# Euroopa Liidu L 324/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.324.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 324 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide5. detsember 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.324.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 324

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide5. detsember 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1254/2013, 2. detsember 2013, millega Madalmaade lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük Skagerraki vetes | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1255/2013, 2. detsember 2013, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse pikkuim-tuuni püük Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust | 3 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1256/2013, 4. detsember 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 5 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/712/ÜVJP |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus Atalanta/3/2013, 2. detsember 2013, Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi relvajõudude juhataja nimetamise kohta | 7 |
| | | 2013/713/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 29. november 2013, millega moodustatakse Euroopa kliiniliste teadusuuringute infrastruktuuri võrgustik (ECRIN) Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina (ECRIN-ERIC) | 8 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1254/2013, 2. detsember 2013, millega Madalmaade lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük Skagerraki vetes

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1255/2013, 2. detsember 2013, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse pikkuim-tuuni püük Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust

3

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1256/2013, 4. detsember 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

5

OTSUSED

2013/712/ÜVJP

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus Atalanta/3/2013, 2. detsember 2013, Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi relvajõudude juhataja nimetamise kohta

7

2013/713/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 29. november 2013, millega moodustatakse Euroopa kliiniliste teadusuuringute infrastruktuuri võrgustik (ECRIN) Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina (ECRIN-ERIC)

8

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 261/12/COL, 4. juuli 2012, mis käsitleb kohalikke maksumeetmeid, kinnisvara müüki ja ettevõtjale Verne elektrienergia müüki (Island) | 21 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 261/12/COL, 4. juuli 2012, mis käsitleb kohalikke maksumeetmeid, kinnisvara müüki ja ettevõtjale Verne elektrienergia müüki (Island)

21

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 5.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1254/2013,

2. detsember 2013,

millega Madalmaade lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük Skagerraki vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 40/2013, millega määratakse 2013. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2013. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 40/2013, millega määratakse 2013. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2013. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2013. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2013. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2013. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. detsember 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 23, 25.1.2013, lk 54.

2

---

LISA

| Nr | 69/TQ40 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Kalavaru | COD/03AN. |
| Liik | tursk (Gadus Morhua) |
| Piirkond | Skagerraki veed |
| Kuupäev | 18.11.2013 |

Nr

69/TQ40

Liikmesriik

Madalmaad

Kalavaru

COD/03AN.

Liik

tursk (Gadus Morhua)

Piirkond

Skagerraki veed

Kuupäev

18.11.2013

---

| 5.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1255/2013,

2. detsember 2013,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse pikkuim-tuuni püük Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 40/2013, millega määratakse 2013. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2013. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 40/2013, millega määratakse 2013. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2013. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2013. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2013. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2013. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. detsember 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 23, 25.1.2013, lk 54.

2

---

LISA

| Nr | 67/TQ40 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | ALB/AN05N |
| Liik | Pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) |
| Piirkond | Atlandi ookean, põhja pool 5° N |
| Kuupäev | 18.11.2013 |

Nr

67/TQ40

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

ALB/AN05N

Liik

Pikkuim-tuun (Thunnus alalunga)

Piirkond

Atlandi ookean, põhja pool 5° N

Kuupäev

18.11.2013

---

| 5.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1256/2013,

4. detsember 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. detsember 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 45,1 |
| MA | 62,4 |
| TN | 66,1 |
| TR | 91,2 |
| ZZ | 66,2 |
| 0707 00 05 | AL | 59,9 |
| EG | 200,0 |
| MA | 152,9 |
| TR | 104,4 |
| ZZ | 129,3 |
| 0709 91 00 | EG | 200,0 |
| ZZ | 200,0 |
| 0709 93 10 | MA | 139,2 |
| TR | 123,5 |
| ZZ | 131,4 |
| 0805 10 20 | AR | 27,1 |
| AU | 88,3 |
| TR | 59,5 |
| UY | 36,0 |
| ZA | 57,6 |
| ZZ | 53,7 |
| 0805 20 10 | AU | 135,6 |
| MA | 55,0 |
| PE | 131,0 |
| TR | 100,8 |
| ZA | 150,1 |
| ZZ | 114,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 59,5 |
| PE | 74,3 |
| SZ | 43,6 |
| TR | 64,6 |
| UY | 92,4 |
| ZZ | 66,9 |
| 0805 50 10 | TR | 65,6 |
| ZZ | 65,6 |
| 0808 10 80 | BA | 42,7 |
| MK | 30,8 |
| NZ | 160,5 |
| US | 133,9 |
| ZA | 94,4 |
| ZZ | 92,5 |
| 0808 30 90 | TR | 127,8 |
| US | 205,7 |
| ZZ | 166,8 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

45,1

MA

62,4

TN

66,1

TR

91,2

ZZ

66,2

0707 00 05

AL

59,9

EG

200,0

MA

152,9

TR

104,4

ZZ

129,3

0709 91 00

EG

200,0

ZZ

200,0

0709 93 10

MA

139,2

TR

123,5

ZZ

131,4

0805 10 20

AR

27,1

AU

88,3

TR

59,5

UY

36,0

ZA

57,6

ZZ

53,7

0805 20 10

AU

135,6

MA

55,0

PE

131,0

TR

100,8

ZA

150,1

ZZ

114,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

59,5

PE

74,3

SZ

43,6

TR

64,6

UY

92,4

ZZ

66,9

0805 50 10

TR

65,6

ZZ

65,6

0808 10 80

BA

42,7

MK

30,8

NZ

160,5

US

133,9

ZA

94,4

ZZ

92,5

0808 30 90

TR

127,8

US

205,7

ZZ

166,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 5.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/7

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS ATALANTA/3/2013,

2. detsember 2013,

Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi relvajõudude juhataja nimetamise kohta

(2013/712/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 38,

võttes arvesse nõukogu 10. novembri 2008. aasta ühismeedet 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt ühismeetme 2008/851/ÜVJP artikli 6 lõikele 1 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema otsust Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi relvajõudude juhataja nimetamise („ELi relvajõudude juhataja”) kohta. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt ühismeetme 2008/851/ÜVJP artikli 6 lõikele 1 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema otsust Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi relvajõudude juhataja nimetamise („ELi relvajõudude juhataja”) kohta.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 2. juulil 2013 vastu otsuse Atalanta/2/2013, (2) millega nimetatakse kommodoor Peter LENSELINK ELi relvajõudude juhatajaks. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 2. juulil 2013 vastu otsuse Atalanta/2/2013, (2) millega nimetatakse kommodoor Peter LENSELINK ELi relvajõudude juhatajaks.

| (3) | ELi operatsiooni ülem soovitas nimetada kontradmiral Hervé BLEJEANi uueks ELi relvajõudude juhatajaks pärast kommodoor Peter LENSELINKi ametiaja lõppu. |
| --- | --- |

(3)

ELi operatsiooni ülem soovitas nimetada kontradmiral Hervé BLEJEANi uueks ELi relvajõudude juhatajaks pärast kommodoor Peter LENSELINKi ametiaja lõppu.

| (4) | ELi sõjaline komitee toetab kõnealust soovitust. |
| --- | --- |

(4)

ELi sõjaline komitee toetab kõnealust soovitust.

| (5) | Otsus Atalanta/2/2013 tuleks seega kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(5)

Otsus Atalanta/2/2013 tuleks seega kehtetuks tunnistada.

| (6) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artikli 5 kohaselt ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises. Seetõttu ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artikli 5 kohaselt ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises. Seetõttu ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kontradmiral Hervé BLEJEAN nimetatakse Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi relvajõudude juhatajaks alates 6. detsembrist 2013.

Artikkel 2

Otsus Atalanta/2/2013 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 6. detsembril 2013.

Brüssel, 2. detsember 2013

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

W. STEVENS

---

(1)  ELT L 301, 12.11.2008, lk 33.

1

(2)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 2. juuli 2013. aasta otsus Atalanta/2/2013 Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhataja nimetamise kohta (ELT L 187, 6.7.2013, lk 8).

2

---

| 5.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/8

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

29. november 2013,

millega moodustatakse Euroopa kliiniliste teadusuuringute infrastruktuuri võrgustik (ECRIN) Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina (ECRIN-ERIC)

(2013/713/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 723/2009 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Saksamaa Liitvabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik ja Portugali Vabariik palusid komisjonil luua Euroopa kliiniliste teadusuuringute infrastruktuuri võrgustiku (ECRIN) Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina (ECRIN-ERIC). |
| --- | --- |

(1)

Saksamaa Liitvabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik ja Portugali Vabariik palusid komisjonil luua Euroopa kliiniliste teadusuuringute infrastruktuuri võrgustiku (ECRIN) Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina (ECRIN-ERIC).

| (2) | Saksamaa Liitvabariik, Hispaania Kuningriik, Itaalia Vabariik ja Portugali Vabariik valisid ECRIN-ERICu asukohaliikmesriigiks Prantsuse Vabariigi. |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa Liitvabariik, Hispaania Kuningriik, Itaalia Vabariik ja Portugali Vabariik valisid ECRIN-ERICu asukohaliikmesriigiks Prantsuse Vabariigi.

| (3) | Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 20 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 20 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga asutatakse Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina Euroopa kliiniliste teadusuuringute infrastruktuuri võrgustik, mille nimeks saab ECRIN-ERIC.

2.   ECRIN-ERICu põhikiri on sätestatud lisas. Kõnealust põhikirja ajakohastatakse ja see tehakse üldsusele kättesaadavaks ECRIN-ERICu veebisaidil ja põhikirjajärgses asukohas.

3.   ECRIN-ERICu põhikirja olulised osad, mille muutmise peab määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 11 lõike 1 kohaselt heaks kiitma komisjon, on sätestatud põhikirja artiklites 1, 2, 3, 11, 12, 14, 15, 19 ja 20.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 29. november 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 206, 8.8.2009, lk 1.

1

---

I LISA

EUROOPA KLIINILISTE TEADUSUURINGUTE INFRASTRUKTUURI VÕRGUSTIKU (ECRIN-ERIC) PÕHIKIRI

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

ITAALIA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

edaspidi „asutajaliikmed”,

SOOVIDES tugevdada Euroopa ja asutajaliikmete positsiooni maailmas kliiniliste teadusuuringute valdkonnas ning tihendada riigipiirideülest koostööd;

ARVESTADES, et hargmaiseid kliinilisi teadusuuringuid raskendab praegu tervishoiu- ja õigussüsteemide killustatus Euroopas, mis takistab nii teadlaste algatatud kui ka tööstussektori rahastatud kliiniliste teadusuuringute alast rahvusvahelist koostööd (eelkõige biotehnoloogia ja meditsiiniseadmete sektorites), peavad Euroopa riigid vabastama varjatud teaduspotentsiaali ning juurdepääsu patsientidele ja oskusteabele, tugevdades seeläbi Euroopa konkurentsivõimet kliinilise teaduse valdkonnas ja enda kui ennetavate, diagnostiliste ja terapeutiliste protseduuride arendaja atraktiivsust – see on eriti oluline seoses haruldaste haiguste, pediaatria ja individuaalsetele vajadustele kohandatud ravivõimalustega ning bioteraapia arendamise ja sõltumatute kliiniliste katsetega, mis on tõendipõhise meditsiini jaoks äärmiselt olulised vahendid;

TUGINEDES teadustöö infrastruktuuride Euroopa strateegiafoorumi (ESFRI) tegevuskavale, kus on kindlaks määratud, et Euroopa kliiniliste teadusuuringute infrastruktuuri võrgustik (ECRIN) on jagatud infrastruktuur, mis toetab – teadusliku tipptaseme alusel – kliinilisi teadusuuringuid Euroopas teabe, konsultatsiooni ja teenuste pakkumise kaudu hargmaistes uuringutes osalevatele teadlastele ja sponsoritele, tegutsedes riiklikes kliiniliste teadusuuringute keskustes ja võrgustikes osalevate korrespondentide vahendusel ning andes ka panuse riiklike infrastruktuuride ülesehitamisse, ühtlustades koolitusi, töövahendeid ja tavasid ning kõrgeid kvaliteedistandardeid, suurendades läbipaistvust ja andmete jagamist ning edendades ühtlustatud õigusraamistikku ja jagatud eetilisi standardeid;

TÕDEDES, et ECRINis osalemine võimaldab igal liikmesriigil algatada hargmaiseid kliiniliste teadusuuringute projekte ja neis osaleda, saada kasu Euroopa Liidu rahvaarvu suurusest ja tugevdada sel moel kliiniliste teadusuuringute riigisisese infrastruktuuri atraktiivsust ja konkurentsivõimet ning selle võimet toetada kvaliteetseid kliinilisi teadusuuringuid kooskõlas Euroopa standarditega, mis mõjutab oluliselt teadussuutlikkust, innovatsiooni ja tervishoidu;

EELDADES, et teised riigid osalevad käesoleva põhikirja kohaselt korraldatud ühistegevuses,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

ECRIN-ERICu asutamine

1.   Asutatakse jagatud Euroopa teadusuuringute infrastruktuur, mida nimetatakse Euroopa kliiniliste teadusuuringute infrastruktuuri võrgustikuks (ECRIN).

2.   Euroopa kliiniliste teadusuuringute infrastruktuuri võrgustiku Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi nimetus on „ECRIN-ERIC”.

Artikkel 2

Eesmärgid

1.   ECRIN-ERIC kujutab endast üleeuroopalist kliiniliste teadusuuringute jagatud infrastruktuuri, mille eesmärk on anda nõu ja osutada teenuseid hargmaiste kliiniliste teadusuuringute raames mis tahes meditsiinivaldkonnas ja kliiniliste teadusuuringute kõigi kategooriate jaoks, järgides kõrgeid teadus-, eetika- ja kvaliteedistandardeid, et tugevdada Euroopa Liidu suutlikkust uurida haiguste determinante ning arendada ja optimeerida diagnoosi-, ennetus- ja ravistrateegiate rakendamist.

2.   ECRIN-ERIC:

| a) | toetab mitmekeskuselisi kliinilisi teadusuuringuid, mis hõlmavad vähemalt kahte riiki; |
| --- | --- |

a)

toetab mitmekeskuselisi kliinilisi teadusuuringuid, mis hõlmavad vähemalt kahte riiki;

| b) | on eelkõige kasutatav teadlaste algatatud kliiniliste teaduuringute puhul, aga avatud ka tööstussektori rahastatud kliiniliste teadusuuringute projektidele, mis pärinevad mis tahes riigist; |
| --- | --- |

b)

on eelkõige kasutatav teadlaste algatatud kliiniliste teaduuringute puhul, aga avatud ka tööstussektori rahastatud kliiniliste teadusuuringute projektidele, mis pärinevad mis tahes riigist;

| c) | soodustab koostööd ja ühtlustamist; |
| --- | --- |

c)

soodustab koostööd ja ühtlustamist;

| d) | on jagatud infrastruktuur, mis põhineb olemasolevate riiklike või piirkondlike kliiniliste teadusuuringute võrgustike ühendamisel; |
| --- | --- |

d)

on jagatud infrastruktuur, mis põhineb olemasolevate riiklike või piirkondlike kliiniliste teadusuuringute võrgustike ühendamisel;

| e) | edendab riiklike võrgustike ülesehitust mõjutavaid ühiseid standardeid, töövahendeid ja tavasid; |
| --- | --- |

e)

edendab riiklike võrgustike ülesehitust mõjutavaid ühiseid standardeid, töövahendeid ja tavasid;

| f) | edendab teadlaste ja kliinilistes teadusuuringutes osalevate kõigi kategooriate spetsialistide ja vastava väljaõppeta isikute koolitamist; |
| --- | --- |

f)

edendab teadlaste ja kliinilistes teadusuuringutes osalevate kõigi kategooriate spetsialistide ja vastava väljaõppeta isikute koolitamist;

| g) | edendab kvaliteeti, läbipaistvust ja kliiniliste teadusuuringute andmete optimaalset kasutamist; |
| --- | --- |

g)

edendab kvaliteeti, läbipaistvust ja kliiniliste teadusuuringute andmete optimaalset kasutamist;

| h) | vahendab patsientidele ja kodanikele teavet kliiniliste teadusuuringute tulemusena ilmnevate probleemide ja avanevate võimaluste kohta. |
| --- | --- |

h)

vahendab patsientidele ja kodanikele teavet kliiniliste teadusuuringute tulemusena ilmnevate probleemide ja avanevate võimaluste kohta.

Artikkel 3

Ülesanded ja tegevus

1.   ECRIN-ERICu peamine ülesanne on luua kliiniliste teadusuuringute valdkonna hargmaist koostööd toetava teadustöö infrastruktuur ja juhtida selle toimimist, et muuta Euroopa kliiniliste uuringute ühtseks ruumiks.

2.   ECRIN-ERIC annab teavet ja nõu ning osutab teenuseid teadlastele ja hargmaiste uuringute sponsoritele, samuti annab nõu riikide ja Euroopa ametiasutustele ning poliitikakujundajatele, nagu seda on kirjeldatud ERICut käsitleva avalduse dokumentide teaduslikus ja tehnilises lisas.

3.   ECRIN-ERICu pakutav teave, nõuanded ja teenused hõlmavad eelkõige kliiniliste uuringute haldamise toetamist ning tervishoiu- ja õigussüsteemide killustatuse vähendamist Euroopas: taotlused eetikakomiteedele ja pädevatele asutustele, aruandlus kõrvaltoimete kohta, uuringute seire, andmehaldus, toetamine kindlustuslepingute sõlmimise puhul.

4.   ECRIN-ERIC täidab oma peamist ülesannet mittemajanduslikel alustel. Ta võib siiski piiratud ulatuses majandustegevusega tegeleda, tingimusel, et see on tihedalt seotud tema peamise ülesandega ega sea selle täitmist ohtu.

5.   ECRIN-ERIC registreerib eraldi punktis 4 osutatud majandustegevusest tekkinud kulud ja tulud; majandustegevuse eest tuleb nõuda turuhinda või kõiki kulusid ja mõistlikku marginaali sisaldavat tasu, kui turuhinda ei ole võimalik kindlaks määrata.

Artikkel 4

Liikmed ja vaatlejad

1.   ECRIN-ERICu liikmeks või vaatlejaks võivad saada:

| a) | liikmesriigid; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigid;

| b) | assotsieerunud riigid; |
| --- | --- |

b)

assotsieerunud riigid;

| c) | kolmandad riigid, kes ei ole assotsieerunud riigid; |
| --- | --- |

c)

kolmandad riigid, kes ei ole assotsieerunud riigid;

| d) | valitsustevahelised organisatsioonid. |
| --- | --- |

d)

valitsustevahelised organisatsioonid.

2.   ECRIN-ERICu liikmete hulgas peab olema vähemalt kolm liikmesriiki. Liikmetele, kelle ECRIN-ERICu liikmesus algas ECRIN-ERICu asutamisega, osutatakse edaspidi kui asutajaliikmetele. Euroopa Liidu liikmesriikidel on liikmete kogus ühiselt häälteenamus.

3.   Kandidaatliikmete või -vaatlejate vastuvõtmiseks on vaja liikmete kogu heakskiitu.

4.   ECRIN-ERICu liikmed ja vaatlejad on loetletud II lisas. ECRIN-ERICu peadirektor ajakohastab seda lisa pärast liikmesuse tühistamist või sellest loobumist või kui liikmete kogu on heaks kiitnud kandidaatliikme või -vaatleja.

5.   Liikmestaatusest loobumine

| a) | Liikmed võivad ECRIN-ERICust välja astuda, teatades sellest kirjalikult liikmete kogu eesistujale vähemalt kolm aastat ette, nimetades teates: 1) väljaastumise põhjused ja 2) väljaastumise soovitud kuupäeva. |
| --- | --- |

a)

Liikmed võivad ECRIN-ERICust välja astuda, teatades sellest kirjalikult liikmete kogu eesistujale vähemalt kolm aastat ette, nimetades teates: 1) väljaastumise põhjused ja 2) väljaastumise soovitud kuupäeva.

| b) | Kõik tasumata maksed ja kohustused tuleb tasuda ja täita enne liikmesuse lõpetamise jõustumist. |
| --- | --- |

b)

Kõik tasumata maksed ja kohustused tuleb tasuda ja täita enne liikmesuse lõpetamise jõustumist.

| c) | Liikmete kogu teavitatakse kõigist väljaastumistaotlustest nende esitamisele järgneval koosolekul ja liikmesus peatatakse samal kuupäeval. |
| --- | --- |

c)

Liikmete kogu teavitatakse kõigist väljaastumistaotlustest nende esitamisele järgneval koosolekul ja liikmesus peatatakse samal kuupäeval.

| d) | Käesoleva artikli punkti a sätteid kohaldatakse ka vaatlejate väljaastumise puhul, etteteatamisaeg on aga sel juhul minimaalselt üks aasta. |
| --- | --- |

d)

Käesoleva artikli punkti a sätteid kohaldatakse ka vaatlejate väljaastumise puhul, etteteatamisaeg on aga sel juhul minimaalselt üks aasta.

6.   Liikmesuse tühistamine

| a) | Liikmete kogu võib liikme liikmesuse tühistada, kui on täidetud järgmised tingimused:






  i) | liikmete kogu on seisukohal, et liige on oluliselt rikkunud üht või mitut käesolevast põhikirjast tulenevat kohustust või seab ECRIN-ERICu usaldusväärsuse kahtluse alla ning ta ei ole suutnud sellist rikkumist heastada 30 päeva jooksul pärast seda, kui on saanud kätte peadirektori kirjaliku teate rikkumise kohta; või |
| --- | --- | --- |

a)

Liikmete kogu võib liikme liikmesuse tühistada, kui on täidetud järgmised tingimused:

i)

liikmete kogu on seisukohal, et liige on oluliselt rikkunud üht või mitut käesolevast põhikirjast tulenevat kohustust või seab ECRIN-ERICu usaldusväärsuse kahtluse alla ning ta ei ole suutnud sellist rikkumist heastada 30 päeva jooksul pärast seda, kui on saanud kätte peadirektori kirjaliku teate rikkumise kohta; või

| ii) | liikmete kogu eesistuja või peadirektor on esitanud liikmete kogule ettepaneku asjaomane liikmesus tühistada; ning |
| --- | --- |

ii)

liikmete kogu eesistuja või peadirektor on esitanud liikmete kogule ettepaneku asjaomane liikmesus tühistada; ning

| iii) | ettepaneku liikmesus tühistada kiidavad heaks kaks kolmandikku hääleõiguslikest liikmetest, kelle sissemaksed moodustavad kaks kolmandikku osalustasudest, välja arvatud asjaomane liige. |
| --- | --- |

iii)

ettepaneku liikmesus tühistada kiidavad heaks kaks kolmandikku hääleõiguslikest liikmetest, kelle sissemaksed moodustavad kaks kolmandikku osalustasudest, välja arvatud asjaomane liige.

| b) | Punkti a sätteid kohaldatakse ka vaatlejastaatuse tühistamise puhul. |
| --- | --- |

b)

Punkti a sätteid kohaldatakse ka vaatlejastaatuse tühistamise puhul.

Artikkel 5

Liikmete ja vaatlejate õigused

1.   Liikmed maksavad ECRIN-ERICule täisliikmemaksu, nagu on täpsustatud III lisa punktis 4, ning teevad seda vastavalt mitmeaastasele töökavale ja suhtelisele soovituslikule liikmemaksule.

2.   Vaatlejad maksavad ECRIN-ERICu jätkusuutliku tegutsemise katteks eelarvesse osalise liikmemaksu, nagu on sätestatud III lisa punktis 5, ning võivad jääda ECRIN-ERICu vaatlejateks maksimaalselt kolmeks aastaks; pärast seda ajavahemikku peab vaatleja taotlema liikmeks saamist või ECRIN-ERICust välja astuma. Vaatlejad osalevad liikmete kogu koosolekul hääleõiguseta.

3.   Liikmeid ja vaatlejaid võivad konkreetsete õiguste kasutamisel ja konkreetsete kohustuste täitmisel esindada volitatud asutused. Liikmed ja vaatlejad tagavad, et nende esindajad vastavad eeskirjadele, kohustustele ja lepingutele, mis reguleerivad nende ECRIN-ERICu liikmesust või vaatlejastaatust, nagu on sätestatud käesolevas põhikirjas.

Artikkel 6

Partnerid

1.   Selleks et täita oma rolli Euroopa jagatud infrastruktuurina, peab ECRIN-ERIC looma sidemed partneritega, kes pakuvad talle tsentraliseeritud või hajutatud teenuseid. Sellised partnerlused põhinevad alalistel lepingutel, mis sisaldavad teenuste osutamise ja kvaliteedi tagamisega seotud sätteid.

