijski plan u roku od mjesec dana od donošenja tih preporuka. Komisija takav akcijski plan dostavlja Europskom parlamentu.

2.   Nakon savjetovanja s timom na licu mjesta ili timom za upitnik, prema potrebi, Komisija predstavlja Vijeću svoju procjenu adekvatnosti akcijskog plana u roku od mjesec dana nakon primitka akcijskog plana od evaluirane države članice. Ostale države članice pozvane su dati svoje primjedbe na akcijski plan.

3.   Evaluirana država članica izvješćuje Komisiju o provedbi akcijskog plana u roku od šest mjeseci od donošenja preporuke i nakon toga nastavlja podnositi izvješća svaka tri mjeseca sve do potpune provedbe akcijskog plana.

4.   Neovisno o roku od šest mjeseci za izvješćivanje o provedbi akcijskog plana iz stavka 3., ako se u preporukama zaključi da evaluirana država članica ozbiljno zanemaruje svoje obveze, ta država članica izvješćuje o provedbi svog akcijskog plana u roku od tri mjeseca od donošenja preporukâ.

5.   Ovisno o ozbiljnosti utvrđenih nedostataka i o mjerama poduzetima za njihovo uklanjanje, Komisija može predvidjeti ponovne najavljene provjere na licu mjesta sa svrhom kontrole provedbe akcijskog plana. Komisija poziva najmanje četiri stručnjaka koji su sudjelovali u provjerama na licu mjesta da sudjeluju u ponovnoj provjeri. Komisija može pozvati promatrače da sudjeluju u ponovnoj provjeri. Komisija sastavlja program ponovne provjere. Evaluirana država članica obavješćuje se o programu najmanje mjesec dana prije predviđene provedbe ponovne provjere. Komisija također može zakazati ponovne nenajavljene provjere na licu mjesta.

6.   Komisija redovito izvješćuje Europski parlament i Vijeće o provedbi akcijskih planova ili mjerama poboljšanja iz ovog članka.

7.   Ako se provjerom na licu mjesta otkrije ozbiljan nedostatak, za koji se smatra da predstavlja ozbiljnu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti unutar prostora bez kontrola na unutarnjim granicama, Komisija o tome u najkraćem mogućem roku obavješćuje Europski parlament i Vijeće, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Europskog parlamenta ili države članice.

8.   Ako je utvrđeno da država članica udovoljava zahtjevima, ali preporuke sadržavaju naznake za moguća daljnja poboljšanja u skladu s člankom 14. stavkom 3. točkom (b), evaluirana država članica u roku od šest mjeseci od donošenja preporuka podnosi Komisiji svoju procjenu moguće provedbe takvih naznaka.

Članak 17.

Osjetljive informacije

Članovi timova na licu mjesta i timova za upitnik sa svim informacijama koje dobiju tijekom izvršavanja svojih zadaća postupaju kao s povjerljivim informacijama. Izvješća o evaluaciji sastavljena nakon provjera na licu mjesta nose oznaku EU RESTRICTED/RESTREINT UE u skladu s važećim sigurnosnim pravilima. Proglašavanje informacija povjerljivima ne sprečava da se one stave na raspolaganje Europskom parlamentu. Slanje informacija i raspolaganje dokumentima poslanima Europskom parlamentu u skladu s ovom Uredbom u skladu je s pravilima o prosljeđivanju povjerljivih informacija i raspolaganju njima koja se primjenjuju između Europskog parlamenta i Komisije. Komisija nakon savjetovanja s dotičnom državom članicom odlučuje koji se dio izvješća o evaluaciji smije objaviti.

Članak 18.

Uvjeti za sudjelovanje Ujedinjene Kraljevine i Irske

1.   Stručnjaci Ujedinjene Kraljevine i Irske sudjeluju samo u evaluaciji onog dijela schengenske pravne stečevine u kojemu te države smiju sudjelovati.

2.   Evaluacije, kako su opisane u članku 4. stavku 1., obuhvaćaju samo učinkovitu i djelotvornu primjenu, od strane Ujedinjene Kraljevine i Irske, dijela schengenske pravne stečevine u kojem su te države članice ovlaštene sudjelovati.

3.   Ujedinjena Kraljevina i Irska sudjeluju samo u donošenju preporuka od strane Vijeća, kako je predviđeno u članku 15. stavku 3., u vezi dijela schengenske pravne stečevine u kojem su te države članice ovlaštene sudjelovati.

Članak 19.

Obavješćivanje nacionalnih parlamenata

Komisija obavješćuje nacionalne parlamente o sadržaju i rezultatima evaluacije.

Članak 20.

Izvješćivanje Europskog parlamenta i Vijeća

Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi sveobuhvatno godišnje izvješće o provedenim evaluacijama u skladu s ovom Uredbom. To se izvješće objavljuje i uključuje informacije o evaluacijama provedenima tijekom prethodne godine, zaključcima donesenima na temelju svake evaluacije i stanju u svezi korektivnih mjera. Komisija to izvješće prosljeđuje nacionalnim parlamentima.