2.   Teaduspartnerid

| a) | Teaduspartnerid on riiklikud kliiniliste teadusuuringute võrgustikud, mis:






  i) | koosnevad akadeemilistest kliiniliste teadusuuringute keskustest või riikliku koordineeriva keskusega kliiniliste uuringute üksustest või koordineeritavatest haiguspõhistest võrkudest; |
| --- | --- | --- |

a)

Teaduspartnerid on riiklikud kliiniliste teadusuuringute võrgustikud, mis:

i)

koosnevad akadeemilistest kliiniliste teadusuuringute keskustest või riikliku koordineeriva keskusega kliiniliste uuringute üksustest või koordineeritavatest haiguspõhistest võrkudest;

| ii) | on välja töötanud ühised vahendid, menetlused ja tavad, et hõlbustada mitut keskust hõlmavaid uuringuid, on saavutanud kriitilise massi ja esindavad riigi standardeid; |
| --- | --- |

ii)

on välja töötanud ühised vahendid, menetlused ja tavad, et hõlbustada mitut keskust hõlmavaid uuringuid, on saavutanud kriitilise massi ja esindavad riigi standardeid;

| iii) | on suutelised toetama mis tahes kliinilise teadusuuringu kategooria ja mis tahes haiguse valdkonnas tegutsevaid teadlasi ja sponsoreid. |
| --- | --- |

iii)

on suutelised toetama mis tahes kliinilise teadusuuringu kategooria ja mis tahes haiguse valdkonnas tegutsevaid teadlasi ja sponsoreid.

| b) | ECRIN-ERICu teaduspartneriteks võivad saada järgmised asutused:






  i) | ECRIN-ERICu liikmete välja pakutud riiklikud kliiniliste teadusuuringute võrgustikud; |
| --- | --- | --- |

b)

ECRIN-ERICu teaduspartneriteks võivad saada järgmised asutused:

i)

ECRIN-ERICu liikmete välja pakutud riiklikud kliiniliste teadusuuringute võrgustikud;

| ii) | ECRIN-ERICu vaatlejate välja pakutud riiklikud kliiniliste teadusuuringute võrgustikud; |
| --- | --- |

ii)

ECRIN-ERICu vaatlejate välja pakutud riiklikud kliiniliste teadusuuringute võrgustikud;

| iii) | ECRIN-ERICu liikmete ja vaatlejate hulka mitte kuuluva ning III lisa punktis 6 sätestatud partnerlustasu maksva ELi liikmesriigi või assotsieerunud riigi kliiniliste teadusuuringute võrgustikud; |
| --- | --- |

iii)

ECRIN-ERICu liikmete ja vaatlejate hulka mitte kuuluva ning III lisa punktis 6 sätestatud partnerlustasu maksva ELi liikmesriigi või assotsieerunud riigi kliiniliste teadusuuringute võrgustikud;

| iv) | ECRIN-ERICu liikmete ja vaatlejate hulka mitte kuuluva ning III lisa punktis 6 sätestatud partnerlustasu maksva kolmanda riigi kliiniliste teadusuuringute võrgustikud. |
| --- | --- |

iv)

ECRIN-ERICu liikmete ja vaatlejate hulka mitte kuuluva ning III lisa punktis 6 sätestatud partnerlustasu maksva kolmanda riigi kliiniliste teadusuuringute võrgustikud.

| c) | Liikmete kogu kehtestab teaduspartneri kandidaatidega sõlmitava teaduspartnerluse eeskirjad ja tingimused. |
| --- | --- |

c)

Liikmete kogu kehtestab teaduspartneri kandidaatidega sõlmitava teaduspartnerluse eeskirjad ja tingimused.

| d) | Teaduspartnerlust reguleerivad õigused ja kohustused sätestatakse kodukorras, mille võtab ECRIN-ERICu peadirektori ettepanekul vastu liikmete kogu. |
| --- | --- |

d)

Teaduspartnerlust reguleerivad õigused ja kohustused sätestatakse kodukorras, mille võtab ECRIN-ERICu peadirektori ettepanekul vastu liikmete kogu.

| e) | Teaduspartnerid määravad vanemteaduri, kes esindab riiklikku kliiniliste teadusuuringute võrgustikku võrgustiku komisjonis, nagu on ette nähtud käesoleva põhikirja artikli 9 lõikes 1. Esindaja puudumisel tuleb määrata asendaja. |
| --- | --- |

e)

Teaduspartnerid määravad vanemteaduri, kes esindab riiklikku kliiniliste teadusuuringute võrgustikku võrgustiku komisjonis, nagu on ette nähtud käesoleva põhikirja artikli 9 lõikes 1. Esindaja puudumisel tuleb määrata asendaja.

| f) | Teaduspartnerid määravad koordineeriva keskuse (riiklik kliiniliste teadusuuringute keskus), mis tegutseb ECRIN-ERICu riikliku kontaktpunktina. |
| --- | --- |

f)

Teaduspartnerid määravad koordineeriva keskuse (riiklik kliiniliste teadusuuringute keskus), mis tegutseb ECRIN-ERICu riikliku kontaktpunktina.

| g) | Täiendavad üksikasjad seoses teaduspartnerite üldise koostööpoliitikaga sätestatakse kodukorras. |
| --- | --- |

g)

Täiendavad üksikasjad seoses teaduspartnerite üldise koostööpoliitikaga sätestatakse kodukorras.

| h) | Teaduspartnerite partnerlust reguleerivad õigused ja kohustused sätestatakse ECRIN-ERICu peadirektori ja teaduspartneri kandidaatide vahel kokkulepitud individuaalsetes lepingutes. |
| --- | --- |

h)

Teaduspartnerite partnerlust reguleerivad õigused ja kohustused sätestatakse ECRIN-ERICu peadirektori ja teaduspartneri kandidaatide vahel kokkulepitud individuaalsetes lepingutes.

| i) | ECRIN-ERICu teaduspartnerid on loetletud dokumendis, mida arhiveerib ja ajakohastab ECRIN-ERICu peadirektor ning mis on kättesaadav ECRIN-ERICu veebilehel. |
| --- | --- |

i)

ECRIN-ERICu teaduspartnerid on loetletud dokumendis, mida arhiveerib ja ajakohastab ECRIN-ERICu peadirektor ning mis on kättesaadav ECRIN-ERICu veebilehel.

3.   Siduspartnerid

| a) | Siduspartner on organisatsioon või asutus, kellel on huvi teha ECRIN-ERICuga koostööd ja kes soovib ennast ECRIN-ERICuga siduda. |
| --- | --- |

a)

Siduspartner on organisatsioon või asutus, kellel on huvi teha ECRIN-ERICuga koostööd ja kes soovib ennast ECRIN-ERICuga siduda.

| b) | Siduspartnerid võivad olla:






  i) | haiguspõhise uurimise võrgustikud; |
| --- | --- | --- |

b)

Siduspartnerid võivad olla:

i)

haiguspõhise uurimise võrgustikud;

| ii) | isoleeritud kliiniliste teadusuuringute keskused riikides, kus puuduvad teaduspartnerid; |
| --- | --- |

ii)

isoleeritud kliiniliste teadusuuringute keskused riikides, kus puuduvad teaduspartnerid;

| iii) | heategevus- või kolmanda sektori organisatsioonid; |
| --- | --- |

iii)

heategevus- või kolmanda sektori organisatsioonid;

| iv) | patsientide organisatsioonid; |
| --- | --- |

iv)

patsientide organisatsioonid;

| v) | muud teadusuuringute infrastruktuurid; |
| --- | --- |

v)

muud teadusuuringute infrastruktuurid;

| vi) | Euroopa Liidu, assotsieerunud riikide ja muude kolmandate riikide teadusuuringute organisatsioonid. |
| --- | --- |

vi)

Euroopa Liidu, assotsieerunud riikide ja muude kolmandate riikide teadusuuringute organisatsioonid.

| c) | Liikmete kogu kehtestab siduspartneri kandidaatidega sõlmitava siduspartnerluse eeskirjad ja tingimused. |
| --- | --- |

c)

Liikmete kogu kehtestab siduspartneri kandidaatidega sõlmitava siduspartnerluse eeskirjad ja tingimused.

| d) | Siduspartnerlust reguleerivad õigused ja kohustused sätestatakse kodukorras, mille võtab ECRIN-ERICu peadirektori ettepanekul vastu liikmete kogu. |
| --- | --- |

d)

Siduspartnerlust reguleerivad õigused ja kohustused sätestatakse kodukorras, mille võtab ECRIN-ERICu peadirektori ettepanekul vastu liikmete kogu.

| e) | Siduspartnerite partnerlust reguleerivad õigused ja kohustused sätestatakse ECRIN-ERICu peadirektori ja siduspartneri kandidaadi kokkulepitud individuaalsetes lepingutes. |
| --- | --- |

e)

Siduspartnerite partnerlust reguleerivad õigused ja kohustused sätestatakse ECRIN-ERICu peadirektori ja siduspartneri kandidaadi kokkulepitud individuaalsetes lepingutes.

| f) | ECRIN-ERICu siduspartnerid on loetletud dokumendis, mida arhiveerib ja ajakohastab ECRIN-ERICu peadirektor ning mis on kättesaadav ECRIN-ERICu veebilehel. |
| --- | --- |

f)

ECRIN-ERICu siduspartnerid on loetletud dokumendis, mida arhiveerib ja ajakohastab ECRIN-ERICu peadirektor ning mis on kättesaadav ECRIN-ERICu veebilehel.

Artikkel 7

Asutused

1.   ECRIN-ERICu asutused on järgmised:

| a) | liikmete kogu; |
| --- | --- |

a)

liikmete kogu;

| b) | peadirektor; |
| --- | --- |

b)

peadirektor;

| c) | juhtkomitee. |
| --- | --- |

c)

juhtkomitee.

2.   Liikmete kogu

| a) | Liikmete kogu on ECRIN-ERICu juhtorgan ning see koosneb liikmete ja vaatlejate esindajatest. Iga liige ja vaatleja määrab kuni kaks esindajat, kes on nõuetekohaselt volitatud arutama kõiki käesoleva põhikirja artikli 7 lõike 2 punktis c loetletud teemasid ja vajaduse korral nende üle hääletama. Liige või vaatleja määrab liikmete kogu eesistujale asendaja, kui esindaja koosolekult puudub. Võimalikud on kaugosalemisega koosolekud, sealhulgas videokonverentsid ja mis tahes muude kokkulepitud elektrooniliste vahendite kasutamine. |
| --- | --- |

a)

Liikmete kogu on ECRIN-ERICu juhtorgan ning see koosneb liikmete ja vaatlejate esindajatest. Iga liige ja vaatleja määrab kuni kaks esindajat, kes on nõuetekohaselt volitatud arutama kõiki käesoleva põhikirja artikli 7 lõike 2 punktis c loetletud teemasid ja vajaduse korral nende üle hääletama. Liige või vaatleja määrab liikmete kogu eesistujale asendaja, kui esindaja koosolekult puudub. Võimalikud on kaugosalemisega koosolekud, sealhulgas videokonverentsid ja mis tahes muude kokkulepitud elektrooniliste vahendite kasutamine.

| b) | Liikmete kogu koosolekutel võivad hääleõiguseta osaleda ECRIN-ERICu peadirektor ning võrgustiku komisjoni eesistuja ja tema asetäitja. |
| --- | --- |

b)

Liikmete kogu koosolekutel võivad hääleõiguseta osaleda ECRIN-ERICu peadirektor ning võrgustiku komisjoni eesistuja ja tema asetäitja.

| c) | Liikmete kogu kohtub vähemalt kord aastas ning






  i) | võtab teadmiseks ja kiidab heaks eelmise koosoleku protokolli; |
| --- | --- | --- |

c)

Liikmete kogu kohtub vähemalt kord aastas ning

i)

võtab teadmiseks ja kiidab heaks eelmise koosoleku protokolli;

| ii) | täidab arutamise, muutmise ja muudatuste vastuvõtmise ülesandeid seoses ECRIN-ERICu strateegilise kava, juhtimisstruktuuri, ühe- või mitmeaastase töökava ning aastaeelarvega; |
| --- | --- |

ii)

täidab arutamise, muutmise ja muudatuste vastuvõtmise ülesandeid seoses ECRIN-ERICu strateegilise kava, juhtimisstruktuuri, ühe- või mitmeaastase töökava ning aastaeelarvega;

| iii) | otsustab ECRIN-ERICu põhikirja muudatusettepanekute üle ning esitab need Euroopa Komisjonile kinnitamiseks; |
| --- | --- |

iii)

otsustab ECRIN-ERICu põhikirja muudatusettepanekute üle ning esitab need Euroopa Komisjonile kinnitamiseks;

| iv) | kiidab heaks kodukorra; |
| --- | --- |

iv)

kiidab heaks kodukorra;

| v) | kiidab heaks aasta tegevusaruande; |
| --- | --- |

v)

kiidab heaks aasta tegevusaruande;

| vi) | kiidab heaks ECRIN-ERICu auditeeritud raamatupidamisaruanded ja eelarve; |
| --- | --- |

vi)

kiidab heaks ECRIN-ERICu auditeeritud raamatupidamisaruanded ja eelarve;

| vii) | otsustab ECRIN-ERICu liikmete või vaatlejate maksete ja peadirektori esitatud aastaeelarve üle; |
| --- | --- |

vii)

otsustab ECRIN-ERICu liikmete või vaatlejate maksete ja peadirektori esitatud aastaeelarve üle;

| viii) | otsustab ECRIN-ERICu koosseisu (kandidaatliige, kandidaatvaatleja, loobumine ja tühistamine) muudatuste üle; |
| --- | --- |

viii)

otsustab ECRIN-ERICu koosseisu (kandidaatliige, kandidaatvaatleja, loobumine ja tühistamine) muudatuste üle;

| ix) | otsustab partnerluste (teaduspartnerid, siduspartnerid) loomise ja tühistamise üle võrgustiku komisjoni soovituse alusel; |
| --- | --- |

ix)

otsustab partnerluste (teaduspartnerid, siduspartnerid) loomise ja tühistamise üle võrgustiku komisjoni soovituse alusel;

| x) | valib, kinnitab ja kutsub tagasi liikmete kogu eesistuja ja tema asetäitja; |
| --- | --- |

x)

valib, kinnitab ja kutsub tagasi liikmete kogu eesistuja ja tema asetäitja;

| xi) | nimetab võrgustiku komisjoni soovituse alusel ametisse ja kutsub tagasi ECRIN-ERICu peadirektori; ning |
| --- | --- |

xi)

nimetab võrgustiku komisjoni soovituse alusel ametisse ja kutsub tagasi ECRIN-ERICu peadirektori; ning

| xii) | otsustab mis tahes muude ECRIN-ERICu eesmärkide saavutamiseks vajalike küsimuste üle. |
| --- | --- |

xii)

otsustab mis tahes muude ECRIN-ERICu eesmärkide saavutamiseks vajalike küsimuste üle.

| d) | ECRIN-ERICu peadirektori, liikmete kogu eesistuja või ühe neljandiku liikmete taotluse alusel võib kokku kutsuda liikmete kogu ja võrgustiku komisjoni ühiskoosoleku. |
| --- | --- |

d)

ECRIN-ERICu peadirektori, liikmete kogu eesistuja või ühe neljandiku liikmete taotluse alusel võib kokku kutsuda liikmete kogu ja võrgustiku komisjoni ühiskoosoleku.

| e) | Peadirektori või vähemalt neljandiku liikmete taotluse alusel võib kokku kutsuda liikmete kogu lisakoosolekuid, kui esile kerkib olulisi teemasid, mille arutamist ei saa edasi lükata kuni liikmete kogu järgmise kavandatud koosolekuni. |
| --- | --- |

e)

Peadirektori või vähemalt neljandiku liikmete taotluse alusel võib kokku kutsuda liikmete kogu lisakoosolekuid, kui esile kerkib olulisi teemasid, mille arutamist ei saa edasi lükata kuni liikmete kogu järgmise kavandatud koosolekuni.

3.   Liikmete kogu eesistuja ja tema asetäitja

| a) | Eesistuja ja tema asetäitja valib liikmete kogu. Eesistuja ja tema asetäitja nimetatakse ametisse kolmeks aastaks. |
| --- | --- |

a)

Eesistuja ja tema asetäitja valib liikmete kogu. Eesistuja ja tema asetäitja nimetatakse ametisse kolmeks aastaks.

| b) | Iga liige võib teha ettepaneku umbusaldushääletuse korraldamiseks eesistuja või tema asetäitja vastu. Umbusaldushääletuse ettepanekut käsitletakse nagu tavalist ettepanekut ja sellele tuleb lisada põhjendus. |
| --- | --- |

b)

Iga liige võib teha ettepaneku umbusaldushääletuse korraldamiseks eesistuja või tema asetäitja vastu. Umbusaldushääletuse ettepanekut käsitletakse nagu tavalist ettepanekut ja sellele tuleb lisada põhjendus.

| c) | Eesistuja kutsub kokku, valmistab ette ja korraldab liikmete kogu koosolekud. |
| --- | --- |

c)

Eesistuja kutsub kokku, valmistab ette ja korraldab liikmete kogu koosolekud.

| d) | Kui eesistuja koosolekult puudub või arutatakse umbusaldushääletust eesistuja suhtes, siis delegeerib eesistuja oma ülesanded asetäitjale. |
| --- | --- |

d)

Kui eesistuja koosolekult puudub või arutatakse umbusaldushääletust eesistuja suhtes, siis delegeerib eesistuja oma ülesanded asetäitjale.

| e) | Eesistuja ja tema asetäitja võivad operatiivsete küsimuste jaoks kasutada ECRIN-ERICu haldusbürood. |
| --- | --- |

e)

Eesistuja ja tema asetäitja võivad operatiivsete küsimuste jaoks kasutada ECRIN-ERICu haldusbürood.

| f) | Eesistuja asetäitja vastutab liikmete kogule esitatud rahandusaruande kontrollimise eest. |
| --- | --- |

f)

Eesistuja asetäitja vastutab liikmete kogule esitatud rahandusaruande kontrollimise eest.

4.   Liikmete kogu töö

| a) | Liikmete kogu kiidab iga koosoleku alguses heaks päevakorra. Iga liikmete kogu hääleõiguslik liige võib teha ettepaneku päevakorda muuta. |
| --- | --- |

a)

Liikmete kogu kiidab iga koosoleku alguses heaks päevakorra. Iga liikmete kogu hääleõiguslik liige võib teha ettepaneku päevakorda muuta.

| b) | Eesistuja otsustab koosoleku ajal hääleõiguslike liikmete tõstatatud päevakorrapunktide üle. Eesistuja otsus on lõplik, välja arvatud juhul, kui kohalviibiv hääleõiguslik enamus otsustab teisiti. |
| --- | --- |

b)

Eesistuja otsustab koosoleku ajal hääleõiguslike liikmete tõstatatud päevakorrapunktide üle. Eesistuja otsus on lõplik, välja arvatud juhul, kui kohalviibiv hääleõiguslik enamus otsustab teisiti.

| c) | Liikmete kogu võib oma ülesannete täitmiseks luua töörühmi. Liikmete kogu töökorra täiendavad üksikasjad on sätestatud kodukorras. |
| --- | --- |

c)

Liikmete kogu võib oma ülesannete täitmiseks luua töörühmi. Liikmete kogu töökorra täiendavad üksikasjad on sätestatud kodukorras.

| d) | Hääletamise kord ja hääleõigus






  i) | Igal ECRIN-ERICu liikmel on üks hääl. Vaatlejatel hääleõigus puudub. Otsustusvõimelise liikmete kogu koosoleku jaoks on vaja kahest kolmandikust liikmetest koosnevat kvoorumit. |
| --- | --- | --- |

d)

Hääletamise kord ja hääleõigus

i)

Igal ECRIN-ERICu liikmel on üks hääl. Vaatlejatel hääleõigus puudub. Otsustusvõimelise liikmete kogu koosoleku jaoks on vaja kahest kolmandikust liikmetest koosnevat kvoorumit.

| ii) | Kui kvoorumit ei ole, siis lükatakse liikmete kogu koosolek edasi ja see toimub uuesti viieteistkümne kalendripäeva jooksul, kui liikmete kogu eesistuja on saatnud selle kohta uue kutse. Korduskoosoleku päevakorra teemad on samad, mis olid algse koosoleku päevakorras. Liikmete kogu korduskoosoleku puhul loetakse kvoorum täidetuks, kui kohal või esindatud on üks kolmandik liikmetest. |
| --- | --- |

ii)

Kui kvoorumit ei ole, siis lükatakse liikmete kogu koosolek edasi ja see toimub uuesti viieteistkümne kalendripäeva jooksul, kui liikmete kogu eesistuja on saatnud selle kohta uue kutse. Korduskoosoleku päevakorra teemad on samad, mis olid algse koosoleku päevakorras. Liikmete kogu korduskoosoleku puhul loetakse kvoorum täidetuks, kui kohal või esindatud on üks kolmandik liikmetest.

| iii) | Kui käesolevas põhikirjas või mõnes eeskirjas ei ole märgitud teisiti, siis piisab resolutsiooni vastu võtmiseks liikmete kogu koosolekul isiklikult või asendaja kaudu viibivate ja hääletavate liikmete lihthäälteenamusest. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab eesistuja hääl. |
| --- | --- |

iii)

Kui käesolevas põhikirjas või mõnes eeskirjas ei ole märgitud teisiti, siis piisab resolutsiooni vastu võtmiseks liikmete kogu koosolekul isiklikult või asendaja kaudu viibivate ja hääletavate liikmete lihthäälteenamusest. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab eesistuja hääl.

| iv) | Auditeeritud konsolideeritud aruannete ja aastaeelarve heakskiitmiseks peavad heakskiitmise poolt hääletama rohkem kui pooled ECRIN-ERICu liikmed, kes esindavad enam kui poolt summast, mis kogutakse liikmetelt kokkulepitud iga-aastase liikmemaksuna, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 1. |
| --- | --- |

iv)

Auditeeritud konsolideeritud aruannete ja aastaeelarve heakskiitmiseks peavad heakskiitmise poolt hääletama rohkem kui pooled ECRIN-ERICu liikmed, kes esindavad enam kui poolt summast, mis kogutakse liikmetelt kokkulepitud iga-aastase liikmemaksuna, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 1.

| v) | Muutused riiklikes sissemaksetes, põhikirja muutmise ettepanekud ning kodukorra algversiooni ja sellele järgnevate muudatuste vastuvõtmine kinnitatakse konsensuse alusel või kui konsensust ei leita, siis rohkem kui kahe kolmandikuga ECRIN-ERICu liikmete häältest, kes esindavad enam kui kahte kolmandikku summast, mis kogutakse liikmetelt kokkulepitud iga-aastase liikmemaksuna, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 1. |
| --- | --- |

v)

Muutused riiklikes sissemaksetes, põhikirja muutmise ettepanekud ning kodukorra algversiooni ja sellele järgnevate muudatuste vastuvõtmine kinnitatakse konsensuse alusel või kui konsensust ei leita, siis rohkem kui kahe kolmandikuga ECRIN-ERICu liikmete häältest, kes esindavad enam kui kahte kolmandikku summast, mis kogutakse liikmetelt kokkulepitud iga-aastase liikmemaksuna, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 1.

5.   ECRIN-ERICu peadirektor

| a) | Peadirektor vastutab infrastruktuuri üldise haldamise eest, teda toetab ECRIN-ERICu haldusbüroo ning ta toimib vahendajana teaduspartnerite, haldusbüroo ja liikmete kogu vahel. |
| --- | --- |

a)

Peadirektor vastutab infrastruktuuri üldise haldamise eest, teda toetab ECRIN-ERICu haldusbüroo ning ta toimib vahendajana teaduspartnerite, haldusbüroo ja liikmete kogu vahel.

| b) | ECRIN-ERICu peadirektori nimetab võrgustiku komisjoni soovituse alusel ametisse ja kutsub tagasi liikmete kogu. |
| --- | --- |

b)

ECRIN-ERICu peadirektori nimetab võrgustiku komisjoni soovituse alusel ametisse ja kutsub tagasi liikmete kogu.

| c) | ECRIN-ERICu peadirektor osaleb ilma hääleõiguseta kõigil liikmete kogu koosolekutel (välja arvatud päevakorrapunktid, milles käsitletakse peadirektori värbamist või järelevalvet). |
| --- | --- |

c)

ECRIN-ERICu peadirektor osaleb ilma hääleõiguseta kõigil liikmete kogu koosolekutel (välja arvatud päevakorrapunktid, milles käsitletakse peadirektori värbamist või järelevalvet).

| d) | ECRIN-ERICu peadirektor osaleb kõigil võrgustiku komisjoni koosolekutel. |
| --- | --- |

d)

ECRIN-ERICu peadirektor osaleb kõigil võrgustiku komisjoni koosolekutel.

| e) | Peadirektor on ECRIN-ERICu seaduslik esindaja ning ta võib vajaduse korral sõlmida lepinguid ning korraldada muid õiguslikke ja haldusmenetlusi kooskõlas liikmete kogu otsuste ja kodukorraga. |
| --- | --- |

e)

Peadirektor on ECRIN-ERICu seaduslik esindaja ning ta võib vajaduse korral sõlmida lepinguid ning korraldada muid õiguslikke ja haldusmenetlusi kooskõlas liikmete kogu otsuste ja kodukorraga.

6.   Juhtkomitee

| a) | Liikmete kogu ja peadirektori seose tugevdamiseks loob liikmete kogu juhtkomitee, mis jälgib ECRIN-ERICu tegevust ja valmistab ette liikmete kogu koosolekuid. |
| --- | --- |

a)

Liikmete kogu ja peadirektori seose tugevdamiseks loob liikmete kogu juhtkomitee, mis jälgib ECRIN-ERICu tegevust ja valmistab ette liikmete kogu koosolekuid.

| b) | Juhtkomitee koosseis, kohustused ja menetlused sätestatakse kodukorras. |
| --- | --- |

b)

Juhtkomitee koosseis, kohustused ja menetlused sätestatakse kodukorras.

Artikkel 8

ECRIN-ERICu haldusbüroo ja töötajad

1.   Infrastruktuuri haldab ECRIN-ERICu haldusbüroo. Selles büroos töötavad:

| a) | ECRIN-ERICu peadirektor; |
| --- | --- |

a)

ECRIN-ERICu peadirektor;

| b) | põhimeeskond; |
| --- | --- |

b)

põhimeeskond;

| c) | Euroopa korrespondendid. |
| --- | --- |

c)

Euroopa korrespondendid.

2.   ECRIN-ERICu peadirektor määrab mitmeaastase töökava ja liikmete kogu vastuvõetud eelarve alusel kindlaks haldusbüroo koosseisu, värbab vajalikud töötajad ja vastutab ECRIN-ERICu töötajate juhtimise eest.

3.   ECRIN-ERICu põhimeeskond:

| a) | pakub igapäevaseks haldamiseks (sh finantsjuhtimine) vajalikku tuge ning annab tegevusest aru liikmete kogule ja Euroopa Komisjonile; |
| --- | --- |

a)

pakub igapäevaseks haldamiseks (sh finantsjuhtimine) vajalikku tuge ning annab tegevusest aru liikmete kogule ja Euroopa Komisjonile;

| b) | vastutab üksikute kliiniliste uurimisprojektide toetamise kooskõlastamise eest, nagu see on ette nähtud ECRIN-ERICu teadusliku ja tehnilise kirjeldusega; |
| --- | --- |

b)

vastutab üksikute kliiniliste uurimisprojektide toetamise kooskõlastamise eest, nagu see on ette nähtud ECRIN-ERICu teadusliku ja tehnilise kirjeldusega;

| c) | arendab edasi ja haldab organisatsiooni, teadmistebaasi, oskusteavet ja menetlusi, mis võimaldavad kõigil teaduspartneritel toetada tõhusalt hargmaiseid kliinilisi uuringuid üle kogu Euroopa Liidu; |
| --- | --- |

c)

arendab edasi ja haldab organisatsiooni, teadmistebaasi, oskusteavet ja menetlusi, mis võimaldavad kõigil teaduspartneritel toetada tõhusalt hargmaiseid kliinilisi uuringuid üle kogu Euroopa Liidu;

| d) | ajakohastab ja täiustab kvaliteedi tagamise süsteemi ning kindlustab selle, et ECRIN-ERIC säilitab oma suutlikkuse osutada tõhusalt kvaliteetseid teenuseid. |
| --- | --- |

d)

ajakohastab ja täiustab kvaliteedi tagamise süsteemi ning kindlustab selle, et ECRIN-ERIC säilitab oma suutlikkuse osutada tõhusalt kvaliteetseid teenuseid.

4.   ECRIN-ERICu Euroopa korrespondent tähendab igas riiklikus keskuses töötavat ECRINi kaastöötajat. ECRIN-ERICu Euroopa korrespondendi töö toimub ECRIN-ERICu peadirektori juhtimisel ning korrespondendil on funktsionaalne seos riikliku keskusega; korrespondent tegutseb riikliku kliiniliste teadusuuringute võrgustiku ja keskuse vahendajana ECRIN-ERICu mitmesuguse tegevuse puhul, näiteks tegevuse ülesehitamise ja koordineeritud teenuste osutamise korral.

5.   ECRIN-ERICu pakub tööandjana kõigile võrdseid võimalusi ning kohustub rakendama positiivseid meetmeid, mis on vastavuses kohaldatavate tööhõivet käsitlevate seaduste ja määrustega, ning valib kooskõlas kodukorraga ECRIN-ERICu haldusbüroo jaoks kõige paremini kvalifitseeritud töötajad.

Artikkel 9

ECRIN-ERICu tegevus

1.   ECRIN-ERICu tegevus nõuab võrgustiku komisjonis esindatud riiklike teaduspartnerite võrgustiku ja teadusliku nõuandekogu kaasamist infrastruktuurile juurdepääsu pakkumisse.

2.   Võrgustiku komisjon:

| a) | esindab ECRIN-ERICu teaduspartnereid ning täidab liikmete kogu ja peadirektori jaoks nõuandvat rolli; |
| --- | --- |

a)

esindab ECRIN-ERICu teaduspartnereid ning täidab liikmete kogu ja peadirektori jaoks nõuandvat rolli;

| b) | koosneb iga liikmes- ja vaatlejariigi teaduspartneri ühest staažikast esindajast; võrgustiku laiendatud komisjon hõlmab teaduspartneri staažikat esindajat ka igast riigist, kes ei ole ei liige ega vaatleja. ECRIN-ERICu peadirektor osaleb võrgustiku komisjoni koosolekutel. ECRIN-ERICu haldusbüroo toimib võrgustiku komisjoni sekretariaadina; |
| --- | --- |

b)

koosneb iga liikmes- ja vaatlejariigi teaduspartneri ühest staažikast esindajast; võrgustiku laiendatud komisjon hõlmab teaduspartneri staažikat esindajat ka igast riigist, kes ei ole ei liige ega vaatleja. ECRIN-ERICu peadirektor osaleb võrgustiku komisjoni koosolekutel. ECRIN-ERICu haldusbüroo toimib võrgustiku komisjoni sekretariaadina;

| c) | kooskõlastab liikmete kogu juhtimisel teaduspartnerite poliitikat, menetlusi, töövahendeid ja tavasid, teeb ECRIN-ERICu peadirektorile ettepanekuid teenuste kvaliteedi ja tõhususe optimeerimise kohta ning jälgib ECRIN-ERICu teaduspartnerite tulemuslikkust, et tagada teenuste osutamise kõrge kvaliteet; |
| --- | --- |

c)

kooskõlastab liikmete kogu juhtimisel teaduspartnerite poliitikat, menetlusi, töövahendeid ja tavasid, teeb ECRIN-ERICu peadirektorile ettepanekuid teenuste kvaliteedi ja tõhususe optimeerimise kohta ning jälgib ECRIN-ERICu teaduspartnerite tulemuslikkust, et tagada teenuste osutamise kõrge kvaliteet;

| d) | aitab ECRIN-ERICu peadirektoril taotluse korral valmistada ette iga-aastaseid strateegilisi dokumente, sealhulgas mitmeaastast töökava ja aastaeelarveid, mille peadirektor liikmete kogule esitab; |
| --- | --- |

d)

aitab ECRIN-ERICu peadirektoril taotluse korral valmistada ette iga-aastaseid strateegilisi dokumente, sealhulgas mitmeaastast töökava ja aastaeelarveid, mille peadirektor liikmete kogule esitab;

| e) | laiendatud koosseisus toetab peadirektori ja liikmete kogu mitmeaastases töökavas sätestatud otsuste, strateegiate, eeskirjade ja menetluste kooskõlastatud rakendamist riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

e)

laiendatud koosseisus toetab peadirektori ja liikmete kogu mitmeaastases töökavas sätestatud otsuste, strateegiate, eeskirjade ja menetluste kooskõlastatud rakendamist riiklikul tasandil;

| f) | esitab liikmete kogu taotluse korral soovitusi ECRIN-ERICu peadirektori ametisse nimetamise või tagasikutsumise kohta; |
| --- | --- |

f)

esitab liikmete kogu taotluse korral soovitusi ECRIN-ERICu peadirektori ametisse nimetamise või tagasikutsumise kohta;

| g) | esitab ECRIN-ERICu peadirektori taotluse korral soovitusi partnerikandidaatide suutlikkuse kohta; |
| --- | --- |

g)

esitab ECRIN-ERICu peadirektori taotluse korral soovitusi partnerikandidaatide suutlikkuse kohta;

| h) | nõustab ECRIN-ERICu peadirektorit teadusliku nõuandekogu liikmete ametisse nimetamise puhul; |
| --- | --- |

h)

nõustab ECRIN-ERICu peadirektorit teadusliku nõuandekogu liikmete ametisse nimetamise puhul;

| i) | korraldab aastas vähemalt kaks isiklikku kohtumist; |
| --- | --- |

i)

korraldab aastas vähemalt kaks isiklikku kohtumist;

| j) | valib eesistuja, kes kutsub kokku, valmistab ette ja korraldab võrgustiku komisjoni koosolekuid; valib ka eesistuja asetäitja. Eesistuja ja tema asetäitja jäävad ametisse kolmeks aastaks (pikendamisõigusega) ning osalevad liikmete kogu koosolekutel ilma hääleõiguseta; |
| --- | --- |

j)

valib eesistuja, kes kutsub kokku, valmistab ette ja korraldab võrgustiku komisjoni koosolekuid; valib ka eesistuja asetäitja. Eesistuja ja tema asetäitja jäävad ametisse kolmeks aastaks (pikendamisõigusega) ning osalevad liikmete kogu koosolekutel ilma hääleõiguseta;

| k) | võrgustiku komisjoni üldise töökorra täiendavad üksikasjad on sätestatud kodukorras. |
| --- | --- |

k)

võrgustiku komisjoni üldise töökorra täiendavad üksikasjad on sätestatud kodukorras.

3.   Teaduslik nõuandekogu:

| a) | valib ja prioriseerib ECRIN-ERICu toetatavaid kliinilisi projekte ning hindab esitatud projekte liikmete kogu kokkulepitud kriteeriumide ja eeskirjade järgi, mille alusel antakse akadeemilistele, tööstus- ja teaduslikele ringkondadele juurdepääs teenustele; |
| --- | --- |

a)

valib ja prioriseerib ECRIN-ERICu toetatavaid kliinilisi projekte ning hindab esitatud projekte liikmete kogu kokkulepitud kriteeriumide ja eeskirjade järgi, mille alusel antakse akadeemilistele, tööstus- ja teaduslikele ringkondadele juurdepääs teenustele;

| b) | koosneb vähemalt neljast liikmest, kellest enamik on välisliikmed (ECRIN-ERICu juhtimises mitte osalevad isikud), kelle on võrgustiku komisjoni soovituse alusel ametisse nimetanud ECRIN-ERICu peadirektor ja kinnitanud liikmete kogu. Liikmed nimetatakse ametisse kolmeks aastaks (pikendamisõigusega) ja nad teevad otsuseid asjaomase valdkonna teadlastest välisekspertide hinnangute alusel. |
| --- | --- |

b)

koosneb vähemalt neljast liikmest, kellest enamik on välisliikmed (ECRIN-ERICu juhtimises mitte osalevad isikud), kelle on võrgustiku komisjoni soovituse alusel ametisse nimetanud ECRIN-ERICu peadirektor ja kinnitanud liikmete kogu. Liikmed nimetatakse ametisse kolmeks aastaks (pikendamisõigusega) ja nad teevad otsuseid asjaomase valdkonna teadlastest välisekspertide hinnangute alusel.

4.   Väline nõuandekogu, mis koosneb ekspertidest, kelle liikmete kogu on heaks kiitnud ja peadirektor ametisse nimetanud kolmeks aastaks, kohtub kord aastas peadirektori ja võrgustiku komisjoni eesistuja ja tema asetäitja osalusel ning annab liikmete kogu töösse oma panuse seoses ECRIN-ERICu teadusliku ja tehnilise arengu strateegiaga.

5.   Eetika nõuandekogu, mis koosneb ekspertidest, kelle liikmete kogu on heaks kiitnud ja peadirektor ametisse nimetanud kolmeks aastaks, kohtub kord aastas peadirektori ja võrgustiku komisjoni eesistuja ja tema asetäitja osalusel ning annab liikmete kogu töösse oma panuse ja pakub soovitusi ECRIN-ERICu tegevuse raames tõstatunud eetika ja isikuandmete kaitse küsimuste puhul.

Artikkel 10

Aastaaruanne ja läbivaatamised

1.   ECRIN-ERICu peadirektor koostab koos võrgustiku komisjoniga aasta tegevusaruande, mis hõlmab ECRIN-ERICu teaduslikke, korralduslikke ja rahanduslikke aspekte. Liikmete kogu kiidab aasta tegevusaruande heaks ja edastab selle Euroopa Komisjonile. Pärast aasta tegevusaruande heakskiitmist tehakse see ECRIN-ERICu veebilehel avalikult kättesaadavaks.

2.   Iga viie aasta järel peavad liikmete kogu määratud rahvusvahelised eksperdid teostama ECRIN-ERICu teadusliku analüüsi, mille raames pakutakse ECRIN-ERICule juhiseid ja soovitusi seoses arengustrateegiaga.

Artikkel 11

Tõhus juurdepääs teenustele ja andmepoliitika

1.   Teadlastele võimaldatakse tõhus juurdepääs ECRIN-ERICu teenustele teadusliku tipptaseme alusel ning teenuste kättesaadavus ei piirdu ainult ECRIN-ERICu liikmete või vaatlejate teadlastega.

2.   Juurdepääs põhineb sisesel ja välisel eksperdihinnangul: teenuste osutamise aluseks on projekt, mille teaduslik nõuandekogu on väliste sõltumatute ekspertide teadusliku hindamise alusel heaks kiitnud. Teenuste osutamise otsuse teeb peadirektor võrgustiku komisjoni soovituse alusel, võttes arvesse:

| a) | teadusliku nõuandekogu teostatud hindamist; |
| --- | --- |

a)

teadusliku nõuandekogu teostatud hindamist;

| b) | teaduspartnerite teostatud logistilist hindamist, mida kajastatakse võrgustiku komisjoni soovituses. |
| --- | --- |

b)

teaduspartnerite teostatud logistilist hindamist, mida kajastatakse võrgustiku komisjoni soovituses.

3.   Teaduslik nõuandekogu määratleb kohaldamise, hindamismenetlused ja -kriteeriumid ning need tehakse ECRIN-ERICu veebilehel ja kodukorras avalikult kättesaadavaks.

4.   ECRIN-ERIC osutab teenuseid mittemajandusliku tegevuse raames mittetulundusliku määra alusel.

5.   Juurdepääsukriteeriumid hõlmavad kohustust optimeerida kliiniliste katsete andmete kasutamist kliiniliste katsete protokolli registreerimise kaudu (enne patsientide lisamist) üldsusele kättesaadavasse registrisse, mille on heaks kiitnud Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), ning kohustuse kaudu anda aru uuringu tulemustest. ECRIN-ERIC tagab pärast uuringu avaldamist teadlaskonnale juurdepääsu kliiniliste katsete anonüümseks muudetud algandmetele.

Artikkel 12

Intellektuaalomandi õigused

1.   Käesoleva põhikirja sisu ei tohi käsitada asjaomastes õigusaktides, määrustes ja ECRIN-ERICu liikmete rahvusvahelistes lepingutes sätestatud intellektuaalomandi õiguste kohaldamisala ja kohaldamise muutmisena ning kasu jagamise kokkuleppe muutmisena.

2.   ECRIN-ERIC võib omada asjakohaseid intellektuaalomandi õigusi, kui ECRIN-ERICu panus hõlmab innovatsiooniprotsessi. Täpsemad üksikasjad seoses ECRIN-ERICu intellektuaalomandipoliitikaga sätestatakse kodukorras.

3.   ECRIN-ERICu toodetud intellektuaalomandist saadud tulu kasutatakse ERICu tegevuse jaoks.

4.   Intellektuaalomand tähendab omandit, nagu see on sätestatud Stockholmis 14. juulil 1967. aastal sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2.

Artikkel 13

Raamatupidamine

1.   Kõik ECRIN-ERICu tulu- ja kuluartiklid peavad kajastuma igaks eelarveaastaks koostatavates kalkulatsioonides ja need kirjendatakse aastaeelarves. Eelarve kinnitab liikmete kogu.

2.   ECRIN-ERICu raamatupidamisaruannetele lisatakse aruanne, mis käsitleb eelarve haldamist ja finantsjuhtimist eelarveaastal. Raamatupidamisaruandeid kontrollitakse regulaarselt väliste finantsauditite abil. Liikmete kogu kinnitab ECRIN-ERICu raamatupidamisaruannete läbivaatamiseks välisaudiitori määramise, täpsustades selle määramise kestuse. Välisaudiitor esitab liikmete kogule raamatupidamise aastaaruannete kohta aruande.

3.   ECRIN-ERICu suhtes kohaldatakse raamatupidamisaruande koostamise, esitamise, auditeerimise ja avaldamise nõudeid, mis on sätestatud ECRIN-ERICu põhikirjajärgses asukohas kohaldatavates õigusaktides ja eeskirjades.

Artikkel 14

Hanked

ECRIN-ERIC kohtleb hankekandidaate ja pakkujaid võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel, sõltumata sellest, kas nad asuvad Euroopa Liidus või mitte. ECRIN-ERICu hankepõhimõtted lähtuvad läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja konkurentsi põhimõtetest. Hankemenetluste ja -kriteeriumide üksikasjalikud eeskirjad on sätestatud kodukorras.

Artikkel 15

Vastutus ja kindlustuskaitse

1.   Liikmete ja vaatlejate rahaline vastutus ECRIN-ERICu võlgade eest piirdub nende vastava iga-aastase liikmemaksuga, nagu on sätestatud III lisas.

2.   ECRIN-ERIC võtab asjakohased meetmed, et kaitsta end oma tegevusega seotud riskide eest.

Artikkel 16

Käibemaks

Käibemaksuvabastused, mis põhinevad nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (1) artikli 143 lõike 1 punktil g ja artikli 151 lõike 1 punktil b ning on kooskõlas nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 282/2011 (2) artiklitega 50 ja 51, piirduvad selliste kaupade ja teenuste käibemaksuga, mis on ette nähtud ECRIN-ERICu ametlikuks kasutamiseks, mille väärtus on suurem kui 150 eurot ning mille eest tasub ja mille hangib täies mahus ECRIN-ERIC. Üksikute liikmete hangete suhtes neid vabastusi ei kohaldata. Käibemaksuvabastusi kohaldatakse mittemajandusliku tegevuse, mitte majandustegevuse suhtes. Käibemaksuvabastusi kohaldatakse selliste kaupade ja teenuste suhtes, mida kasutatakse teadusliku, tehnilise ja haldusalase tegevuse jaoks, mis on kooskõlas ECRIN-ERICu põhiülesannetega. See hõlmab ka kulusid, mis tulenevad ECRIN-ERICu ametliku tegevusega otseselt seotud konverentside, õpikodade ja koosolekute korraldamisest. Reisi- ja majutuskulude suhtes käibemaksusoodustusi siiski ei kohaldata.

Artikkel 17

Kodukord

1.   Kodukorras kehtestatakse ECRIN-ERICu liikmete, vaatlejate, asutuste ja partnerite töökorraldus, määratakse kindlaks ECRIN-ERICu haldamine ja määratletakse liikmete, vaatlejate, asutuste ja partnerite õigused ja kohustused.

2.   Kodukorra koostab ECRIN-ERICu peadirektor ja selle kinnitab liikmete kogu.

3.   ECRIN-ERICu peadirektor ajakohastab vajaduse korral kodukorda ja liikmete kogu kinnitab selle kodukorras sätestatud menetlusi järgides.

Artikkel 18

Keel

1.   ECRIN-ERICu töökeel on inglise keel.

2.   ECRIN-ERICu põhikirjajärgse asukohariigi ametiasutustega suhtlemiseks võib kasutada ka selle riigi ametlikku keelt.

3.   Käesolev põhikiri loetakse autentseks saksa, hispaania, prantsuse, itaalia, portugali, inglise ja kõikides muudes ELi ametlikes keeltes. Mitte ükski keeleversioon ei ole ülimuslik.

Artikkel 19

Põhikirjajärgne asukoht

ECRIN-ERICu põhikirjajärgne asukoht on Pariisis, Prantsusmaal.

Artikkel 20

ECRIN-ERICu kestus ja likvideerimine

1.   ECRIN-ERICu kestus on tähtajatu.

2.   ECRIN-ERICu likvideerimise otsus võetakse vastu liikmete kogu kõigi liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega.

3.   Pärast ECRIN-ERICu likvideerimist kantakse selle vara üle asutusele, mille kiidab heaks enam kui kaks kolmandikku liikmetest, kes esindavad enam kui kahte kolmandikku kõigist kohustuslikest liikmemaksudest.

Artikkel 21

Muudatused

1.   Kõigist põhikirja muutmise ettepanekutest teavitatakse Euroopa Komisjoni ja need jõustuvad üksnes kooskõlas ERICu määruse artikliga 11.

2.   Kõigi muudatuste kuupäevad märgitakse käesolevasse põhikirja.

3.   Käesoleva põhikirja lisasid võib muuta liikmete kogu heakskiidul.

4.   Käesoleva põhikirja muutmise ettepanekud on kehtivad üksnes juhul, kui need on esitatud kirjalikult ja need on allkirjastanud iga liikme volitatud isik.

Artikkel 22

Põhikirja konsolideeritud versioon

1.   Põhikirja ajakohastatakse ja see tehakse ECRIN-ERICu veebisaidil ja põhikirjajärgses asukohas üldsusele kättesaadavaks.

2.   Põhikirja kõikidele muudatustele peab olema selgelt osutatud märkusega selle kohta, kas kooskõlas määruse (EÜ) nr 723/2009 artikliga 11 on muudetud olulist või vähemolulist põhikirja osa, ning muudatuse vastuvõtmismenetluse kirjeldusega.

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

(2)  ELT L 77, 23.3.2011, lk 1.

---

II LISA

LIIKMETE JA VAATLEJATE LOETELU

Liikmed

Saksamaa Liitvabariik

Hispaania Kuningriik

Prantsuse Vabariik

Itaalia Vabariik

Portugali Vabariik

Vaatlejad

---

III LISA

RAHALISED SISSEMAKSED

| 1. | Käesolevas lisas kirjeldatakse 2013. aastal ECRIN-ERICu loomisel kehtestatud iga-aastaste liikmemaksude arvutamise mehhanismi. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas lisas kirjeldatakse 2013. aastal ECRIN-ERICu loomisel kehtestatud iga-aastaste liikmemaksude arvutamise mehhanismi.

| 2. | Pärast ECRIN-ERICu asutamist võtab liikmete kogu vastu otsuse artikli 5 lõikes 1 sätestatud rahalise sissemakse kohta. |
| --- | --- |

2.

Pärast ECRIN-ERICu asutamist võtab liikmete kogu vastu otsuse artikli 5 lõikes 1 sätestatud rahalise sissemakse kohta.

| 3. | ECRIN-ERICu aastaeelarve kaetakse ECRIN-ERICu liikmete ja vaatlejate rahaliste sissemaksetega. Need hõlmavad järgmist:






  a) | kohalik sissemakse ECRIN-ERICu töötajate tegevuse rahastamiseks igas riiklikus keskuses (Euroopa korrespondendi palk ja seonduvad tegevuskulud) väärtuses: | 100 000 eurot, kui SKP elaniku kohta on suurem kui 20 000 USA dollarit, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

ECRIN-ERICu aastaeelarve kaetakse ECRIN-ERICu liikmete ja vaatlejate rahaliste sissemaksetega. Need hõlmavad järgmist:

a)

kohalik sissemakse ECRIN-ERICu töötajate tegevuse rahastamiseks igas riiklikus keskuses (Euroopa korrespondendi palk ja seonduvad tegevuskulud) väärtuses:

100 000 eurot, kui SKP elaniku kohta on suurem kui 20 000 USA dollarit,

| | 50 000 eurot, kui SKP elaniku kohta on väiksem kui 20 000 USA dollarit; |
| --- | --- |

50 000 eurot, kui SKP elaniku kohta on väiksem kui 20 000 USA dollarit;

| b) | rahalise sissemakse põhiosa ECRIN-ERICu põhimeeskonna tegevuse rahastamiseks, mis jaguneb vastavalt SKPle järgmiselt: | 250 000 eurot, kui SKP on suurem kui 1 000 miljardit dollarit, |
| --- | --- | --- |

b)

rahalise sissemakse põhiosa ECRIN-ERICu põhimeeskonna tegevuse rahastamiseks, mis jaguneb vastavalt SKPle järgmiselt:

250 000 eurot, kui SKP on suurem kui 1 000 miljardit dollarit,

| | 100 000 eurot, kui SKP jääb 200 miljardi dollari ja 1 000 miljardit dollari vahele, |
| --- | --- |

100 000 eurot, kui SKP jääb 200 miljardi dollari ja 1 000 miljardit dollari vahele,

| | 20 000 eurot, kui SKP on väiksem kui 200 miljardit dollarit; |
| --- | --- |

20 000 eurot, kui SKP on väiksem kui 200 miljardit dollarit;

| c) | ECRIN-ERICu põhikirjajärgse asukohaliikmesriigi (artikkel 19) iga-aastane rahaline sissemakse on 150 000 eurot aastas. |
| --- | --- |

c)

ECRIN-ERICu põhikirjajärgse asukohaliikmesriigi (artikkel 19) iga-aastane rahaline sissemakse on 150 000 eurot aastas.

| 4. | ECRIN-ERICu liikmed annavad oma panuse aastaeelarvesse kohaliku sissemaksega ja sissemakse põhiosaga, nagu on sätestatud käesoleva põhikirja III lisa punkti 3 alapunktides a ja b. |
| --- | --- |

4.