Članak 21.

Odborska procedura

1.   Komisiji pomaže odbor. Taj je odbor odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011. Ako odbor ne da mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta te se primjenjuje članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 22.

Preispitivanje

Komisija preispituje provedbu ove Uredbe i podnosi izvješće Vijeću u roku od 6 mjeseci od donošenja svih izvješća o evaluaciji u vezi s evaluacijama obuhvaćenim prvim višegodišnjim programom evaluacije iz članka 5. stavka 5. Takvo preispitivanje obuhvaća sve elemente ove Uredbe uključujući djelovanje postupaka za donošenje akata u okviru mehanizma evaluacije. Komisija dostavlja to izvješće Europskom parlamentu.

Članak 23.

Prijelazne odredbe i stavljanje izvan snage

Ne dovodeći u pitanje drugi i treći stavak ovog članka, Odluka od 16. rujna 1998. stavlja se izvan snage s učinkom od 26. studenoga 2013.

Dio I. Odluke iz prvog stavka nastavlja se primjenjivati do 1. siječnja 2016. u pogledu postupaka ocjenjivanja država članica koji su već započeli 26. studenoga 2013.

Dio II. Odluke iz prvog stavka nastavlja se primjenjivati do 27. studenoga 2014. u pogledu postupaka ocjenjivanja država članica koji su već započeli 26. studenoga 2013.

Članak 24.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s ugovorima.

Sastavljeno u Luxembourgu 7. listopada 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

J. BERNATONIS

---

(1)  Mišljenje od 12. lipnja 2013. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  SL L 239, 22.9.2000., str. 138.

2

(3)  SL C 53, 3.3.2005., str. 1.

3

(4)  SL C 115, 4.5.2010., str. 1.

4

(5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2007/2004 od 26. listopada 2004. o osnivanju Europske agencije za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije (SL L 349, 25.11.2004., str. 1.).

5

(6)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

6

(7)  Odluka Vijeća 2009/371/PUP od 6. travnja 2009. o osnivanju Europskog policijskog ureda (Europol) (SL L 121, 15.5.2009., str. 37.).

7

(8)  Odluka Vijeća 2002/187/PUP od 28. veljače 2002. kojom se osniva Eurojust s ciljem jačanja borbe protiv teških kaznenih djela (SL L 63, 6.3.2002., str. 1.).

8

(9)  SL L 131, 1.6.2000., str. 43.

9

(10)  SL L 64, 7.3.2002., str. 20.

10

(11)  SL L 176, 10.7.1999., str. 36.

11

(12)  SL L 176, 10.7.1999., str. 31.

12

(13)  SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

13

(14)  SL L 53, 27.2.2008., str. 1.

14

(15)  SL L 160, 18.6.2011., str. 21.

15

(16)  SL L 160, 18.6.2011., str. 19.

16

---

Izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije

Europski parlament, Vijeće i Komisija pozdravljaju donošenje Uredbe o izmjeni Zakonika o schengenskim granicama s ciljem određivanja zajedničkih pravila o privremenom ponovnom uvođenju granične kontrole na unutarnjim granicama u iznimnim okolnostima i Uredbe o uspostavi mehanizma za ocjenjivanje i nadzor radi provjere primjene schengenske pravne stečevine. Vjeruju da su ti novi mehanizmi primjeren odgovor na poziv Europskog vijeća koje se u svojim zaključcima od 24. lipnja zauzelo za jačanje suradnje i uzajamnog povjerenja između država članica na schengenskom području te za učinkovit i pouzdan sustav nadzora i ocjenjivanja koji osigurava provedbu zajedničkih pravila i jačanje, prilagodbu i proširenje kriterija na temelju pravne stečevine EU-a, podsjećajući da se europskim vanjskim granicama mora upravljati učinkovito i dosljedno, na temelju zajedničke odgovornosti, solidarnosti i veće praktične suradnje.

Izjavljuju da će ta izmjena Zakonika o schengenskim granicama ojačati koordinaciju i suradnju na razini Unije utvrđivanjem kriterija za bilo kakvo ponovno uvođenje graničnih kontrola od strane država članica, kao i mehanizma na razini EU-a za odgovor na doista kritične situacije u kojima je ugroženo cjelokupno funkcioniranje područja bez unutarnjih graničnih kontrola.

Naglašavaju da je taj novi sustav ocjenjivanja mehanizam na razini EU-a koji će obuhvatiti sve aspekte schengenske pravne stečevine i uključiti stručnjake iz država članica, Komisije i mjerodavnih agencija EU-a.

Svjesni su toga da će se o svakom budućem prijedlogu Komisije za izmjenu ovog sustava ocjenjivanja savjetovati s Europskim parlamentom kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri uzelo u obzir njegovo mišljenje prije usvajanja konačnog teksta.

---