ECRIN-ERICu liikmed annavad oma panuse aastaeelarvesse kohaliku sissemaksega ja sissemakse põhiosaga, nagu on sätestatud käesoleva põhikirja III lisa punkti 3 alapunktides a ja b.

| 5. | ECRIN-ERICu vaatlejad annavad oma panuse aastaeelarvesse kohaliku sissemaksega, nagu on sätestatud käesoleva põhikirja III lisa punkti 3 alapunktis a. |
| --- | --- |

5.

ECRIN-ERICu vaatlejad annavad oma panuse aastaeelarvesse kohaliku sissemaksega, nagu on sätestatud käesoleva põhikirja III lisa punkti 3 alapunktis a.

| 6. | Teaduspartnerid riikidest, kes ei ole ei ECRIN-ERICu liikmed ega vaatlejad, annavad oma panuse ECRIN-ERICu eelarvesse vastavalt konkreetsele partnerluslepingule, mis hõlmab eelkõige nende Euroopa korrespondentide palga ja tegevuskulude katmist. |
| --- | --- |

6.

Teaduspartnerid riikidest, kes ei ole ei ECRIN-ERICu liikmed ega vaatlejad, annavad oma panuse ECRIN-ERICu eelarvesse vastavalt konkreetsele partnerluslepingule, mis hõlmab eelkõige nende Euroopa korrespondentide palga ja tegevuskulude katmist.

| 7. | Euroopa korrespondent võib olla lähetatud ECRIN-ERICu juurde ja kuuluda ECRIN-ERICu haldusjuhtimise alla, omades funktsionaalset seost riikliku keskusega. Korrespondendi valik põhineb kodukorras sätestatud suunistel ning selleks on vaja nii ECRIN-ERICu kui ka liikme, vaatleja või partneri nõusolekut. Kui sobivat kandidaati ei leita, siis teeb vastav liige, vaatleja või partner ECRIN-ERICule rahalise sissemakse, et võimaldada Euroopa korrespondent otse värvata. |
| --- | --- |

7.

Euroopa korrespondent võib olla lähetatud ECRIN-ERICu juurde ja kuuluda ECRIN-ERICu haldusjuhtimise alla, omades funktsionaalset seost riikliku keskusega. Korrespondendi valik põhineb kodukorras sätestatud suunistel ning selleks on vaja nii ECRIN-ERICu kui ka liikme, vaatleja või partneri nõusolekut. Kui sobivat kandidaati ei leita, siis teeb vastav liige, vaatleja või partner ECRIN-ERICule rahalise sissemakse, et võimaldada Euroopa korrespondent otse värvata.

| 8. | ECRIN-ERIC peab iga-aastased liikmemaksud kätte saama pärast teadete väljastamist asjaomase eelarveaasta jaoks kokku lepitud ajakavade alusel. Hilinenud makse puhul kohaldatakse Euroopa Liidu Teatajas avaldatud Euroopa Keskpanga intressimäärade alusel arvutatud intresse. |
| --- | --- |

8.

ECRIN-ERIC peab iga-aastased liikmemaksud kätte saama pärast teadete väljastamist asjaomase eelarveaasta jaoks kokku lepitud ajakavade alusel. Hilinenud makse puhul kohaldatakse Euroopa Liidu Teatajas avaldatud Euroopa Keskpanga intressimäärade alusel arvutatud intresse.

| 9. | Eelarvet kohandatakse seoses uute liikmete vastuvõtuga, lähtudes põhimõttest, et uue liikme lisandumisega kaasneb põhimeeskonna kogueelarve suurenemine summa võrra, mis võrdub 50 %ga uuelt liikmelt oodatava sissemakse põhiosast. Ülejäänud 50 % sissemaksest kasutatakse selleks, et vähendada liikmete sissemakseid proportsionaalselt nende sissemakse põhiosa suurusega. |
| --- | --- |

9.

Eelarvet kohandatakse seoses uute liikmete vastuvõtuga, lähtudes põhimõttest, et uue liikme lisandumisega kaasneb põhimeeskonna kogueelarve suurenemine summa võrra, mis võrdub 50 %ga uuelt liikmelt oodatava sissemakse põhiosast. Ülejäänud 50 % sissemaksest kasutatakse selleks, et vähendada liikmete sissemakseid proportsionaalselt nende sissemakse põhiosa suurusega.

| 10. | Liikmete eeldatavad sissemaksed 2014. aastal (sissemaksete eeldatav kogusumma on 1 700 000 eurot): | Saksamaa: 338 636 eurot |
| --- | --- | --- |

10.

Liikmete eeldatavad sissemaksed 2014. aastal (sissemaksete eeldatav kogusumma on 1 700 000 eurot):

Saksamaa: 338 636 eurot

| | Hispaania: 338 636 eurot |
| --- | --- |

Hispaania: 338 636 eurot

| | Prantsusmaa: 488 636 eurot |
| --- | --- |

Prantsusmaa: 488 636 eurot

| | Itaalia: 338 636 eurot |
| --- | --- |

Itaalia: 338 636 eurot

| | Portugal: 195 454 eurot |
| --- | --- |

Portugal: 195 454 eurot

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 5.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/21

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 261/12/COL,

4. juuli 2012,

mis käsitleb kohalikke maksumeetmeid, kinnisvara müüki ja ettevõtjale Verne elektrienergia müüki (Island)

EFTA JÄRELEVALVEAMET (EDASPIDI „AMET”),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artikli 61 lõike 3 punkti c,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikidevahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”), eriti selle artiklit 24,

VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3”), eriti selle I osa artikli 1 lõiget 2 ja II osa artikli 4 lõiget 4, artiklit 6, artikli 7 lõiget 5 ja artiklit 8,

OLLES kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

1.   MENETLUS

| (1) | 1. septembri 2010. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval (toiming nr 568140), teavitasid Islandi ametiasutused järelevalveametit teatise esitamisele eelnenud läbirääkimiste järel oma kavatsusest anda riigiabi andmekeskuse ehitamiseks Reykjanesbæri omavalitsuse territooriumil vastavalt protokolli nr 3 esimese osa artikli 1 lõikele 3. Teatis hõlmas ettevõtjale Verne Holdings ehf. (edaspidi „Verne”) akti nr 57/2010 ja 23. oktoobril 2009 sõlmitud kokkuleppe (edaspidi „investeerimiskokkulepe”) alusel maksu- ja lõivusoodustuste tegemist andmekeskuse ehitamiseks. |
| --- | --- |

(1)

1. septembri 2010. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval (toiming nr 568140), teavitasid Islandi ametiasutused järelevalveametit teatise esitamisele eelnenud läbirääkimiste järel oma kavatsusest anda riigiabi andmekeskuse ehitamiseks Reykjanesbæri omavalitsuse territooriumil vastavalt protokolli nr 3 esimese osa artikli 1 lõikele 3. Teatis hõlmas ettevõtjale Verne Holdings ehf. (edaspidi „Verne”) akti nr 57/2010 ja 23. oktoobril 2009 sõlmitud kokkuleppe (edaspidi „investeerimiskokkulepe”) alusel maksu- ja lõivusoodustuste tegemist andmekeskuse ehitamiseks.

| (2) | Pärast mõningast kirjavahetust (2) teavitas järelevalveamet 3. novembri 2010. aasta kirjaga (toiming nr 573997) Islandi ametiasutusi oma otsusest alustada seoses Verne andmekeskuse ehitamiseks eraldatud abiga ametlikku uurimismenetlust vastavalt protokolli nr 3 esimese osa artikli 1 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

Pärast mõningast kirjavahetust (2) teavitas järelevalveamet 3. novembri 2010. aasta kirjaga (toiming nr 573997) Islandi ametiasutusi oma otsusest alustada seoses Verne andmekeskuse ehitamiseks eraldatud abiga ametlikku uurimismenetlust vastavalt protokolli nr 3 esimese osa artikli 1 lõikele 2.

| (3) | Järelevalveameti otsus nr 418/10/COL menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas ja selle juurde kuuluvas EMP kaasandes („ametliku uurimismenetluse menetluse algatamise otsus”) (3). Järelevalveasutus kutsus huvitatud isikuid esitama otsuse kohta märkusi, kuid ühtegi märkust ei laekunud. |
| --- | --- |

(3)

Järelevalveameti otsus nr 418/10/COL menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas ja selle juurde kuuluvas EMP kaasandes („ametliku uurimismenetluse menetluse algatamise otsus”) (3). Järelevalveasutus kutsus huvitatud isikuid esitama otsuse kohta märkusi, kuid ühtegi märkust ei laekunud.

| (4) | 23. novembri 2010. aasta, 4. jaanuari, 18. jaanuari ja 2. veebruari 2011. aasta kirjades (toimingud nr 578499, 582634, 583705 ja 585546) nõustus järelevalveamet Islandi ametiasutuste palvega pikendada otsuse kohta märkuste esitamise tähtaega. |
| --- | --- |

(4)

23. novembri 2010. aasta, 4. jaanuari, 18. jaanuari ja 2. veebruari 2011. aasta kirjades (toimingud nr 578499, 582634, 583705 ja 585546) nõustus järelevalveamet Islandi ametiasutuste palvega pikendada otsuse kohta märkuste esitamise tähtaega.

| (5) | Islandi ametiasutused esitasid oma märkused 28. veebruari 2011. aasta kirjaga (toiming nr 589033). Järelevalveamet sai Islandi ametiasutustelt täiendavat teavet 12. aprillil 2011 (toiming nr 594276). |
| --- | --- |

(5)

Islandi ametiasutused esitasid oma märkused 28. veebruari 2011. aasta kirjaga (toiming nr 589033). Järelevalveamet sai Islandi ametiasutustelt täiendavat teavet 12. aprillil 2011 (toiming nr 594276).

| (6) | 27. mail 2011 toimus Brüsselis järelevalveameti ja Islandi ametiasutuste vaheline koosolek, mille järelmeetmena saatis järelevalveamet Islandile 1. juunil 2011 e-kirja (toiming nr 599862). Islandi ametiasutused saatsid omapoolse teabe kahes, 21. juuni (toiming nr 601641) ja 27. juuni 2011 (toiming nr 602133) kirjas. |
| --- | --- |

(6)

27. mail 2011 toimus Brüsselis järelevalveameti ja Islandi ametiasutuste vaheline koosolek, mille järelmeetmena saatis järelevalveamet Islandile 1. juunil 2011 e-kirja (toiming nr 599862). Islandi ametiasutused saatsid omapoolse teabe kahes, 21. juuni (toiming nr 601641) ja 27. juuni 2011 (toiming nr 602133) kirjas.

| (7) | Lisaks esitas piirkondlik soojusettevõtja (Landsvirkjun) eraldi täiendava teabe 20. juuni 2011. aasta kirjaga, mis laekus järelevalveametisse 23. juunil 2011 (toiming nr 601937), samuti kirjaga, mis saabus järelevalveametisse 16. jaanuaril 2012 (toimingu nr 621366). |
| --- | --- |

(7)

Lisaks esitas piirkondlik soojusettevõtja (Landsvirkjun) eraldi täiendava teabe 20. juuni 2011. aasta kirjaga, mis laekus järelevalveametisse 23. juunil 2011 (toiming nr 601937), samuti kirjaga, mis saabus järelevalveametisse 16. jaanuaril 2012 (toimingu nr 621366).

| (8) | 28. septembri 2011. aasta kirjaga (toiming nr 609826) võtsid Islandi ametiasutused andmekeskuse ehitamise abimeetmeid käsitleva teatise tagasi. Seejärel, 4. oktoobril 2011 saatis järelevalveamet Islandi ametiasutustele kirja (toiming nr 609991), milles teatas, et võtab teatise tagasivõtmise teadmiseks ning lõpetab protokolli nr 3 II osa artikli 8 lõike 2 kohaselt ametliku uurimismenetluse asjaomaste meetmete suhtes, kuid jätkab abimeetmete uurimist, mis tulenevad ettevõtjaga Verne sõlmitud teatavatest andmekeskuse ehitamisega seotud lepingutest, mis seni kehtivad. |
| --- | --- |

(8)

28. septembri 2011. aasta kirjaga (toiming nr 609826) võtsid Islandi ametiasutused andmekeskuse ehitamise abimeetmeid käsitleva teatise tagasi. Seejärel, 4. oktoobril 2011 saatis järelevalveamet Islandi ametiasutustele kirja (toiming nr 609991), milles teatas, et võtab teatise tagasivõtmise teadmiseks ning lõpetab protokolli nr 3 II osa artikli 8 lõike 2 kohaselt ametliku uurimismenetluse asjaomaste meetmete suhtes, kuid jätkab abimeetmete uurimist, mis tulenevad ettevõtjaga Verne sõlmitud teatavatest andmekeskuse ehitamisega seotud lepingutest, mis seni kehtivad.

| (9) | Vastusena järelevalveameti 4. oktoobri 2011. aasta kirjale esitasid Islandi ametiasutused teavet 25. oktoobri 2011. aasta kirjaga (toiming nr 613209). Seejärel saatsid Islandi ametiasutused täiendavat teavet 30. aprillil 2012 e-kirja teel (toiming nr 633398). |
| --- | --- |

(9)

Vastusena järelevalveameti 4. oktoobri 2011. aasta kirjale esitasid Islandi ametiasutused teavet 25. oktoobri 2011. aasta kirjaga (toiming nr 613209). Seejärel saatsid Islandi ametiasutused täiendavat teavet 30. aprillil 2012 e-kirja teel (toiming nr 633398).

| (10) | Jätkuna 2. mail 2012 Brüsselis Islandi ametiasutuste ja järelevalveameti vahel toimunud koosolekule esitasid Islandi ametiasutused täiendavaid selgitusi juhtumi kohta 14. ja 24. mai 2012. aasta kirjadega (toimingud nr 634340 ja 635757), ühtlasi esitati täiendavaid dokumente 1. juunil 2012 e-kirja teel (toiming nr 636529). |
| --- | --- |

(10)

Jätkuna 2. mail 2012 Brüsselis Islandi ametiasutuste ja järelevalveameti vahel toimunud koosolekule esitasid Islandi ametiasutused täiendavaid selgitusi juhtumi kohta 14. ja 24. mai 2012. aasta kirjadega (toimingud nr 634340 ja 635757), ühtlasi esitati täiendavaid dokumente 1. juunil 2012 e-kirja teel (toiming nr 636529).

2.   TAUST

2.1   Abisaaja

| (11) | Verne Holdings ehf. on Islandil 2007. aasta juunis loodud eraettevõtja, mille täisomanduses on kolm tütarettevõtjat: Verne Global, Inc., mis on registreeritud Ameerika Ühendriikides, Verne Global Ltd., mis on registreeritud Ühendkuningriigis ja Real Estate ehf., mis on registreeritud Islandil 2008. aasta märtsis (4). |
| --- | --- |

(11)

Verne Holdings ehf. on Islandil 2007. aasta juunis loodud eraettevõtja, mille täisomanduses on kolm tütarettevõtjat: Verne Global, Inc., mis on registreeritud Ameerika Ühendriikides, Verne Global Ltd., mis on registreeritud Ühendkuningriigis ja Real Estate ehf., mis on registreeritud Islandil 2008. aasta märtsis (4).

| (12) | Islandi ametiasutuste edastatud teabe kohaselt on Verne Holdings ehf. arvukate väikeaktsionäride omanduses, kellest kaks suurimat on ülemaailmne investor Novator ja Teha Investments S.a.r.l. Oluline osa Verne Holdings ehf. aktsiatest kuulub ettevõtja juhatuse liikmetele. |
| --- | --- |

(12)

Islandi ametiasutuste edastatud teabe kohaselt on Verne Holdings ehf. arvukate väikeaktsionäride omanduses, kellest kaks suurimat on ülemaailmne investor Novator ja Teha Investments S.a.r.l. Oluline osa Verne Holdings ehf. aktsiatest kuulub ettevõtja juhatuse liikmetele.

2.2   Sõlmitud lepingud

| (13) | Hiljem tagasi võetud teatise kohaselt kavatses Island anda kooskõlas järelevalveameti regionaalabi suunistega (edaspidi „regionaalabi suunised”) Vernele riigiabi andmekeskuse ehitamiseks piirkonda, mis on abikõlblik EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses, et edendada piirkonna regionaalarengut. Selleks sõlmiti investeerimisleping, mis sisaldab mitmeid riigi ja kohaliku tasandi maksusoodustusi. |
| --- | --- |

(13)

Hiljem tagasi võetud teatise kohaselt kavatses Island anda kooskõlas järelevalveameti regionaalabi suunistega (edaspidi „regionaalabi suunised”) Vernele riigiabi andmekeskuse ehitamiseks piirkonda, mis on abikõlblik EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses, et edendada piirkonna regionaalarengut. Selleks sõlmiti investeerimisleping, mis sisaldab mitmeid riigi ja kohaliku tasandi maksusoodustusi.

| (14) | 2008. aasta lõpus (2008. aasta oktoobris lahvatanud finantskriisi järel) alustasid Islandi pädevad asutused ja ettevõtja Verne läbirääkimisi, (5) mis tipnesid ettevõtjale Verne mitmeid maksusoodustusi võimaldava lepingu sõlmimisega (investeerimisleping). Islandi ametiasutuste teabe kohaselt saavutati kokkulepe investeerimislepingu eelses vastastikuse mõistmise memorandumis 2009. aasta aprillis, olgugi et memorandumit ei allkirjastatud. Investeerimisleping sõlmiti 23. oktoobril 2009, pärast selle parafeerimist ettevõtja Verne tegevdirektori ja tööstusministeeriumi ametniku poolt (6). Investeerimislepingu jõustumise eeltingimus oli luba Islandi parlamendilt ja EFTA järelevalveametilt ning Verne juhatuse heakskiit. 12. detsembril 2009 esitati Islandi parlamendile eelnõu, millega anti Islandi pädevatele asutustele luba sõlmida investeerimisleping ettevõtjaga Verne. 7. juunil 2010 võttis Islandi parlament vastu akti nr 57/2010 (edaspidi „Verne akt”), millega anti tööstusministeeriumile luba sõlmida Islandi riigi nimel ettevõtjaga Verne investeerimisleping, eesmärgiga võimaldada viimasele muu hulgas mitmesuguseid maksu- ja lõivusoodustusi seoses andmekeskuse ehitamisega (7). |
| --- | --- |

(14)

2008. aasta lõpus (2008. aasta oktoobris lahvatanud finantskriisi järel) alustasid Islandi pädevad asutused ja ettevõtja Verne läbirääkimisi, (5) mis tipnesid ettevõtjale Verne mitmeid maksusoodustusi võimaldava lepingu sõlmimisega (investeerimisleping). Islandi ametiasutuste teabe kohaselt saavutati kokkulepe investeerimislepingu eelses vastastikuse mõistmise memorandumis 2009. aasta aprillis, olgugi et memorandumit ei allkirjastatud. Investeerimisleping sõlmiti 23. oktoobril 2009, pärast selle parafeerimist ettevõtja Verne tegevdirektori ja tööstusministeeriumi ametniku poolt (6). Investeerimislepingu jõustumise eeltingimus oli luba Islandi parlamendilt ja EFTA järelevalveametilt ning Verne juhatuse heakskiit. 12. detsembril 2009 esitati Islandi parlamendile eelnõu, millega anti Islandi pädevatele asutustele luba sõlmida investeerimisleping ettevõtjaga Verne. 7. juunil 2010 võttis Islandi parlament vastu akti nr 57/2010 (edaspidi „Verne akt”), millega anti tööstusministeeriumile luba sõlmida Islandi riigi nimel ettevõtjaga Verne investeerimisleping, eesmärgiga võimaldada viimasele muu hulgas mitmesuguseid maksu- ja lõivusoodustusi seoses andmekeskuse ehitamisega (7).

| (15) | 28. septembril 2011 teavitas Island järelevalveametit investeerimislepingu kehtetuks tunnistamisest. |
| --- | --- |

(15)

28. septembril 2011 teavitas Island järelevalveametit investeerimislepingu kehtetuks tunnistamisest.

| (16) | 25. oktoobri 2011. aasta kirjas (8) selgitasid Islandi ametiasutused, et ainus jõustunud hüve oli Reykjanesbæri omavalitsusüksuse antud vabastus kohalikest maksudest vastava litsentsimis- ja maksulepingu alusel (9). Leping allkirjastati 4. novembril 2009. Meetmed jõustusid Islandi selgituste kohaselt aga 2009. aasta alguses (10). Seetõttu tuleb hinnata käesoleva juhtumi raames riigiabi olemasolu lepinguga hõlmatud järgmiste kohalike maksude ja lõivude soodustuste puhul:






  — | munitsipaalomandi maks ja |
| --- | --- | --- |

(16)

25. oktoobri 2011. aasta kirjas (8) selgitasid Islandi ametiasutused, et ainus jõustunud hüve oli Reykjanesbæri omavalitsusüksuse antud vabastus kohalikest maksudest vastava litsentsimis- ja maksulepingu alusel (9). Leping allkirjastati 4. novembril 2009. Meetmed jõustusid Islandi selgituste kohaselt aga 2009. aasta alguses (10). Seetõttu tuleb hinnata käesoleva juhtumi raames riigiabi olemasolu lepinguga hõlmatud järgmiste kohalike maksude ja lõivude soodustuste puhul:

—

munitsipaalomandi maks ja

| — | munitsipaalne tänavaehitusmaks. |
| --- | --- |

—

munitsipaalne tänavaehitusmaks.

| (17) | Lisaks hinnatakse käesolevas otsuses riigiabi olemasolu meetmetes, mille aluseks on 2008. ja 2009. aastal ettevõtja Verne sõlmitud järgmised lepingud, mis jõustusid ja mida ei võetud tagasi:






  — | kinnisvara ostu leping (rahandusministeerium) |
| --- | --- | --- |

(17)

Lisaks hinnatakse käesolevas otsuses riigiabi olemasolu meetmetes, mille aluseks on 2008. ja 2009. aastal ettevõtja Verne sõlmitud järgmised lepingud, mis jõustusid ja mida ei võetud tagasi:

—

kinnisvara ostu leping (rahandusministeerium)

| — | maa rendileping ja täiendav rendileping (rahandusministeerium) |
| --- | --- |

—

maa rendileping ja täiendav rendileping (rahandusministeerium)

| — | elektrileping (Landsvirkjun). |
| --- | --- |

—

elektrileping (Landsvirkjun).

| (18) | Uuritavaid lepinguid ja meetmeid kirjeldatakse üksikasjalikumalt punktis 3. |
| --- | --- |

(18)

Uuritavaid lepinguid ja meetmeid kirjeldatakse üksikasjalikumalt punktis 3.

| (19) | 26. veebruaril 2008 sõlmis Verne lisaks ribalaiust käsitleva lepingu ettevõtjaga Farice. Islandi ametiasutuste selgituste kohaselt see leping tühistati. |
| --- | --- |

(19)

26. veebruaril 2008 sõlmis Verne lisaks ribalaiust käsitleva lepingu ettevõtjaga Farice. Islandi ametiasutuste selgituste kohaselt see leping tühistati.

2.3   Projekti, maa-ala ja endise sõjaväepiirkonna lühikirjeldus

| (20) | Esialgu kavatses Verne ehitada seitsme aasta jooksul kolmes etapis usaldusväärse ja suure energiatihedusega andmekeskuse Kagu-Islandis asuvasse Reykjanesbæri piirkonda (11). |
| --- | --- |

(20)

Esialgu kavatses Verne ehitada seitsme aasta jooksul kolmes etapis usaldusväärse ja suure energiatihedusega andmekeskuse Kagu-Islandis asuvasse Reykjanesbæri piirkonda (11).

| (21) | Terve projekti investeeringute kogumaksumus oli Verne esialgse kava kohaselt 2010. aastal hinnanguliselt 726 miljonit USA dollarit (12). |
| --- | --- |

(21)

Terve projekti investeeringute kogumaksumus oli Verne esialgse kava kohaselt 2010. aastal hinnanguliselt 726 miljonit USA dollarit (12).

| (22) | Islandi majandusliku olukorra muutumise tõttu need kavad hiljem hüljati ning 23. septembril 2011 tunnistati 23. oktoobri 2009. aasta investeerimisleping kehtetuks. 25. oktoobril 2011. aastal Islandi ametiasutuste saadetud teabe kohaselt koostas Verne seejärel koostöös Islandi pädevate asutustega muudetud investeerimiskava üldise investeerimisabi kava raames (13). Muudetud investeerimiskavas nähti Islandi teabe kohaselt ette rohkem kui 675 miljoni USA dollari suurune võimalik täiendav investeering võrreldes esialgse eelinvesteeringuga. Ajakirjanduse andmetel viidi esimene etapp lõpule ja hoone avati ametlikult juba 2012. aasta veebruaris, (14) kui teatati esimestest andmekeskuse klientidest. |
| --- | --- |

(22)

Islandi majandusliku olukorra muutumise tõttu need kavad hiljem hüljati ning 23. septembril 2011 tunnistati 23. oktoobri 2009. aasta investeerimisleping kehtetuks. 25. oktoobril 2011. aastal Islandi ametiasutuste saadetud teabe kohaselt koostas Verne seejärel koostöös Islandi pädevate asutustega muudetud investeerimiskava üldise investeerimisabi kava raames (13). Muudetud investeerimiskavas nähti Islandi teabe kohaselt ette rohkem kui 675 miljoni USA dollari suurune võimalik täiendav investeering võrreldes esialgse eelinvesteeringuga. Ajakirjanduse andmetel viidi esimene etapp lõpule ja hoone avati ametlikult juba 2012. aasta veebruaris, (14) kui teatati esimestest andmekeskuse klientidest.

| (23) | Esialgse investeerimiskava osana ostis Verne 26. veebruaril 2008 kõnealuses piirkonnas viis hoonet (Reykjanesbæris asuvas Valhallarbrautis) kogupindalaga 31 000 m2, sealhulgas kaks laohoonet pindalaga 11 064 m2 ja16 606 m2, mida kirjeldatakse üksikasjalikumalt punktis 3.2 (15). Esialgu kavatses Verne kolm väiksemat hoonet lammutada (16). |
| --- | --- |

(23)

Esialgse investeerimiskava osana ostis Verne 26. veebruaril 2008 kõnealuses piirkonnas viis hoonet (Reykjanesbæris asuvas Valhallarbrautis) kogupindalaga 31 000 m2, sealhulgas kaks laohoonet pindalaga 11 064 m2 ja16 606 m2, mida kirjeldatakse üksikasjalikumalt punktis 3.2 (15). Esialgu kavatses Verne kolm väiksemat hoonet lammutada (16).

| (24) | 9. mail 2008 sõlmis Verne 9,6 ha suuruse maatüki kohta Islandi rahandusministeeriumiga eraldi maa rendilepingu kehtivusajaga 99 aastat (17). |
| --- | --- |

(24)

9. mail 2008 sõlmis Verne 9,6 ha suuruse maatüki kohta Islandi rahandusministeeriumiga eraldi maa rendilepingu kehtivusajaga 99 aastat (17).

| (25) | Rajatis asub aadressil Valhallarbraut 868, Reykjanesbær, Keflavíki rahvusvahelise lennujaama lähedal (18). See on osa endisest Ameerika Ühendriikide sõjaväebaasist. 1951. aastal oli Islandi riik sõlminud Ameerika Ühendriikide valitsusega kaitselepingu, millega anti ühendriikide mereväele maad sõjaväebaasi tarbeks, sealhulgas rahvusvahelise lennujaama piirkonnas. 2006. aastal lahkus Ameerika Ühendriikide merejalavägi Islandilt ning andis piirkonna koos hoonetega üle Islandi riigile. Islandi parlamendi 2006. aasta detsembri aktiga nr 176/2006 hõlmati maa-ala seadusega ning määrati kindlaks lennujaama territooriumi piirid (A-tsoon); (19) turva-ala kaitse-eesmärkideks (B-tsoon) ja lõpuks tsiviilkasutuseks mõeldud ala (C-tsoon). C-tsooni pindala on kokku 59,7 km2. |
| --- | --- |

(25)

Rajatis asub aadressil Valhallarbraut 868, Reykjanesbær, Keflavíki rahvusvahelise lennujaama lähedal (18). See on osa endisest Ameerika Ühendriikide sõjaväebaasist. 1951. aastal oli Islandi riik sõlminud Ameerika Ühendriikide valitsusega kaitselepingu, millega anti ühendriikide mereväele maad sõjaväebaasi tarbeks, sealhulgas rahvusvahelise lennujaama piirkonnas. 2006. aastal lahkus Ameerika Ühendriikide merejalavägi Islandilt ning andis piirkonna koos hoonetega üle Islandi riigile. Islandi parlamendi 2006. aasta detsembri aktiga nr 176/2006 hõlmati maa-ala seadusega ning määrati kindlaks lennujaama territooriumi piirid (A-tsoon); (19) turva-ala kaitse-eesmärkideks (B-tsoon) ja lõpuks tsiviilkasutuseks mõeldud ala (C-tsoon). C-tsooni pindala on kokku 59,7 km2.

| (26) | 24. oktoobril 2006 asutati C-tsooni kinnisvara riigi nimel haldamiseks spetsiaalne organ nimega Keflavík Airport Development Corporation, KADECO (Þróunarfélag Keflavíkur ehf.), mis oli täielikult riigi omandis, eesmärgiga võtta piirkond kiiremas korras kasumlikku tsiviilkasutusse (20). KADECO loodi küll osaühinguna, kuid teatavate seaduste, nagu näiteks riigihankeseaduse, tähenduses peeti seda avaliku sektori üksuseks (nagu on sätestatud KADECO ja rahandusministeeriumi vahel 8. detsembril 2006 sõlmitud teenuslepingus) (21). KADECO ainus ülesanne on arendada, hallata ja müüa/rentida kinnisvara kindlaks määratud alal (C-tsoon). |
| --- | --- |

(26)

24. oktoobril 2006 asutati C-tsooni kinnisvara riigi nimel haldamiseks spetsiaalne organ nimega Keflavík Airport Development Corporation, KADECO (Þróunarfélag Keflavíkur ehf.), mis oli täielikult riigi omandis, eesmärgiga võtta piirkond kiiremas korras kasumlikku tsiviilkasutusse (20). KADECO loodi küll osaühinguna, kuid teatavate seaduste, nagu näiteks riigihankeseaduse, tähenduses peeti seda avaliku sektori üksuseks (nagu on sätestatud KADECO ja rahandusministeeriumi vahel 8. detsembril 2006 sõlmitud teenuslepingus) (21). KADECO ainus ülesanne on arendada, hallata ja müüa/rentida kinnisvara kindlaks määratud alal (C-tsoon).

| (27) | Akti 176/2006 artikli 5 kohaselt kohaldatakse kõigi A- ja C-tsooni kuuluvate alade suhtes seoses maksude ja lõivudega seadusega sätestatud eeskirju alates hetkest, mil need võetakse müügi või rendilepingu alusel tsiviilkasutusse. |
| --- | --- |

(27)

Akti 176/2006 artikli 5 kohaselt kohaldatakse kõigi A- ja C-tsooni kuuluvate alade suhtes seoses maksude ja lõivudega seadusega sätestatud eeskirju alates hetkest, mil need võetakse müügi või rendilepingu alusel tsiviilkasutusse.

Image

3.   HINDAMISEL OLEVAD MEETMED

3.1   Sissejuhatus

| (28) | Esialgu teatasid Islandi ametiasutused järgmistest meetmetest, mis võisid sisaldada riigiabi tunnuseid:






  1) | ettevõtete tulumaksumäär |
| --- | --- | --- |

(28)

Esialgu teatasid Islandi ametiasutused järgmistest meetmetest, mis võisid sisaldada riigiabi tunnuseid:

1)

ettevõtete tulumaksumäär

| 2) | kulumieeskirjad |
| --- | --- |

2)

kulumieeskirjad

| 3) | tööstus- ja turupõhised maksud |
| --- | --- |

3)

tööstus- ja turupõhised maksud

| 4) | tempelmaksud |
| --- | --- |

4)

tempelmaksud

| 5) | tsoneerimistasu |
| --- | --- |

5)

tsoneerimistasu

| 6) | impordimaksud |
| --- | --- |

6)

impordimaksud

| 7) | impordi- ja elektri käibemaksu edasilükkamine, |
| --- | --- |

7)

impordi- ja elektri käibemaksu edasilükkamine,

| 8) | elektriturvalisuse kontrolli maks |
| --- | --- |

8)

elektriturvalisuse kontrolli maks

| 9) | garantii kapitalimaksu võimaliku kehtestamise vastu |
| --- | --- |

9)

garantii kapitalimaksu võimaliku kehtestamise vastu

| 10) | munitsipaalomandimaks |
| --- | --- |

10)

munitsipaalomandimaks

Nimetatud meetmed on sätestatud investeerimislepingus ja Verne aktis. Lisaks sisaldasid investeerimisleping ja Verne akt vabastust järgmisest ühekordsest kohalikust maksust:

| 11) | munitsipaalne tänavaehitusmaks |
| --- | --- |

11)

munitsipaalne tänavaehitusmaks

| (29) | Munitsipaalomandimaksu- ja munitsipaalse tänavaehitusmaksu vabastuses leppisid kokku kohalik omavalitsus ja Verne, kes sõlmisid 4. novembril 2009






  — | litsentsimis- ja maksulepingu. |
| --- | --- | --- |

(29)

Munitsipaalomandimaksu- ja munitsipaalse tänavaehitusmaksu vabastuses leppisid kokku kohalik omavalitsus ja Verne, kes sõlmisid 4. novembril 2009

—

litsentsimis- ja maksulepingu.

| (30) | Õiguskindluse huvides teatasid Islandi ametiasutused lisaks järgmistest lepingutest, mis ei sisalda Islandi arvamuse kohaselt riigiabi tunnuseid:






  — | kinnisvara ostu leping |
| --- | --- | --- |

(30)

Õiguskindluse huvides teatasid Islandi ametiasutused lisaks järgmistest lepingutest, mis ei sisalda Islandi arvamuse kohaselt riigiabi tunnuseid:

—

kinnisvara ostu leping

| — | maa rendileping |
| --- | --- |

—

maa rendileping

| — | elektrileping. |
| --- | --- |

—

elektrileping.

| (31) | Ametliku uurimismenetluse algatamise otsus nr 418/10/COL hõlmas veel ühte lepingut, mis hiljem tühistati:






  — | 26. veebruaril 2008 ettevõtjaga Farice sõlmitud ribalaiust käsitlev leping. |
| --- | --- | --- |

(31)

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsus nr 418/10/COL hõlmas veel ühte lepingut, mis hiljem tühistati:

—

26. veebruaril 2008 ettevõtjaga Farice sõlmitud ribalaiust käsitlev leping.

3.2   Kinnisvara ostu leping

| (32) | Kinnisvara ostu leping, millega ettevõtja Verne ostab Islandi rahandusministeeriumilt viis hoonet, on sõlmitud 26. veebruaril 2008. Ostuhind oli 14,5 miljonit USA dollarit, mis kuulus maksmisele kahes osas: 26. veebruaril 2008 tasutud tagatis 25 000 USA dollarit ning lõppmakse, mis tuli maksta 26. märtsiks 2008. |
| --- | --- |

(32)

Kinnisvara ostu leping, millega ettevõtja Verne ostab Islandi rahandusministeeriumilt viis hoonet, on sõlmitud 26. veebruaril 2008. Ostuhind oli 14,5 miljonit USA dollarit, mis kuulus maksmisele kahes osas: 26. veebruaril 2008 tasutud tagatis 25 000 USA dollarit ning lõppmakse, mis tuli maksta 26. märtsiks 2008.

| (33) | 1951.–1958. aastal ehitatud, Valhallarbrautis asuvad viis hoonet, mille ettevõtja Verne ostis, olid järgmised:








  1) | hoone nr 868, | NATO varustusladu, | 11 064 m2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2) | hoone nr 869, | mereväe keskladu, | 16 606 m2 |
| 3) | hoone nr 872, | ladu/külmhoone, | 1 009 m2 |
| 4) | hoone nr 866, | ladu, | 782 m2 |
| 5) | hoone nr 864, | elektrijaam, | 1 547 m2 |

(33)

1951.–1958. aastal ehitatud, Valhallarbrautis asuvad viis hoonet, mille ettevõtja Verne ostis, olid järgmised:

1)

hoone nr 868,

NATO varustusladu,

11 064 m2

2)

hoone nr 869,

mereväe keskladu,

16 606 m2

3)

hoone nr 872,

ladu/külmhoone,

1 009 m2

4)

hoone nr 866,

ladu,

782 m2

5)

hoone nr 864,

elektrijaam,

1 547 m2

Image

| (34) | Omandiõiguse üleminekule kirjutati alla 9. mail 2008. Islandi ametiasutuste esitatud teabe kohaselt renoveeris Verne ajavahemikul 2008–2009 kaks suurt laohoonet (hooned nr 868 ja 869) esialgse mitmehoonelise serveripargi kava osana (vt joonis 2) (22). |
| --- | --- |

(34)

Omandiõiguse üleminekule kirjutati alla 9. mail 2008. Islandi ametiasutuste esitatud teabe kohaselt renoveeris Verne ajavahemikul 2008–2009 kaks suurt laohoonet (hooned nr 868 ja 869) esialgse mitmehoonelise serveripargi kava osana (vt joonis 2) (22).

| (35) | Kinnisvara ostu lepingu D-lisa on ettevõtja Verne tellitud ja tasutud 29. novembril 2007 koostatud keskkonnaaruanne (23). Aruandes kirjeldatakse kaht ehitist, mis asuvad territooriumil lisaks viiele 26. veebruaril 2008 ettevõtja Verne ostetud hoonele: väike alajaam (hoone nr 867) ning kaarhalli/varustusladu (nr 889), millest esimene on ehitatud 1979. ja teine 1985. aastal (24). Nimetatud ehitisi kinnisvara ostu leping ei hõlma, tundub, et need lammutati ja veeti minema. |
| --- | --- |

(35)

Kinnisvara ostu lepingu D-lisa on ettevõtja Verne tellitud ja tasutud 29. novembril 2007 koostatud keskkonnaaruanne (23). Aruandes kirjeldatakse kaht ehitist, mis asuvad territooriumil lisaks viiele 26. veebruaril 2008 ettevõtja Verne ostetud hoonele: väike alajaam (hoone nr 867) ning kaarhalli/varustusladu (nr 889), millest esimene on ehitatud 1979. ja teine 1985. aastal (24). Nimetatud ehitisi kinnisvara ostu leping ei hõlma, tundub, et need lammutati ja veeti minema.

Image

3.3   Maa rendileping ja täiendav rendileping

| (36) | 9. mail 2008 sõlmisid ettevõtja Verne ja Islandi rahandusministeerium eraldi maa rendilepingu. Lepingu kohaselt rentis Verne 9,6 hektarit maad koos kõigi selle juurde kuuluvate seadmete, sisseseadete ja edasiarendustega. Aadressil Valhallarbraut 868, Reykjanesbær, registreeritud maa-ala (Islandi maakatastriüksuse number 214247) asub endise Keflavíki õhuväebaasi äärealadel Keflavíki lennujaama läheduses, nagu on näha jooniselt 4. Kõik ettevõtja Verne ostetud viis hoonet asuvad eespool kirjeldatud maa-alal. Maa rentimise ajal (vt joonised 2 ja 3) ei võetud maa-ala täielikult kasutusse. |
| --- | --- |

(36)

9. mail 2008 sõlmisid ettevõtja Verne ja Islandi rahandusministeerium eraldi maa rendilepingu. Lepingu kohaselt rentis Verne 9,6 hektarit maad koos kõigi selle juurde kuuluvate seadmete, sisseseadete ja edasiarendustega. Aadressil Valhallarbraut 868, Reykjanesbær, registreeritud maa-ala (Islandi maakatastriüksuse number 214247) asub endise Keflavíki õhuväebaasi äärealadel Keflavíki lennujaama läheduses, nagu on näha jooniselt 4. Kõik ettevõtja Verne ostetud viis hoonet asuvad eespool kirjeldatud maa-alal. Maa rentimise ajal (vt joonised 2 ja 3) ei võetud maa-ala täielikult kasutusse.

| (37) | Rendilepingu kestus on 99 aastat. Maa-ala rendihind oli kokku 0,8 USA dollarit (80 USA senti) ruutmeetri kohta aastas, korrigeerimisklauslit kohaldamata. Ametliku uurimismenetluse käigus teavitasid Islandi ametiasutused järelevalveametit asjaolust, et 30. juunil 2009 muudeti maa rendilepingu tingimusi – kohalik omavalitsus ja ettevõtja Verne sõlmisid sel kuupäeval rendihinna muutmise ja rendimakse edasilükkamise lepingu (täiendav rendileping). Seepärast viib järelevalveamet maa rendilepingu suhtes, mida on muudetud täiendava rendilepinguga, läbi hindamise. |
| --- | --- |

(37)

Rendilepingu kestus on 99 aastat. Maa-ala rendihind oli kokku 0,8 USA dollarit (80 USA senti) ruutmeetri kohta aastas, korrigeerimisklauslit kohaldamata. Ametliku uurimismenetluse käigus teavitasid Islandi ametiasutused järelevalveametit asjaolust, et 30. juunil 2009 muudeti maa rendilepingu tingimusi – kohalik omavalitsus ja ettevõtja Verne sõlmisid sel kuupäeval rendihinna muutmise ja rendimakse edasilükkamise lepingu (täiendav rendileping). Seepärast viib järelevalveamet maa rendilepingu suhtes, mida on muudetud täiendava rendilepinguga, läbi hindamise.

| (38) | Täiendavas rendilepingus on nähtud ette vabastus rendihinna tasumisest kuni 1. aprillini 2010. Uus läbiräägitud rendihind oli 60 Islandi krooni ruutmeetri kohta, mida indekseeriti vastavalt Islandi ehitushinnaindeksile. |
| --- | --- |

(38)

Täiendavas rendilepingus on nähtud ette vabastus rendihinna tasumisest kuni 1. aprillini 2010. Uus läbiräägitud rendihind oli 60 Islandi krooni ruutmeetri kohta, mida indekseeriti vastavalt Islandi ehitushinnaindeksile.

Image

3.4   Litsentsimis- ja maksuleping

| (39) | 4. novembril 2009 sõlmisid ettevõtja Verne ja kohalik omavalitsus lepingu (litsentsimis- ja maksuleping), milles kehtestati erandid järgmistest seadusega sätestatud eeskirjadest:






  — | munitsipaalomandimaks ja |
| --- | --- | --- |

(39)

4. novembril 2009 sõlmisid ettevõtja Verne ja kohalik omavalitsus lepingu (litsentsimis- ja maksuleping), milles kehtestati erandid järgmistest seadusega sätestatud eeskirjadest:

—

munitsipaalomandimaks ja

| — | munitsipaalne tänavaehitusmaks. |
| --- | --- |

—

munitsipaalne tänavaehitusmaks.

| (40) | Litsentsimis- ja maksulepingus ei ole sätestatud maksuvabastustele ajalisi piiranguid. |
| --- | --- |

(40)

Litsentsimis- ja maksulepingus ei ole sätestatud maksuvabastustele ajalisi piiranguid.

| (41) | Islandi ametiasutuste esitatud teabe kohaselt jõustus litsentsimis- ja maksuleping 2009. aasta alguses, olgugi et selle sõlmimise kuupäev on 4. november 2009 (25). |
| --- | --- |

(41)

Islandi ametiasutuste esitatud teabe kohaselt jõustus litsentsimis- ja maksuleping 2009. aasta alguses, olgugi et selle sõlmimise kuupäev on 4. november 2009 (25).

3.4.1   Islandi õigusaktid, millega reguleeritakse käesoleva otsuse aluseks olevaid kohalikke makse

| (42) | Islandi seaduste kohaselt arvestatakse munitsipaalomandimaksu (fasteignaskattur) kord aastas igasuguselt kinnisvaralt (maa ja hooned, sealhulgas tööstuslik kinnisvara), (26) mida hinnatakse kinnisvararegistri akti nr 6/2001 alusel ning eelnenud aasta 31. detsembri seisuga. |
| --- | --- |

(42)

Islandi seaduste kohaselt arvestatakse munitsipaalomandimaksu (fasteignaskattur) kord aastas igasuguselt kinnisvaralt (maa ja hooned, sealhulgas tööstuslik kinnisvara), (26) mida hinnatakse kinnisvararegistri akti nr 6/2001 alusel ning eelnenud aasta 31. detsembri seisuga.

| (43) | Kohalike omavalitsuste tuluallikaid käsitleva akti nr 4/1995 artikli 4 lõike 2 kohaselt maksab munitsipaalomandimaksu kinnisvara omanik, välja arvatud renditud maa puhul, kus maksu peab tasuma kasutaja (rendilevõtja). |
| --- | --- |

(43)

Kohalike omavalitsuste tuluallikaid käsitleva akti nr 4/1995 artikli 4 lõike 2 kohaselt maksab munitsipaalomandimaksu kinnisvara omanik, välja arvatud renditud maa puhul, kus maksu peab tasuma kasutaja (rendilevõtja).

| (44) | Akti nr 4/1995 artikli 3 kohaselt moodustab maksubaasi kinnisvara väärtus, mille arvutab välja Islandi registrite amet (Þjóðskrá Íslands), toetudes aktile nr 6/2001 omandiregistri ja omandi hindamise kohta; maksumäär, mille iga omavalitsusüksus fikseerib kord aastas, võib jääda vahemikku 0–1,65 % omandi ametlikust väärtusest. Islandi esitatud teabe kohaselt on Reykjanesbæri omavalitsuse maksumäär 1,65 %. Munitsipaalomandimaksu kohaldatakse kõigile hoonetele (ja maale). Uute hoonete ja juurdeehitiste suhtes kohaldatakse maksu pärast seda, kui kinnisvara on akti nr 6/2001 alusel ära hinnatud. |
| --- | --- |

(44)

Akti nr 4/1995 artikli 3 kohaselt moodustab maksubaasi kinnisvara väärtus, mille arvutab välja Islandi registrite amet (Þjóðskrá Íslands), toetudes aktile nr 6/2001 omandiregistri ja omandi hindamise kohta; maksumäär, mille iga omavalitsusüksus fikseerib kord aastas, võib jääda vahemikku 0–1,65 % omandi ametlikust väärtusest. Islandi esitatud teabe kohaselt on Reykjanesbæri omavalitsuse maksumäär 1,65 %. Munitsipaalomandimaksu kohaldatakse kõigile hoonetele (ja maale). Uute hoonete ja juurdeehitiste suhtes kohaldatakse maksu pärast seda, kui kinnisvara on akti nr 6/2001 alusel ära hinnatud.

| (45) | Tänavaehitusmaksu (gatnagerðargjald) käsitleva akti 153/2006 artiklis 3 on sätestatud, et tänavaehitusmaks on ühekordne maks, mida peaksid kõik omavalitsusüksused kõigi linnapiirkondade kinnisvaraobjektide suhtes kohaldama. Omavalitsused on kohustatud maksu nõudma akti 153/2006 alusel ning neil on õigus kohaldada kuni 15 % maksumäära ehitise ametliku ruutmeetrihinna suhtes, mille kehtestab Islandi statistikaamet. Maksubaasi moodustab asjaomasel maa-alal vastavalt linnaplaneerimis- või ehitusloale lubatud ehitis. |
| --- | --- |

(45)

Tänavaehitusmaksu (gatnagerðargjald) käsitleva akti 153/2006 artiklis 3 on sätestatud, et tänavaehitusmaks on ühekordne maks, mida peaksid kõik omavalitsusüksused kõigi linnapiirkondade kinnisvaraobjektide suhtes kohaldama. Omavalitsused on kohustatud maksu nõudma akti 153/2006 alusel ning neil on õigus kohaldada kuni 15 % maksumäära ehitise ametliku ruutmeetrihinna suhtes, mille kehtestab Islandi statistikaamet. Maksubaasi moodustab asjaomasel maa-alal vastavalt linnaplaneerimis- või ehitusloale lubatud ehitis.

3.4.2   Kõrvalekaldumine seadusega sätestatud eeskirjadest ettevõtjaga Verne seotud juhtumi puhul

| (46) | Mis puutub ettevõtja Verne kinnisvaraomandisse Valhallarbrautis, on litsentsimis- ja maksulepingus nähtud ette järgmised erandid seadusega sätestatud eeskirjadest:






  a) | (Reykjanesbæris praegu kehtiv maksumäär, maksimaalselt 1,65% ), mis kehtib kõigi Verne omanduses olevate või renditavate hoonete, ruumide ja rajatiste suhtes ning on kohaldatav ka maksumäära võimaliku tõusu korral tulevikus (27). |
| --- | --- | --- |

(46)

Mis puutub ettevõtja Verne kinnisvaraomandisse Valhallarbrautis, on litsentsimis- ja maksulepingus nähtud ette järgmised erandid seadusega sätestatud eeskirjadest:

a)

(Reykjanesbæris praegu kehtiv maksumäär, maksimaalselt 1,65% ), mis kehtib kõigi Verne omanduses olevate või renditavate hoonete, ruumide ja rajatiste suhtes ning on kohaldatav ka maksumäära võimaliku tõusu korral tulevikus (27).

| b) | munitsipaalomandi maksubaas kinnisvara puhul, mille ettevõtja Verne soetas kinnisvara ostu lepingu alusel, on 1 030 600 000 Islandi krooni, mis võrdub Verne ostetud kahe laohoone (nr 868 ja 869) ametliku väärtusega 2008. aastal; arvesse ei ole võetud kolme lisahoone ettevõtjale Verne antakse tagatis seoses omandimaksuga kuni 1,65 % (nr 864, 866 ja 872) ega 9,6 ha suuruse renditud maa-ala väärtust (28), |
| --- | --- |

b)

munitsipaalomandi maksubaas kinnisvara puhul, mille ettevõtja Verne soetas kinnisvara ostu lepingu alusel, on 1 030 600 000 Islandi krooni, mis võrdub Verne ostetud kahe laohoone (nr 868 ja 869) ametliku väärtusega 2008. aastal; arvesse ei ole võetud kolme lisahoone ettevõtjale Verne antakse tagatis seoses omandimaksuga kuni 1,65 % (nr 864, 866 ja 872) ega 9,6 ha suuruse renditud maa-ala väärtust (28),

| c) | munitsipaalomandi maksubaasi on korrigeeritud Islandi ehitushinnaindeksi alusel sel kuul, mil Verne alustas klientidele suunatud tegevust / hoone oli saanud kasutuskõlblikuks, ning mitte ostukuupäeval (29), |
| --- | --- |

c)

munitsipaalomandi maksubaasi on korrigeeritud Islandi ehitushinnaindeksi alusel sel kuul, mil Verne alustas klientidele suunatud tegevust / hoone oli saanud kasutuskõlblikuks, ning mitte ostukuupäeval (29),

| d) | maksubaas maa-alale ehitatavate tulevaste hoonete puhul on minimaalselt i) väliskarkassi väljaehitamise maksumus ja ii) 85 500 Islandi krooni ruutmeetri kohta, mida indekseeritakse vastavalt ehitushinnaindeksile sel kuul, mil Verne alustab tehinguid klientidega / hoone on kasutuskõlblik (proportsionaalselt täituvuse näitajaga) ja mitte seadusega sätestatud eeskirjade kohane maksumäär (30), |
| --- | --- |

d)

maksubaas maa-alale ehitatavate tulevaste hoonete puhul on minimaalselt i) väliskarkassi väljaehitamise maksumus ja ii) 85 500 Islandi krooni ruutmeetri kohta, mida indekseeritakse vastavalt ehitushinnaindeksile sel kuul, mil Verne alustab tehinguid klientidega / hoone on kasutuskõlblik (proportsionaalselt täituvuse näitajaga) ja mitte seadusega sätestatud eeskirjade kohane maksumäär (30),

| e) | omandimaksu arvestatakse alles 1. jaanuarist 2011, mitte hoone ostu / maa rentimise kuupäeva seisuga ning Verne saab tulevaste omandimaksude tarbeks laenu 44 660 298 Islandi krooni, mis on mõeldud omavalitsusele kas juba tasutud või litsentsimis- ja maksulepingu sõlmimise hetkel võlgnetavate maksude katmiseks (31), |
| --- | --- |

e)

omandimaksu arvestatakse alles 1. jaanuarist 2011, mitte hoone ostu / maa rentimise kuupäeva seisuga ning Verne saab tulevaste omandimaksude tarbeks laenu 44 660 298 Islandi krooni, mis on mõeldud omavalitsusele kas juba tasutud või litsentsimis- ja maksulepingu sõlmimise hetkel võlgnetavate maksude katmiseks (31),

| f) | Verne on vabastatud munitsipaalsest tänavaehitusmaksust olemasolevate hoonete puhul ning igasugustest sarnastest kehtivatest ja tulevastest kuludest, tingimusel et ettevõtja teostab maa-ala tänavaehitustööd oma kulul, |
| --- | --- |

f)

Verne on vabastatud munitsipaalsest tänavaehitusmaksust olemasolevate hoonete puhul ning igasugustest sarnastest kehtivatest ja tulevastest kuludest, tingimusel et ettevõtja teostab maa-ala tänavaehitustööd oma kulul,

| g) | kõigi uute hoonete puhul sai Verne eraldi 75 % tänavaehitusmaksu soodustuse tingimusel, et ettevõtja teostab maa-ala tänavaehitustööd oma kulul (32). |
| --- | --- |

g)

kõigi uute hoonete puhul sai Verne eraldi 75 % tänavaehitusmaksu soodustuse tingimusel, et ettevõtja teostab maa-ala tänavaehitustööd oma kulul (32).

3.5   Elektrileping

| (47) | 22. oktoobril 2009 sõlmis Verne elektrilepingu täielikult riigile kuuluva elektriettevõtjaga Landsvirkjun. Landsvirkjunil on tööstusministri luba sõlmida elektri hulgimüügilepinguid Islandi tarnijate ja energiamahukate tööstusettevõtjatega. Lepingu kohaselt tarnib Landsvirkjun energiat koguses, mis vastab andmekeskuse energiavajadusele. Landsvirkjun kohustub tagama ettevõtjale Verne korrapärase energiatarne kuni umbes [...]. Elektrilepingu kehtivusaeg on 20 aastat, mida on võimalik pikendada 10 aasta võrra. |
| --- | --- |

(47)

22. oktoobril 2009 sõlmis Verne elektrilepingu täielikult riigile kuuluva elektriettevõtjaga Landsvirkjun. Landsvirkjunil on tööstusministri luba sõlmida elektri hulgimüügilepinguid Islandi tarnijate ja energiamahukate tööstusettevõtjatega. Lepingu kohaselt tarnib Landsvirkjun energiat koguses, mis vastab andmekeskuse energiavajadusele. Landsvirkjun kohustub tagama ettevõtjale Verne korrapärase energiatarne kuni umbes [...]. Elektrilepingu kehtivusaeg on 20 aastat, mida on võimalik pikendada 10 aasta võrra.

| (48) | Kokkulepitud energiahind on järgmine (ülekandehinnad välja arvatud): | Esimese [...] eest:






  Hind MW kohta | Ajavahemik |
| --- | --- | --- | --- |
| [...] USD (33) | Kuni 31. 12.2013 |
| [...] USD | 1.1.2014– 31.12.2016 |
| [...] USD | 1.1.2017– 31.12.2018 |
| [...] USD | 1.1.2019 kuni lepingu lõpuni |

(48)

Kokkulepitud energiahind on järgmine (ülekandehinnad välja arvatud):

Esimese [...] eest:

Hind MW kohta

Ajavahemik

[...] USD (33)

Kuni 31. 12.2013

[...] USD

1.1.2014– 31.12.2016

[...] USD

1.1.2017– 31.12.2018

[...] USD

1.1.2019 kuni lepingu lõpuni

| | Ületarbitud mahu [...] eest:






  Hind MW kohta | Maht |
| --- | --- | --- |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | Üle [...] MW |

Ületarbitud mahu [...] eest:

Hind MW kohta

Maht

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

Üle [...] MW

| | Hindu korrigeeritakse aastapõhiselt [...]. |
| --- | --- |

Hindu korrigeeritakse aastapõhiselt [...].

| (49) | Elektrilepingu artiklis 6 kehtestatakse ettevõtjale Verne nn võta-või-maksa kohustus, mille kohaselt peab ettevõtja tasuma teatud kindla miinimumsumma (90 % lepingumahust) kalendriaasta kohta olenemata sellest, kas tegelik energiatarbimine aastahinnani küündib või mitte. Lepingumaht on kehtestatud elektrilepingu A-lisas ning see suureneb aastatel [...] [...]. |
| --- | --- |

(49)

Elektrilepingu artiklis 6 kehtestatakse ettevõtjale Verne nn võta-või-maksa kohustus, mille kohaselt peab ettevõtja tasuma teatud kindla miinimumsumma (90 % lepingumahust) kalendriaasta kohta olenemata sellest, kas tegelik energiatarbimine aastahinnani küündib või mitte. Lepingumaht on kehtestatud elektrilepingu A-lisas ning see suureneb aastatel [...] [...].

4.   MENETLUSE ALGATAMISE ALUSED

| (50) | Lisaks järelevalveameti poolt ametliku uurimismenetluse otsuses väljendatud kahtlustele seoses hiljem tühistatud investeerimislepinguga ning abimeetme käsitlemisega investeerimisabina litsentsimis- ja maksulepingus, samuti seoses abimeetme vajalikkuse ja hoogustava mõjuga (näiteks kas abimeede muudab abisaaja käitumist nii, et viimane investeerib meetmega hõlmatud piirkonda) kutsus amet Islandi ametiasutusi ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses „andma kogu vajalikku teavet ja esitama argumente, mis võimaldavad järelevalveametil hinnata riigiabi tunnuste olemasolu [....] lepingutes” (34). Lepingud on järgmised (35):






  1) | maa rendileping |
| --- | --- | --- |

(50)

Lisaks järelevalveameti poolt ametliku uurimismenetluse otsuses väljendatud kahtlustele seoses hiljem tühistatud investeerimislepinguga ning abimeetme käsitlemisega investeerimisabina litsentsimis- ja maksulepingus, samuti seoses abimeetme vajalikkuse ja hoogustava mõjuga (näiteks kas abimeede muudab abisaaja käitumist nii, et viimane investeerib meetmega hõlmatud piirkonda) kutsus amet Islandi ametiasutusi ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses „andma kogu vajalikku teavet ja esitama argumente, mis võimaldavad järelevalveametil hinnata riigiabi tunnuste olemasolu [....] lepingutes” (34). Lepingud on järgmised (35):

1)

maa rendileping

| 2) | kinnisvara ostu leping |
| --- | --- |

2)

kinnisvara ostu leping

| 3) | elektrileping. |
| --- | --- |

3)

elektrileping.

| (51) | Järelevalveametil oli kahtlusi, kas ettevõtjale Verne saab anda abi lepingute alusel, mida ei saa pidada kokkusobivaks EMP lepingus sätestatud riigiabieeskirjadega. |
| --- | --- |

(51)

Järelevalveametil oli kahtlusi, kas ettevõtjale Verne saab anda abi lepingute alusel, mida ei saa pidada kokkusobivaks EMP lepingus sätestatud riigiabieeskirjadega.

5.   KOKKUVÕTE ISLANDI AMETIASUTUSTE ESITATUD MÄRKUSTEST

| (52) | Alljärgnevalt esitab järelevalveamet kokkuvõtte Islandi pädevatelt asutustelt laekunud märkuste kohta seoses uuritavate abimeetmetega (36). |
| --- | --- |

(52)

Alljärgnevalt esitab järelevalveamet kokkuvõtte Islandi pädevatelt asutustelt laekunud märkuste kohta seoses uuritavate abimeetmetega (36).

5.1   Märkused maa rendilepingu, täiendava rendilepingu, kinnisvara ostu lepingu ja elektrilepingu kohta

| (53) | Islandi pädevad asutused väidavad, et lepingud sõlmiti kaubanduslikus mõistes sõltumatult ning ei sisalda riigiabi tunnuseid. |
| --- | --- |

(53)

Islandi pädevad asutused väidavad, et lepingud sõlmiti kaubanduslikus mõistes sõltumatult ning ei sisalda riigiabi tunnuseid.

| (54) | Maa rendilepingu suhtes selgitasid Islandi ametiasutused, et ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses osutatud ainuõigusklausel (37) hõlmab üksnes Keflaviki territooriumi ja mitte Islandit tervikuna. Islandi ametiasutused lisasid, et klauslit tuleb tõlgendada akti nr 99/2010 (stiimulid alginvesteeringuteks Islandis) alusel välja töötatud abikava rakendussätete valguses. Täiendava lepingu alusel tasutavast rendist sai järelevalveamet teada ametliku uurimismenetluse käigus ning selle kohta väidavad Islandi ametiasutused, et maa eest makstav rendisumma kajastab turuhinda; Islandi ametiasutused viitavad asjaolule, et omavalitsused nõuavad tavaliselt 1–2 % maa ametlikust väärtusest arvutatuna aasta lõikes. Vaadeldava juhtumi puhul on 2011. aasta rendimäär rohkem kui 3 %. |
| --- | --- |

(54)

Maa rendilepingu suhtes selgitasid Islandi ametiasutused, et ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses osutatud ainuõigusklausel (37) hõlmab üksnes Keflaviki territooriumi ja mitte Islandit tervikuna. Islandi ametiasutused lisasid, et klauslit tuleb tõlgendada akti nr 99/2010 (stiimulid alginvesteeringuteks Islandis) alusel välja töötatud abikava rakendussätete valguses. Täiendava lepingu alusel tasutavast rendist sai järelevalveamet teada ametliku uurimismenetluse käigus ning selle kohta väidavad Islandi ametiasutused, et maa eest makstav rendisumma kajastab turuhinda; Islandi ametiasutused viitavad asjaolule, et omavalitsused nõuavad tavaliselt 1–2 % maa ametlikust väärtusest arvutatuna aasta lõikes. Vaadeldava juhtumi puhul on 2011. aasta rendimäär rohkem kui 3 %.

| (55) | Teiseks, seoses kinnisvara ostu lepinguga on Islandi ametiasutused väitnud, et kinnisvara müük oli avalik ning müük toimus turuhinnaga, võttes ka arvesse hoonete seisukorda ja pakkumise tõusu kinnisvaraturul pärast seda, kui Ameerika Ühendriikide merevägi maa-alalt lahkus. Ühe hoone kohta esitasid Islandi ametiasutused eksperdihinnangu ning kolmanda poole pakkumise samale hoonele – mõlema dokumendi kuupäev on 23. aprill 2007. Eksperdihinnangus esitatud hind oli kaks korda kõrgem kui kolmanda poole pakkumine, mis lükati esitatud teabe kohaselt tagasi. Lisaks esitati järelevalveametile ametliku uurimismenetluse lõppjärgus koopiad kõigist asjaomase maa-ala kohta avaldatud müügikuulutustest. Tõestamaks kinnisvaraga seotud lepingute sõltumatuid tingimusi, esitas Island järelevalveametile järgmised dokumendid: KADECO (Keflavík Airport Development Corporation) tegevdirektori kiri, eksperdihinnang, pakkumine ühe hoone kohta, mis hiljem Vernele müüdi, ja kinnisvarast tehtud foto. Island väidab, et sellest tulenevalt on kinnisvara tegelikule müügile (riigihankemenetlusele) järgnenud lepingu sõlmimise ja vahendite eraldamise menetlused kooskõlas tavapäraste õigus- ja kaubandustavadega, mis Islandil asjaomast liiki lepingute suhtes kehtivad. Seepärast on Islandi pädevad asutused arvamusel, et mingil juhul ei ole küsimus riigiabi eraldamises, mida käesoleval juhul peetakse vajalikuks uurida. |
| --- | --- |

(55)

Teiseks, seoses kinnisvara ostu lepinguga on Islandi ametiasutused väitnud, et kinnisvara müük oli avalik ning müük toimus turuhinnaga, võttes ka arvesse hoonete seisukorda ja pakkumise tõusu kinnisvaraturul pärast seda, kui Ameerika Ühendriikide merevägi maa-alalt lahkus. Ühe hoone kohta esitasid Islandi ametiasutused eksperdihinnangu ning kolmanda poole pakkumise samale hoonele – mõlema dokumendi kuupäev on 23. aprill 2007. Eksperdihinnangus esitatud hind oli kaks korda kõrgem kui kolmanda poole pakkumine, mis lükati esitatud teabe kohaselt tagasi. Lisaks esitati järelevalveametile ametliku uurimismenetluse lõppjärgus koopiad kõigist asjaomase maa-ala kohta avaldatud müügikuulutustest. Tõestamaks kinnisvaraga seotud lepingute sõltumatuid tingimusi, esitas Island järelevalveametile järgmised dokumendid: KADECO (Keflavík Airport Development Corporation) tegevdirektori kiri, eksperdihinnang, pakkumine ühe hoone kohta, mis hiljem Vernele müüdi, ja kinnisvarast tehtud foto. Island väidab, et sellest tulenevalt on kinnisvara tegelikule müügile (riigihankemenetlusele) järgnenud lepingu sõlmimise ja vahendite eraldamise menetlused kooskõlas tavapäraste õigus- ja kaubandustavadega, mis Islandil asjaomast liiki lepingute suhtes kehtivad. Seepärast on Islandi pädevad asutused arvamusel, et mingil juhul ei ole küsimus riigiabi eraldamises, mida käesoleval juhul peetakse vajalikuks uurida.

| (56) | Mis puutub ettevõtja Verne ja Landsvirkjuni vahel sõlmitud elektrilepingusse ja selle seosesse poolte vahel 2008. aasta ([...]) sõlmitud eelmise lepinguga, mille uuritav elektrileping asendas, siis Islandi ametiasutuste selgituste kohaselt tulenes algse lepingu läbivaatamine Verne suutmatusest täita Landsvirkjuni ees võetud kohustusi, mis omakorda tulenes majanduskriisist ja selle põhjustatud viivitustest. Lepingu teine versioon võimaldas Vernel vähendada vajaduse korral, mille on põhjustanud temast sõltumatud asjaolud, oma kulukohustust Landsvirkjuni ees, kuid sel juhul jõustus lisavõimsusele ligipääsu keeld. Islandi väitel on leping sõlmitud sõltumatute läbirääkimiste teel. |
| --- | --- |

(56)

Mis puutub ettevõtja Verne ja Landsvirkjuni vahel sõlmitud elektrilepingusse ja selle seosesse poolte vahel 2008. aasta ([...]) sõlmitud eelmise lepinguga, mille uuritav elektrileping asendas, siis Islandi ametiasutuste selgituste kohaselt tulenes algse lepingu läbivaatamine Verne suutmatusest täita Landsvirkjuni ees võetud kohustusi, mis omakorda tulenes majanduskriisist ja selle põhjustatud viivitustest. Lepingu teine versioon võimaldas Vernel vähendada vajaduse korral, mille on põhjustanud temast sõltumatud asjaolud, oma kulukohustust Landsvirkjuni ees, kuid sel juhul jõustus lisavõimsusele ligipääsu keeld. Islandi väitel on leping sõlmitud sõltumatute läbirääkimiste teel.

5.2   Investeerimisabi versus tegevusabi

| (57) | Islandi ametiasutused tegid järelevalveametile ettepaneku võtta eeskujuks alumiiniumitehaste juhtumi, (38) mille põhjal võib asjaomast abi käsitleda investeerimisabina, kui seda saab seostada kindlate projektide läbiviimisega piirkonda investeeritud summa ulatuses, kus abi on võimalik koguseliselt mõõta ning kus selle ülempiiri väljendatakse protsendina piirkonda investeeritud summast. |
| --- | --- |

(57)

Islandi ametiasutused tegid järelevalveametile ettepaneku võtta eeskujuks alumiiniumitehaste juhtumi, (38) mille põhjal võib asjaomast abi käsitleda investeerimisabina, kui seda saab seostada kindlate projektide läbiviimisega piirkonda investeeritud summa ulatuses, kus abi on võimalik koguseliselt mõõta ning kus selle ülempiiri väljendatakse protsendina piirkonda investeeritud summast.

| (58) | Lisaks märgivad Islandi ametiasutused, et järelevalveamet on viidanud asjaolule, et täidetud on järelevalveameti koostatud äriühingute maksustamise suuniste (39) lõike 4 punktides 3 ja 4 kehtestatud läbipaistvusnõuded ehk teisisõnu on saadud kasu võimalik koguseliselt mõõta ja see on võrdeline piirangutega, mille korvamiseks oli kasu mõeldud. |
| --- | --- |

(58)

Lisaks märgivad Islandi ametiasutused, et järelevalveamet on viidanud asjaolule, et täidetud on järelevalveameti koostatud äriühingute maksustamise suuniste (39) lõike 4 punktides 3 ja 4 kehtestatud läbipaistvusnõuded ehk teisisõnu on saadud kasu võimalik koguseliselt mõõta ja see on võrdeline piirangutega, mille korvamiseks oli kasu mõeldud.

| (59) | Lisaks väitsid Islandi ametiasutused, et kui esialgselt kavandatud investeeringute maksumus jääb väiksemaks kui prognoositud 726 miljonit USA dollarit, siis alandatakse võrdeliselt nii üldist abi piirmäära kui ka üldist riigiabi summat. Kehtestatud mehhanismi eesmärk on Islandi ametiasutuste väitel reguleerida abi osatähtsuse muutmise aega ja viisi juhul, kui investeeringute maksumus jääb prognoositust väiksemaks. |
| --- | --- |

(59)

Lisaks väitsid Islandi ametiasutused, et kui esialgselt kavandatud investeeringute maksumus jääb väiksemaks kui prognoositud 726 miljonit USA dollarit, siis alandatakse võrdeliselt nii üldist abi piirmäära kui ka üldist riigiabi summat. Kehtestatud mehhanismi eesmärk on Islandi ametiasutuste väitel reguleerida abi osatähtsuse muutmise aega ja viisi juhul, kui investeeringute maksumus jääb prognoositust väiksemaks.

5.3   Maksepuhkust käsitlev säte

| (60) | Märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta väitsid Islandi ametiasutused, et ainus jõustunud hüve on omavalitsusüksuse poolt litsentsimis- ja maksulepingu alusel antud vabastus kohalikest maksudest. Seoses sellega on Verne Islandi pädevate asutuste sõnul võtnud kohustuse vastavad summad omavalitsusüksusele hüvitada. Islandi ametiasutused on võtnud kohustuse toimingu teostamist kontrollida ja järelevalveametile asjaomaste summade (ja viiviste) täielikust tagasimaksmisest aegsasti teatada. Island teeb siiski ettepaneku lükata nimetatud tagasimaksmine edasi, kuni järelevalveamet on võtnud vastu lõpliku otsuse asjaomase juhtumi kohta. |
| --- | --- |

(60)

Märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta väitsid Islandi ametiasutused, et ainus jõustunud hüve on omavalitsusüksuse poolt litsentsimis- ja maksulepingu alusel antud vabastus kohalikest maksudest. Seoses sellega on Verne Islandi pädevate asutuste sõnul võtnud kohustuse vastavad summad omavalitsusüksusele hüvitada. Islandi ametiasutused on võtnud kohustuse toimingu teostamist kontrollida ja järelevalveametile asjaomaste summade (ja viiviste) täielikust tagasimaksmisest aegsasti teatada. Island teeb siiski ettepaneku lükata nimetatud tagasimaksmine edasi, kuni järelevalveamet on võtnud vastu lõpliku otsuse asjaomase juhtumi kohta.

5.4   Enne teatise tagasivõtmist Islandi ametiasutuste esitatud põhjendused esialgselt kavandatud abi vajalikkuse ja hoogustava mõju kohta

5.4.1   Verne esialgse investeerimisotsuse taust

| (61) | Islandi ametiasutuste väitel algas valitsuse kooskõlastatud poliitika välisinvestorite ligimeelitamiseks, eesmärgiga ehitada Islandile andmekeskus, 2007. aastal. Andmekeskuse ehitamise kasuks Islandile räägib riigi asukoht Euroopa ja Põhja-Ameerika vahel, selle maksustruktuur (piiratud 15 %ga puhastulust), ohtrad taastuvenergiaallikad ja jahe kliima). |
| --- | --- |

(61)

Islandi ametiasutuste väitel algas valitsuse kooskõlastatud poliitika välisinvestorite ligimeelitamiseks, eesmärgiga ehitada Islandile andmekeskus, 2007. aastal. Andmekeskuse ehitamise kasuks Islandile räägib riigi asukoht Euroopa ja Põhja-Ameerika vahel, selle maksustruktuur (piiratud 15 %ga puhastulust), ohtrad taastuvenergiaallikad ja jahe kliima).

| (62) | Islandi ametiasutuste väitel propageeriti septembris 2006 maha jäetud endist sõjaväeterritooriumi kui võimalust piirkonna arendamiseks. Vernega toimunud arutelude käigus andsid Islandi pädevad asutused ettevõtjale julgustust maa-ala kasutamiseks serveripargi tarbeks. Loodeti, et mis tahes takistavad asjaolud serveripargi väljaarendamiseks on lahendatavad, kuna territooriumil juba oli hooneid, mida oli võimalik renoveerida, ning kuna territoorium asub rahvusvahelise lennujaama vahetus läheduses. |
| --- | --- |

(62)

Islandi ametiasutuste väitel propageeriti septembris 2006 maha jäetud endist sõjaväeterritooriumi kui võimalust piirkonna arendamiseks. Vernega toimunud arutelude käigus andsid Islandi pädevad asutused ettevõtjale julgustust maa-ala kasutamiseks serveripargi tarbeks. Loodeti, et mis tahes takistavad asjaolud serveripargi väljaarendamiseks on lahendatavad, kuna territooriumil juba oli hooneid, mida oli võimalik renoveerida, ning kuna territoorium asub rahvusvahelise lennujaama vahetus läheduses.

| (63) | Islandi pädevate asutuste sõnul oleks algselt kavandatud andmekeskus avaldanud väga head mõju Reykjanesi piirkonna tööhõivele. Verne esialgse kava kohaselt oleks kuni andmekeskuse tööle hakkamiseni saanud tööd 180–220 inimest. 30. oktoobri 2009. aasta seisuga oli piirkonna tööealise elanikkonna arv 12 613 inimest ja tööpuuduse määr oli veidi alla 13 %. Veel väideti, et põhiliselt sooviti tööle võtta oskustöölisi. Islandi pädevate asutuste sõnul oleks esialgne projekt aidanud märkimisväärselt suurendada piirkonna ja ka Islandi tööstuslikku mitmekesisust, kuna ligi oleks meelitatud IT-tööstust. |
| --- | --- |

(63)

Islandi pädevate asutuste sõnul oleks algselt kavandatud andmekeskus avaldanud väga head mõju Reykjanesi piirkonna tööhõivele. Verne esialgse kava kohaselt oleks kuni andmekeskuse tööle hakkamiseni saanud tööd 180–220 inimest. 30. oktoobri 2009. aasta seisuga oli piirkonna tööealise elanikkonna arv 12 613 inimest ja tööpuuduse määr oli veidi alla 13 %. Veel väideti, et põhiliselt sooviti tööle võtta oskustöölisi. Islandi pädevate asutuste sõnul oleks esialgne projekt aidanud märkimisväärselt suurendada piirkonna ja ka Islandi tööstuslikku mitmekesisust, kuna ligi oleks meelitatud IT-tööstust.

| (64) | Islandi ametiasutuste arvamuse kohaselt valitses lisaks ajal, mil Verne tegi otsuse Islandile investeerida (2007) üldine veendumus, et Island pakub stabiilset äri- ja poliitilist keskkonda ning ilmselgelt olid huvipakkuvad riigi taastuvenergiaallikad. Investorite ja võimalike klientide jaoks on stabiilsus üks eeltingimusi mitmesuguste pikaajaliste vajalike kohustuste võtmiseks andmekeskuste valdkonnas. Islandi ametiasutuste väite kohaselt sõlmivad andmekeskuste kliendid 10–20 aasta pikkuseid liisingulepinguid ning andmekeskuste investorid hindavad oma äriplaanide realiseerumise ajaks vähemalt 15 aastat. Pärast 2008. aasta majanduskrahhi muutus Islandi ärikeskkond ebastabiilseks. |
| --- | --- |

(64)

Islandi ametiasutuste arvamuse kohaselt valitses lisaks ajal, mil Verne tegi otsuse Islandile investeerida (2007) üldine veendumus, et Island pakub stabiilset äri- ja poliitilist keskkonda ning ilmselgelt olid huvipakkuvad riigi taastuvenergiaallikad. Investorite ja võimalike klientide jaoks on stabiilsus üks eeltingimusi mitmesuguste pikaajaliste vajalike kohustuste võtmiseks andmekeskuste valdkonnas. Islandi ametiasutuste väite kohaselt sõlmivad andmekeskuste kliendid 10–20 aasta pikkuseid liisingulepinguid ning andmekeskuste investorid hindavad oma äriplaanide realiseerumise ajaks vähemalt 15 aastat. Pärast 2008. aasta majanduskrahhi muutus Islandi ärikeskkond ebastabiilseks.

5.4.2   Vältimatu surve valitsuse eelarvpoliitikale

| (65) | Islandi ametiasutused möönavad, et majanduslik tasakaal kadus 2008. aastal kiiresti pärast Islandi majanduskrahhi. Seepärast oli maksude laiaulatuslik tõstmine valitsusele vajalik. Näiteks tõusis 2010. aasta jaanuaris ettevõtja tulumaks 15 %lt 18 %le (40). Island teatas lisaks, et lõplik taastumine Islandit raputanud majanduslangusest on kaootiline ning selle ulatus ja kestus on ebaselged. Seetõttu on võimatu kindlalt ette näha, kas maksusüsteemi ehk taas ei muudeta. |
| --- | --- |

(65)

Islandi ametiasutused möönavad, et majanduslik tasakaal kadus 2008. aastal kiiresti pärast Islandi majanduskrahhi. Seepärast oli maksude laiaulatuslik tõstmine valitsusele vajalik. Näiteks tõusis 2010. aasta jaanuaris ettevõtja tulumaks 15 %lt 18 %le (40). Island teatas lisaks, et lõplik taastumine Islandit raputanud majanduslangusest on kaootiline ning selle ulatus ja kestus on ebaselged. Seetõttu on võimatu kindlalt ette näha, kas maksusüsteemi ehk taas ei muudeta.

| (66) | Islandi ametiasutused teatasid, et võttes arvesse majanduskriisi järgset ebastabiilset ärikeskkonda, ei oleks olnud realistlik loota, et Verne jätkab algses mahus investeerimist ning arvab, et tegemist on tavapäraste kaubandustingimustega. Arvestades, et olemasolevate andmekeskuse seadmete uuendamisest tulenevalt keskuse võimsus käitamistsükli vältel kasvab, oleks Verne jaoks olnud ebamõistlik jätkata Islandil samal tasemel investeerimist tundmatuseni muutunud majanduskeskkonnas. |
| --- | --- |

(66)

Islandi ametiasutused teatasid, et võttes arvesse majanduskriisi järgset ebastabiilset ärikeskkonda, ei oleks olnud realistlik loota, et Verne jätkab algses mahus investeerimist ning arvab, et tegemist on tavapäraste kaubandustingimustega. Arvestades, et olemasolevate andmekeskuse seadmete uuendamisest tulenevalt keskuse võimsus käitamistsükli vältel kasvab, oleks Verne jaoks olnud ebamõistlik jätkata Islandil samal tasemel investeerimist tundmatuseni muutunud majanduskeskkonnas.

5.4.3   Tagajärjed investorite usaldusele

| (67) | Islandi ametiasutuste teatel kujutasid finantskriisi aegsed sündmused Islandil vääramatu jõu olukorda, mis muutis täielikult investorite ja klientide ettekujutust Islandist. Ühesõnaga, Island muutus välisinvestorite jaoks vähemalt lühikeses ja keskmises plaanis vähe huvipakkuvaks. |
| --- | --- |

(67)

Islandi ametiasutuste teatel kujutasid finantskriisi aegsed sündmused Islandil vääramatu jõu olukorda, mis muutis täielikult investorite ja klientide ettekujutust Islandist. Ühesõnaga, Island muutus välisinvestorite jaoks vähemalt lühikeses ja keskmises plaanis vähe huvipakkuvaks.

| (68) | Islandi ametiasutuste arvamuse kohaselt oli majanduskriis ja selle mõju andmekeskuse klientidele tõsine. Näitena tuuakse krediidiriski vahetustehingud, mis jäid peaaegu kogu 2008. aasta vältel 200 baaspunkti kanti, kuid tõusid panganduskriisi lähenedes järsult tugevasti üle 1 000 baaspunkti. Islandi ametiasutused märgivad, et sellises olukorras leidsid Verne ja selle investorid, et neil ei jää üle muud, kui tagada Islandi valitsuse toetus, eesmärgiga näidata oma klientidele ja investoritele, et võimalik on säilitada teatud majanduslik stabiilsus. Islandi pädevad asutused mõistavad, et võimalikud suurkliendid, nagu IBM ja Morgan Stanley, hoiatasid ettevõtjat Verne, et kui majanduskeskkond ei stabiliseeru, ei ole neil muud valikut kui oma otsused Islandisse investeerimise kohta edasi lükata. Seepeale tunnistas Verne, et klientide ees võetud kohustuste täitmise ja tulevaste investeeringute tagamiseks tuleb võtta erakorralisi meetmeid. |
| --- | --- |

(68)

Islandi ametiasutuste arvamuse kohaselt oli majanduskriis ja selle mõju andmekeskuse klientidele tõsine. Näitena tuuakse krediidiriski vahetustehingud, mis jäid peaaegu kogu 2008. aasta vältel 200 baaspunkti kanti, kuid tõusid panganduskriisi lähenedes järsult tugevasti üle 1 000 baaspunkti. Islandi ametiasutused märgivad, et sellises olukorras leidsid Verne ja selle investorid, et neil ei jää üle muud, kui tagada Islandi valitsuse toetus, eesmärgiga näidata oma klientidele ja investoritele, et võimalik on säilitada teatud majanduslik stabiilsus. Islandi pädevad asutused mõistavad, et võimalikud suurkliendid, nagu IBM ja Morgan Stanley, hoiatasid ettevõtjat Verne, et kui majanduskeskkond ei stabiliseeru, ei ole neil muud valikut kui oma otsused Islandisse investeerimise kohta edasi lükata. Seepeale tunnistas Verne, et klientide ees võetud kohustuste täitmise ja tulevaste investeeringute tagamiseks tuleb võtta erakorralisi meetmeid.

| (69) | Mis puutub hoogustavasse mõjusse, siis Islandi ametiasutuse arvamuse kohaselt ei lange ootus, et erakapitalil põhinev väike investeerimisettevõte nagu Verne koostaks üksikasjaliku dokumentatsiooni ilmse, kiire ja radikaalse keskkonnamuutuse kohta, kokku väikeste investeerimisettevõtete tegeliku otsuste tegemise praktikaga. Lisaks märkisid Islandi ametiasutused, et Verne oli ja on väikeettevõtja, milles töötab käputäis juhte ja töötajaid ning investorrühm, kellel on isiklikud sidemed Verne investeeringule eelnenud varasemate andmekeskuste projektidega Islandil. Lisaks ei viita juhatuse protokolli või muu ametliku dokumendi puudumine abi taotlemise otsuse kohta sellele, et Verne või selle investorid võtsid abitaotlust vähem tõsiselt või olid selle vajaduses vähem veendunud. |
| --- | --- |

(69)

Mis puutub hoogustavasse mõjusse, siis Islandi ametiasutuse arvamuse kohaselt ei lange ootus, et erakapitalil põhinev väike investeerimisettevõte nagu Verne koostaks üksikasjaliku dokumentatsiooni ilmse, kiire ja radikaalse keskkonnamuutuse kohta, kokku väikeste investeerimisettevõtete tegeliku otsuste tegemise praktikaga. Lisaks märkisid Islandi ametiasutused, et Verne oli ja on väikeettevõtja, milles töötab käputäis juhte ja töötajaid ning investorrühm, kellel on isiklikud sidemed Verne investeeringule eelnenud varasemate andmekeskuste projektidega Islandil. Lisaks ei viita juhatuse protokolli või muu ametliku dokumendi puudumine abi taotlemise otsuse kohta sellele, et Verne või selle investorid võtsid abitaotlust vähem tõsiselt või olid selle vajaduses vähem veendunud.

| (70) | Islandi ametiasutuste väitel ei viita hoogustavat mõju käsitlevas kohtupraktikas miski sellele, et sisuline norm ei võiks olla ülem vormilise normi suhtes. Islandi ametiasutused ei leia järelevalveameti poolt ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses osutatud Kronoply (41) ega Freistaat Sachseni kohtuasjades (42) ühtegi tunnust, mis viitaks vastupidisele. |
| --- | --- |

(70)

Islandi ametiasutuste väitel ei viita hoogustavat mõju käsitlevas kohtupraktikas miski sellele, et sisuline norm ei võiks olla ülem vormilise normi suhtes. Islandi ametiasutused ei leia järelevalveameti poolt ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses osutatud Kronoply (41) ega Freistaat Sachseni kohtuasjades (42) ühtegi tunnust, mis viitaks vastupidisele.

| (71) | Islandi ametiasutused väitsid oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta, et järelevalveamet jätab tähelepanuta asjaolu, et Verne roll omakapitaliinvestorina alustavas riskikapitaliettevõtjas ei soodusta tema äristrateegiale vormilise lähenemise kujundamist. Lisaks märgitakse, et ettevõtjal puuduvad praegu vahetud konkurendid andmekeskuse teenuste osutamisel rahvusvahelisele klientuurile. |
| --- | --- |

(71)

Islandi ametiasutused väitsid oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta, et järelevalveamet jätab tähelepanuta asjaolu, et Verne roll omakapitaliinvestorina alustavas riskikapitaliettevõtjas ei soodusta tema äristrateegiale vormilise lähenemise kujundamist. Lisaks märgitakse, et ettevõtjal puuduvad praegu vahetud konkurendid andmekeskuse teenuste osutamisel rahvusvahelisele klientuurile.

5.5   Valikulisus ja konkurentsimoonutused

| (72) | Islandi ametiasutused on arvamusel, et ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses järelevalveameti võetud seisukoht abi valikulisuse suhtes on vastuolus ametiasutuste arusaamaga olukorrast. |
| --- | --- |

(72)

Islandi ametiasutused on arvamusel, et ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses järelevalveameti võetud seisukoht abi valikulisuse suhtes on vastuolus ametiasutuste arusaamaga olukorrast.

| (73) | Esiteks ei toeta Islandi ametiasutuste arvates valikulisust tõsiasjad, arvestades et:






  — | mitme riigiabimeetme puhul, mille järelevalveamet on tuvastanud, on turutingimustes tehtava investeeringu põhimõttest kinni peetud; |
| --- | --- | --- |

(73)

Esiteks ei toeta Islandi ametiasutuste arvates valikulisust tõsiasjad, arvestades et:

—

mitme riigiabimeetme puhul, mille järelevalveamet on tuvastanud, on turutingimustes tehtava investeeringu põhimõttest kinni peetud;

| — | hoogustavat mõju käsitlevate õigusaktide (43) kohaselt võib iga võimalik turulesiseneja saada kasu ettevõtjale Verne laiendatud meetmepaketist; |
| --- | --- |

—

hoogustavat mõju käsitlevate õigusaktide (43) kohaselt võib iga võimalik turulesiseneja saada kasu ettevõtjale Verne laiendatud meetmepaketist;

| — | ettevõtjale Verne tagatud „ainuõiguslikkus” on nii tingimustelt kui ka ajaliselt väga piiratud ja täielikult kooskõlas sõltumatute kaubanduslike tavadega, et püsiks Reykjanesbæris kinnisvara ostmisega seotud usalduskrediit. |
| --- | --- |

—

ettevõtjale Verne tagatud „ainuõiguslikkus” on nii tingimustelt kui ka ajaliselt väga piiratud ja täielikult kooskõlas sõltumatute kaubanduslike tavadega, et püsiks Reykjanesbæris kinnisvara ostmisega seotud usalduskrediit.

| (74) | Teiseks väidavad Islandi ametiasutused, et kõik praegu Islandil tegutsevad andmekeskused teenindavad peaaegu eranditult kohalikke eraettevõtjaid ja valitsusasutusi (ehk täiesti teistsugust turgu või turusegmenti, mida sihtis ettevõtja Verne). Lisaks märgitakse, et on ilmselge, et ettevõtja Verne kõrval ei näidanud muud kogenumad rahvusvahelised andmekeskuste käitajad üles märgatavat huvi Islandile investeerimise suhtes, hoolimata Islandi riigi pingutustest reklaamida riiki ideaalse asukohana andmekeskustele. Islandil on teinud kaubandustehinguid vaid üks andmekeskuse käitaja, kes keskendub laiemale kui kohaliku tasandi turule (Thor Data Centre), nimetatud ettevõtja sihtrühm on aga väiksemad jaekliendid. Thor Data Centre nõudis vaid väikese osa eelinvesteeringuid, mida ettevõtjal Verne läks vaja oma andmekeskuse projekti käivitamiseks. |
| --- | --- |

(74)

Teiseks väidavad Islandi ametiasutused, et kõik praegu Islandil tegutsevad andmekeskused teenindavad peaaegu eranditult kohalikke eraettevõtjaid ja valitsusasutusi (ehk täiesti teistsugust turgu või turusegmenti, mida sihtis ettevõtja Verne). Lisaks märgitakse, et on ilmselge, et ettevõtja Verne kõrval ei näidanud muud kogenumad rahvusvahelised andmekeskuste käitajad üles märgatavat huvi Islandile investeerimise suhtes, hoolimata Islandi riigi pingutustest reklaamida riiki ideaalse asukohana andmekeskustele. Islandil on teinud kaubandustehinguid vaid üks andmekeskuse käitaja, kes keskendub laiemale kui kohaliku tasandi turule (Thor Data Centre), nimetatud ettevõtja sihtrühm on aga väiksemad jaekliendid. Thor Data Centre nõudis vaid väikese osa eelinvesteeringuid, mida ettevõtjal Verne läks vaja oma andmekeskuse projekti käivitamiseks.

| (75) | Islandi väitel on andmekeskuse mõju vastavale turule minimaalne. Islandi osakaal üleilmsel andmekeskuste turul olevat praktiliselt 0 %. Seega ei ole Islandi ametiasutuste arvates realistlik järeldada, et investeerimislepingu alusel võimaldatud abimeetmed moonutavad konkurentsi. |
| --- | --- |

(75)

Islandi väitel on andmekeskuse mõju vastavale turule minimaalne. Islandi osakaal üleilmsel andmekeskuste turul olevat praktiliselt 0 %. Seega ei ole Islandi ametiasutuste arvates realistlik järeldada, et investeerimislepingu alusel võimaldatud abimeetmed moonutavad konkurentsi.

II.   HINDAMINE

1.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE LÕPETAMINE TEATAVATE MEETMETE SUHTES

| (76) | Protokolli nr 3 II osa artikli 8 lõike 1 kohaselt võib teatise tagasi võtta enne järelevalveameti otsust meetme kohta. 28. septembril 2011 teavitas Island järelevalveametit investeerimislepingu tagasivõtmisest ning võttis teatise tagasi. |
| --- | --- |

(76)

Protokolli nr 3 II osa artikli 8 lõike 1 kohaselt võib teatise tagasi võtta enne järelevalveameti otsust meetme kohta. 28. septembril 2011 teavitas Island järelevalveametit investeerimislepingu tagasivõtmisest ning võttis teatise tagasi.

| (77) | Protokolli nr 3 II osa artikli 8 lõike 2 kohaselt on järelevalveamet kohustatud juhtumite puhul, mille suhtes ta on algatanud ametliku uurimismenetluse, lõpetama selle menetluse teatise tagasivõtmise korral. Seepärast lõpetatakse protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 2 kohaselt algatatud ametlik uurimismenetlus seoses järgmiste investeerimislepingus sisalduvate maksu- ja lõivusoodustustega:






  1) | ettevõtete tulumaksumäär |
| --- | --- | --- |

(77)

Protokolli nr 3 II osa artikli 8 lõike 2 kohaselt on järelevalveamet kohustatud juhtumite puhul, mille suhtes ta on algatanud ametliku uurimismenetluse, lõpetama selle menetluse teatise tagasivõtmise korral. Seepärast lõpetatakse protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 2 kohaselt algatatud ametlik uurimismenetlus seoses järgmiste investeerimislepingus sisalduvate maksu- ja lõivusoodustustega:

1)

ettevõtete tulumaksumäär

| 2) | kulumieeskirjad |
| --- | --- |

2)

kulumieeskirjad

| 3) | tööstus- ja turupõhised maksud |
| --- | --- |

3)

tööstus- ja turupõhised maksud

| 4) | tempelmaksud |
| --- | --- |

4)

tempelmaksud

| 5) | tsoneerimistasu |
| --- | --- |

5)

tsoneerimistasu

| 6) | impordimaksud |
| --- | --- |

6)

impordimaksud

| 7) | impordi- ja elektri käibemaksu edasilükkamine, |
| --- | --- |

7)

impordi- ja elektri käibemaksu edasilükkamine,

| 8) | elektriturvalisuse kontrolli maks |
| --- | --- |

8)

elektriturvalisuse kontrolli maks

| 9) | garantii kapitalimaksu võimaliku kehtestamise vastu. |
| --- | --- |

9)

garantii kapitalimaksu võimaliku kehtestamise vastu.

| (78) | Lisaks on Island teatanud, et 26. veebruaril 2008. aastal ettevõtjaga Farice sõlmitud ribalaiuse kasutamise leping tühistati. Seepärast lõpetatakse ametlik uurimismenetlus 26. veebruaril 2008 ettevõtjaga Farice sõlmitud ribalaiuse kasutamise lepingu suhtes. |
| --- | --- |

(78)

Lisaks on Island teatanud, et 26. veebruaril 2008. aastal ettevõtjaga Farice sõlmitud ribalaiuse kasutamise leping tühistati. Seepärast lõpetatakse ametlik uurimismenetlus 26. veebruaril 2008 ettevõtjaga Farice sõlmitud ribalaiuse kasutamise lepingu suhtes.

2.   RIIGIABI OLEMASOLU

| (79) | EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud järgmist:
  „Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.” |
| --- | --- |

(79)

EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud järgmist:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”

| (80) | See tähendab, et meede on riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: meede i) antakse riigi poolt või riigi vahenditest; ii) annab abisaajale majandusliku eelise; iii) on valikuline; iv) avaldab mõju lepinguosaliste vahelisele kaubandusele ja võib moonutada konkurentsi (44). |
| --- | --- |

(80)

See tähendab, et meede on riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: meede i) antakse riigi poolt või riigi vahenditest; ii) annab abisaajale majandusliku eelise; iii) on valikuline; iv) avaldab mõju lepinguosaliste vahelisele kaubandusele ja võib moonutada konkurentsi (44).

| (81) | Järelevalveamet hindab riigiabi olemasolu iga käesoleva otsusega hõlmatud meetme puhul eraldi. |
| --- | --- |

(81)

Järelevalveamet hindab riigiabi olemasolu iga käesoleva otsusega hõlmatud meetme puhul eraldi.

2.1   Litsentsimis- ja maksuleping

2.1.1   Riigi vahendite olemasolu

| (82) | Riigiabina klassifitseerimiseks peab hüve olema antud riigi poolt või riigi vahenditest. Riigiabieeskirjade tähenduses hõlmab mõiste „riik” ka piirkondlikke ja kohalikke avalik-õiguslikke asutusi (45). Maksutulust ilmajäämine on samaväärne riigi vahendite kasutamisega maksukuluna. Riik võib sellist toetust anda nii maksualaste õigusnormide kui ka maksuameti tegevuse kaudu (46). Maksubaasi vähendamine või maksusumma, lõivude või kulude täielik või osaline vähendamine sisaldab maksutulu kaotamise aspekti ja on seepärast samaväärne riigi vahendite kasutamisega maksutuluna. |
| --- | --- |

(82)

Riigiabina klassifitseerimiseks peab hüve olema antud riigi poolt või riigi vahenditest. Riigiabieeskirjade tähenduses hõlmab mõiste „riik” ka piirkondlikke ja kohalikke avalik-õiguslikke asutusi (45). Maksutulust ilmajäämine on samaväärne riigi vahendite kasutamisega maksukuluna. Riik võib sellist toetust anda nii maksualaste õigusnormide kui ka maksuameti tegevuse kaudu (46). Maksubaasi vähendamine või maksusumma, lõivude või kulude täielik või osaline vähendamine sisaldab maksutulu kaotamise aspekti ja on seepärast samaväärne riigi vahendite kasutamisega maksutuluna.

| (83) | Käesoleva juhtumi puhul oli riik asjaga seotud kohaliku omavalitsuse ja ettevõtja Verne vahel sõlmitud lepingu kaudu (litsentsimis- ja maksuleping). Leping sisaldab järgmiseid vabastusi kohalikest maksudest (nagu kirjeldatud jaotises 1.3.4):






  a) | tagatud aastapõhine maksimaalne omandimaksu määr 1,65 %, |
| --- | --- | --- |

(83)

Käesoleva juhtumi puhul oli riik asjaga seotud kohaliku omavalitsuse ja ettevõtja Verne vahel sõlmitud lepingu kaudu (litsentsimis- ja maksuleping). Leping sisaldab järgmiseid vabastusi kohalikest maksudest (nagu kirjeldatud jaotises 1.3.4):

a)

tagatud aastapõhine maksimaalne omandimaksu määr 1,65 %,

| b) | fikseeritud omandimaksu baas (1 030 600 000 Islandi krooni) maa ja olemasolevate hoonete iga-aastase ametliku väärtuse arvestamise asemel, |
| --- | --- |

b)

fikseeritud omandimaksu baas (1 030 600 000 Islandi krooni) maa ja olemasolevate hoonete iga-aastase ametliku väärtuse arvestamise asemel,

| c) | omandimaksubaasi indekseerimise vabastus, |
| --- | --- |

c)

omandimaksubaasi indekseerimise vabastus,

| d) | omandimaksuvabastus kuni 1. jaanuarini 2011, |
| --- | --- |

d)

omandimaksuvabastus kuni 1. jaanuarini 2011,

| e) | fikseeritud omandimaksubaas tulevastele hoonetele ametliku väärtuse hindamise asemel, |
| --- | --- |

e)

fikseeritud omandimaksubaas tulevastele hoonetele ametliku väärtuse hindamise asemel,

| f) | tänavaehitusmaksu vabastus olemasolevate hoonete puhul |
| --- | --- |

f)

tänavaehitusmaksu vabastus olemasolevate hoonete puhul

| g) | uute hoonete puhul tänavaehitusmaks 25 %. |
| --- | --- |

g)

uute hoonete puhul tänavaehitusmaks 25 %.

| (84) | Kõik loetletud meetmed kujutavad riigile saamata jäänud tulusid. Eriti seoses tänavaehitusmaksuga märgib järelevalveamet, et seda peetakse Islandi õiguses pigem maksuks kui teenustasuks, nagu kirjeldatud allpool hüve olemasolu hindamisel. Asjaolu, et ettevõtja Verne ehitab renditud maa-alale teid, ei mõjuta asjaolu, et tänavaehitusmaksust vabastamine kujutab kaotatud maksutulu. |
| --- | --- |

(84)

Kõik loetletud meetmed kujutavad riigile saamata jäänud tulusid. Eriti seoses tänavaehitusmaksuga märgib järelevalveamet, et seda peetakse Islandi õiguses pigem maksuks kui teenustasuks, nagu kirjeldatud allpool hüve olemasolu hindamisel. Asjaolu, et ettevõtja Verne ehitab renditud maa-alale teid, ei mõjuta asjaolu, et tänavaehitusmaksust vabastamine kujutab kaotatud maksutulu.

2.1.2   Valikulisus

| (85) | Et kuuluda riigiabieeskirjade kohaldamisalasse, peab meede olema valikuline, „soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist”. Verne on ettevõtja EMP lepingu riigiabieeskirjade tähenduses. Väljakujunenud kohtupraktikas on selgitatud, et mõiste „ettevõtja” konkurentsiõiguse kontekstis hõlmab majandustegevust teostavat mis tahes üksust, sõltumata üksuse õiguslikust vormist ja rahastamisviisist (47). Omavalitsusüksus sõlmis 4. novembril 2009 litsentsimis- ja maksulepingu üksnes ettevõtjaga Verne. Seepärast kehtivad lepingus sätestatud meetmed üksnes ettevõtja Verne suhtes ning litsentsimis- ja maksuleping soosib nimetatud ettevõtjat. Valikulisuse kriteerium on seetõttu täidetud. |
| --- | --- |

(85)

Et kuuluda riigiabieeskirjade kohaldamisalasse, peab meede olema valikuline, „soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist”. Verne on ettevõtja EMP lepingu riigiabieeskirjade tähenduses. Väljakujunenud kohtupraktikas on selgitatud, et mõiste „ettevõtja” konkurentsiõiguse kontekstis hõlmab majandustegevust teostavat mis tahes üksust, sõltumata üksuse õiguslikust vormist ja rahastamisviisist (47). Omavalitsusüksus sõlmis 4. novembril 2009 litsentsimis- ja maksulepingu üksnes ettevõtjaga Verne. Seepärast kehtivad lepingus sätestatud meetmed üksnes ettevõtja Verne suhtes ning litsentsimis- ja maksuleping soosib nimetatud ettevõtjat. Valikulisuse kriteerium on seetõttu täidetud.

2.1.3   Majanduslik eelis

| (86) | Järelevalveamet meenutab, et abi mõiste on laiem kui toetuse mõiste, kuna hõlmab mitte ainult konkreetseid sooritusi nagu toetus, vaid ka riigi meetmeid, mis ei ole toetused selle sõna kitsamas tähenduses, kuid mis erinevas vormis vähendavad ettevõtja eelarvesse tavaliselt lülitatud kulutusi ja seetõttu sarnanevad toetustega nii oma iseloomult kui ka toimelt (48). Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale kujutab meede, millega ametiasutused annavad teatavatele ettevõtjatele maksusoodustuse (mis hoolimata sellest, et sellega seoses ei kaasata riigi vahendeid, asetab need, kelle suhtes maksusoodustus kehtib, muudest maksumaksjatest paremasse rahalisse olukorda), endast abi, mida riik annab otse või oma vahendite kaudu (49). |
| --- | --- |

(86)

Järelevalveamet meenutab, et abi mõiste on laiem kui toetuse mõiste, kuna hõlmab mitte ainult konkreetseid sooritusi nagu toetus, vaid ka riigi meetmeid, mis ei ole toetused selle sõna kitsamas tähenduses, kuid mis erinevas vormis vähendavad ettevõtja eelarvesse tavaliselt lülitatud kulutusi ja seetõttu sarnanevad toetustega nii oma iseloomult kui ka toimelt (48). Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale kujutab meede, millega ametiasutused annavad teatavatele ettevõtjatele maksusoodustuse (mis hoolimata sellest, et sellega seoses ei kaasata riigi vahendeid, asetab need, kelle suhtes maksusoodustus kehtib, muudest maksumaksjatest paremasse rahalisse olukorda), endast abi, mida riik annab otse või oma vahendite kaudu (49).

| (87) | Majanduslik eelis võidakse anda ettevõtja maksukoormust mitmeti vähendades, sealhulgas maksubaasi vähendamise või maksusumma täieliku või osalise vähendamisega või maksuvõla edasilükkamise, tühistamise või isegi maksugraafiku muutmisega (50). |
| --- | --- |

(87)

Majanduslik eelis võidakse anda ettevõtja maksukoormust mitmeti vähendades, sealhulgas maksubaasi vähendamise või maksusumma täieliku või osalise vähendamisega või maksuvõla edasilükkamise, tühistamise või isegi maksugraafiku muutmisega (50).

| (88) | Seega on vaja analüüsida põhjalikumalt litsentsimis- ja maksulepingus sisalduvaid meetmeid, et määratleda, kas ja millises ulatuses annavad need ettevõtjale Verne majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(88)

Seega on vaja analüüsida põhjalikumalt litsentsimis- ja maksulepingus sisalduvaid meetmeid, et määratleda, kas ja millises ulatuses annavad need ettevõtjale Verne majandusliku eelise.

2.1.3.1   Fikseeritud omandimaksumäär 1,65 %

| (89) | Vernele on tagatud omandimaksumäär 1,65 % aastas (omavalitsusüksuse praegune maksumäär) ka juhul, kui maksumäära tulevikus tõstetakse, jättes kohaldamata aktis nr 4/1995 sätestatud omandimaksu määra (51). Kehtestades praegu kehtiva maksumäära kui piirmäära määramatuks ajaks, tagati asjaomase sättega ettevõtjale Verne omandimaksu valdkonnas teatav strateegiline turvalisus, mida teistel ettevõtjatel ei olnud. Asjaomane tagatis tulevaste muudatuste vastu õigus- või haldusnormides kujutab juba ise riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 mõistes. |
| --- | --- |

(89)

Vernele on tagatud omandimaksumäär 1,65 % aastas (omavalitsusüksuse praegune maksumäär) ka juhul, kui maksumäära tulevikus tõstetakse, jättes kohaldamata aktis nr 4/1995 sätestatud omandimaksu määra (51). Kehtestades praegu kehtiva maksumäära kui piirmäära määramatuks ajaks, tagati asjaomase sättega ettevõtjale Verne omandimaksu valdkonnas teatav strateegiline turvalisus, mida teistel ettevõtjatel ei olnud. Asjaomane tagatis tulevaste muudatuste vastu õigus- või haldusnormides kujutab juba ise riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 mõistes.

2.1.3.2   Omandimaksu fikseeritud baas1 030 600 000Islandi krooni

| (90) | Omandimaksu suhtes kehtestati litsentsimis- ja maksulepingus maksubaas 1 030 600 000, mida korrigeeritakse Islandi ehitushinnaindeksi järgi (52). Aktis nr 4/1995 on sätestatud, et kõik ettevõtjad peavad maksma omandimaksu, mille suurus sõltub iga-aastase maa ja hoonete väärtuse ametliku hindamise tulemustest. Litsentsimis- ja maksulepingu sõlmimise ajal oli ettevõtja Verne renditud maa ja talle kuuluvate hoonete väärtus ametliku hindamise kohaselt järgmine (2008. aasta, mis seadusega sätestatud eeskirjade järgi moodustas aluse 2009. aastal nõutavale omandimaksule):






  Hoone 868 | 452 050 000 ISK |
| --- | --- | --- |
| Hoone 869 | 578 550 000 ISK |
| Hoone 872 | 52 700 000 ISK |
| Hoone 866 | 23 650 000 ISK |
| Hoone 864 | 70 900 000 ISK |
| 9,6 ha maad | 181 200 000 ISK |
| Koguväärtus | 1 359 050 000 ISK |

(90)

Omandimaksu suhtes kehtestati litsentsimis- ja maksulepingus maksubaas 1 030 600 000, mida korrigeeritakse Islandi ehitushinnaindeksi järgi (52). Aktis nr 4/1995 on sätestatud, et kõik ettevõtjad peavad maksma omandimaksu, mille suurus sõltub iga-aastase maa ja hoonete väärtuse ametliku hindamise tulemustest. Litsentsimis- ja maksulepingu sõlmimise ajal oli ettevõtja Verne renditud maa ja talle kuuluvate hoonete väärtus ametliku hindamise kohaselt järgmine (2008. aasta, mis seadusega sätestatud eeskirjade järgi moodustas aluse 2009. aastal nõutavale omandimaksule):

Hoone 868

452 050 000 ISK

Hoone 869

578 550 000 ISK

Hoone 872

52 700 000 ISK

Hoone 866

23 650 000 ISK

Hoone 864

70 900 000 ISK

9,6 ha maad

181 200 000 ISK

Koguväärtus

1 359 050 000 ISK

| (91) | Eelnevat arvesse võttes fikseeriti ettevõtjale Verne litsentsimis- ja maksulepinguga madalam maksubaas, kui see oleks olnud seadusega sätestatud eeskirjade kohaselt. (1 359 050 000 Islandi krooni asemel 1 030 600 000 Islandi krooni). Madalam maksubaas vabastab ettevõtja Verne kuludest, mis oleks viimasele tavapärases olukorras tekkinud ja annab seega majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(91)

Eelnevat arvesse võttes fikseeriti ettevõtjale Verne litsentsimis- ja maksulepinguga madalam maksubaas, kui see oleks olnud seadusega sätestatud eeskirjade kohaselt. (1 359 050 000 Islandi krooni asemel 1 030 600 000 Islandi krooni). Madalam maksubaas vabastab ettevõtja Verne kuludest, mis oleks viimasele tavapärases olukorras tekkinud ja annab seega majandusliku eelise.

2.1.3.3   Omandimaksubaasi indekseerimise vabastus

| (92) | Ehituse baashinnaindeksi fikseerimine ehitustööde alguses vabastab ettevõtja Verne kuludest, mis oleks viimasele seadusega sätestatud eeskirjade kohaselt tekkinud (kinnisvaraomanikel ja maarentnikel on omandimaksukohustus vastavalt renditud maa / ostetud kinnisvara väärtusele tehingu hetkel, kusjuures väärtus määratakse aastapõhiselt). Vabastus kuludest, mis oleks ettevõtjale tavapärases olukorras tekkinud, annab seega majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(92)

Ehituse baashinnaindeksi fikseerimine ehitustööde alguses vabastab ettevõtja Verne kuludest, mis oleks viimasele seadusega sätestatud eeskirjade kohaselt tekkinud (kinnisvaraomanikel ja maarentnikel on omandimaksukohustus vastavalt renditud maa / ostetud kinnisvara väärtusele tehingu hetkel, kusjuures väärtus määratakse aastapõhiselt). Vabastus kuludest, mis oleks ettevõtjale tavapärases olukorras tekkinud, annab seega majandusliku eelise.

2.1.3.4   Omandimaksuvabastus kuni 1. jaanuarini 2011

| (93) | Akti nr 4/1995 kohaselt arvestatakse munitsipaalomandimaksu kõigi hoonete puhul, mille väärtust eelnenud aastal ametlikult hinnati. 2008. aastal ettevõtja Verne ostetud hooneid hinnati ostutehingu ajal. Litsentsimis- ja maksulepinguga (53) võimaldatud, kuni 1. jaanuarini 2011 kestnud maksuvaba aeg vabastab ettevõtja kuludest, mis oleksid talle tavapärasel juhul tekkinud ja kujutab seetõttu majanduslikku eelist. Seega kujutab meede endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(93)

Akti nr 4/1995 kohaselt arvestatakse munitsipaalomandimaksu kõigi hoonete puhul, mille väärtust eelnenud aastal ametlikult hinnati. 2008. aastal ettevõtja Verne ostetud hooneid hinnati ostutehingu ajal. Litsentsimis- ja maksulepinguga (53) võimaldatud, kuni 1. jaanuarini 2011 kestnud maksuvaba aeg vabastab ettevõtja kuludest, mis oleksid talle tavapärasel juhul tekkinud ja kujutab seetõttu majanduslikku eelist. Seega kujutab meede endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

2.1.3.5   Fikseeritud omandimaksubaas tulevastele hoonetele

| (94) | Aktis nr 4/1995 sätestatud ametlikust väärtusest tuleneva maksubaasi kohaldamise asemel on maksubaas minimaalselt i) väliskarkassi väljaehitamise maksumus ja ii) 85 500 Islandi krooni ruutmeetri kohta, mida indekseeritakse vastavalt ehitushinnaindeksile sel kuul, mil Verne alustab tehinguid klientidega / hoone on kasutuskõlblik (proportsionaalselt täituvuse näitajaga) (54). Määral, mil ettevõtja Verne ehitas või ehitab uusi hooneid, vabastab see ettevõtja kuludest, mis oleksid talle tavapärasel juhul tekkinud ja kujutab seetõttu majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(94)

Aktis nr 4/1995 sätestatud ametlikust väärtusest tuleneva maksubaasi kohaldamise asemel on maksubaas minimaalselt i) väliskarkassi väljaehitamise maksumus ja ii) 85 500 Islandi krooni ruutmeetri kohta, mida indekseeritakse vastavalt ehitushinnaindeksile sel kuul, mil Verne alustab tehinguid klientidega / hoone on kasutuskõlblik (proportsionaalselt täituvuse näitajaga) (54). Määral, mil ettevõtja Verne ehitas või ehitab uusi hooneid, vabastab see ettevõtja kuludest, mis oleksid talle tavapärasel juhul tekkinud ja kujutab seetõttu majanduslikku eelist.

2.1.3.6   Tänavaehitusmaksu vabastus olemasolevate hoonete puhul

| (95) | Tänavaehitusmaksu (gatnagerðargjald) käsitleva akti 153/2006 artiklis 3 on sätestatud, et tänavaehitusmaks on ühekordne lõiv, mida peaksid kõik omavalitsusüksused kõigi linnapiirkondade kinnisvaraobjektide suhtes kohaldama. Omavalitsused on kohustatud nimetatud akti alusel maksu nõudma ning neil on õigus kohaldada kuni 15 % maksumäära ehitise ametliku ruutmeetrihinna suhtes, mille kehtestab Islandi statistikaamet. Maksubaasi moodustab asjaomasel maa-alal vastavalt linnaplaneerimis- või ehitusloale lubatud ehitis. Akti artikliga 5 on lubatud maksuvabastus või -soodustus, kui see on kehtestatud omavalitsuse määruses. Artikliga 6 on lubatud lisaks ajutine maksuvabastus või -soodustus eritingimustel. |
| --- | --- |

(95)

Tänavaehitusmaksu (gatnagerðargjald) käsitleva akti 153/2006 artiklis 3 on sätestatud, et tänavaehitusmaks on ühekordne lõiv, mida peaksid kõik omavalitsusüksused kõigi linnapiirkondade kinnisvaraobjektide suhtes kohaldama. Omavalitsused on kohustatud nimetatud akti alusel maksu nõudma ning neil on õigus kohaldada kuni 15 % maksumäära ehitise ametliku ruutmeetrihinna suhtes, mille kehtestab Islandi statistikaamet. Maksubaasi moodustab asjaomasel maa-alal vastavalt linnaplaneerimis- või ehitusloale lubatud ehitis. Akti artikliga 5 on lubatud maksuvabastus või -soodustus, kui see on kehtestatud omavalitsuse määruses. Artikliga 6 on lubatud lisaks ajutine maksuvabastus või -soodustus eritingimustel.

| (96) | Litsentsimis- ja maksulepingu artikli 1 lõike 1 kohaselt ei ole Verne kohustatud maksma tänavaehitusmaksu olemasolevate hoonete eest. |
| --- | --- |

(96)

Litsentsimis- ja maksulepingu artikli 1 lõike 1 kohaselt ei ole Verne kohustatud maksma tänavaehitusmaksu olemasolevate hoonete eest.

| (97) | Nagu järelevalveamet on oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses kirjeldanud, on akti 153/2006 kohane lõiv olemuslikult pigem maks kui tasu osutatud teenuste eest. Tänavaehitusmaksu nimetatud aspekti on tõstetud selgelt esile nimetatud akti artiklis 1 (55). |
| --- | --- |

(97)

Nagu järelevalveamet on oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses kirjeldanud, on akti 153/2006 kohane lõiv olemuslikult pigem maks kui tasu osutatud teenuste eest. Tänavaehitusmaksu nimetatud aspekti on tõstetud selgelt esile nimetatud akti artiklis 1 (55).

| (98) | Aktis nr 153/2006 on lisaks sätestatud, et Islandi omavalitsusüksused on kohustatud määrama tänavaehituse maksumäära kindlaks oma määruses ja avaldama selle riigi ametliku väljaande B-jaotises. Vastavalt Reykjanesbæri omavalitsuse 20. jaanuari 2008. aasta määrusele tänavaehitusmaksu kohta (56) on piirkonna tööstusobjektide maks 7,5 % akti nr 153/2006 artiklis 3 kehtestatud maksubaasist. Akti 153/2006 kohaselt tuleb maks sisse nõuda maa rentimise, hoone renoveerimise, remondi, hoone kasutusotstarbe muutmise või vanemate hoonete laiendamise ajal. Sellest tulenevalt oleks Verne maksnud seadusega sätestatud eeskirjade kohaldamise korral maksu ka olemasolevate hoonete eest, mis varem olid sõjaväeehitised ning mille puhul minevikus tänavaehitusmaksu ei nõutud. Järelevalveamet tuletab meelde, et akti nr 176/2006 artikli 5 kohaselt kehtivad tavapärased maksueeskirjad kõigi tsiviilkasutusse võetud kinnisvaraobjektide suhtes, mis asuvad endisel mereväeterritooriumil (57). |
| --- | --- |

(98)

Aktis nr 153/2006 on lisaks sätestatud, et Islandi omavalitsusüksused on kohustatud määrama tänavaehituse maksumäära kindlaks oma määruses ja avaldama selle riigi ametliku väljaande B-jaotises. Vastavalt Reykjanesbæri omavalitsuse 20. jaanuari 2008. aasta määrusele tänavaehitusmaksu kohta (56) on piirkonna tööstusobjektide maks 7,5 % akti nr 153/2006 artiklis 3 kehtestatud maksubaasist. Akti 153/2006 kohaselt tuleb maks sisse nõuda maa rentimise, hoone renoveerimise, remondi, hoone kasutusotstarbe muutmise või vanemate hoonete laiendamise ajal. Sellest tulenevalt oleks Verne maksnud seadusega sätestatud eeskirjade kohaldamise korral maksu ka olemasolevate hoonete eest, mis varem olid sõjaväeehitised ning mille puhul minevikus tänavaehitusmaksu ei nõutud. Järelevalveamet tuletab meelde, et akti nr 176/2006 artikli 5 kohaselt kehtivad tavapärased maksueeskirjad kõigi tsiviilkasutusse võetud kinnisvaraobjektide suhtes, mis asuvad endisel mereväeterritooriumil (57).

| (99) | Litsentsimis- ja maksulepingu artikli 1 lõikega 1 võimaldatud, kuni 1. jaanuarini 2011 kestnud maksuvabastus vabastas ettevõtja kuludest, mis oleksid talle tavapärasel juhul tekkinud ja kujutab seetõttu majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(99)

Litsentsimis- ja maksulepingu artikli 1 lõikega 1 võimaldatud, kuni 1. jaanuarini 2011 kestnud maksuvabastus vabastas ettevõtja kuludest, mis oleksid talle tavapärasel juhul tekkinud ja kujutab seetõttu majanduslikku eelist.

2.1.3.7   Uute hoonete 25 % tänavaehitusmaks

| (100) | Litsentsimis- ja maksulepingu kohaselt (58) pidi ettevõtja Verne tasuma vaid 25 % aktis nr 153/2006 kehtestatud maksust „kinnisvaraomandi suuruse, projekti ulatuslikkuse ja selle märkimisväärse mõju tõttu Reykjanesbæri piirkonna tuludele”. Lepingus on sätestatud, et ettevõtja Verne ehitab tulevikus territooriumile tänavad oma kulul „ulatuses, mis on tänavaehituslõivu tasumise korral tavapärane”. Omavalitsusüksus tagab omalt poolt tänavate ühenduse territooriumiga. |
| --- | --- |

(100)

Litsentsimis- ja maksulepingu kohaselt (58) pidi ettevõtja Verne tasuma vaid 25 % aktis nr 153/2006 kehtestatud maksust „kinnisvaraomandi suuruse, projekti ulatuslikkuse ja selle märkimisväärse mõju tõttu Reykjanesbæri piirkonna tuludele”. Lepingus on sätestatud, et ettevõtja Verne ehitab tulevikus territooriumile tänavad oma kulul „ulatuses, mis on tänavaehituslõivu tasumise korral tavapärane”. Omavalitsusüksus tagab omalt poolt tänavate ühenduse territooriumiga.

| (101) | Litsentsimis- ja maksulepinguga võimaldatud 75 % võrra väiksem tänavaehitusmaks uute hoonete puhul on madalam, kui see oleks olnud seadusega sätestatud eeskirjade kohaselt. Madalam maks vabastab ettevõtja Verne kuludest, mis oleks viimasele tavapärases olukorras tekkinud ja annab seega majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(101)

Litsentsimis- ja maksulepinguga võimaldatud 75 % võrra väiksem tänavaehitusmaks uute hoonete puhul on madalam, kui see oleks olnud seadusega sätestatud eeskirjade kohaselt. Madalam maks vabastab ettevõtja Verne kuludest, mis oleks viimasele tavapärases olukorras tekkinud ja annab seega majandusliku eelise.

2.1.4   Mõju kaubandusele ja konkurentsi moonutamine

| (102) | Mis puutub EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 esitatud kriteeriumidesse abi suhtes, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust, sätestab kohtupraktika, et ei ole vaja kindlaks teha, kas abi avaldab lepinguosalistele ka tegelikku mõju ja kas konkurents on ka tegelikult moonutatud, vaid uurida tuleb üksnes seda, kas abiga on võimalik äritegevust mõjutada ja konkurentsi moonutada (59). Lisaks tuleb märkida, et kui riigiabi tugevdab võrreldes muude ettevõtjatega ühe ettevõtja positsiooni EMPs, tuleb järeldada, et kõnealune abi mõjutab teisi ettevõtjaid. Samal ajal ei pea abisaaja ettevõtja ise sellise äritegevusega tegelema (60). |
| --- | --- |

(102)

Mis puutub EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 esitatud kriteeriumidesse abi suhtes, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust, sätestab kohtupraktika, et ei ole vaja kindlaks teha, kas abi avaldab lepinguosalistele ka tegelikku mõju ja kas konkurents on ka tegelikult moonutatud, vaid uurida tuleb üksnes seda, kas abiga on võimalik äritegevust mõjutada ja konkurentsi moonutada (59). Lisaks tuleb märkida, et kui riigiabi tugevdab võrreldes muude ettevõtjatega ühe ettevõtja positsiooni EMPs, tuleb järeldada, et kõnealune abi mõjutab teisi ettevõtjaid. Samal ajal ei pea abisaaja ettevõtja ise sellise äritegevusega tegelema (60).

| (103) | Ettevõtja Verne eesmärk on pakkuda teenuseid andmekeskuste turul, sealhulgas muudele EMP riikidele. Andmekeskuse teenust pakutakse EMPs ja maailmas laialdaselt. Sellest lähtuvalt järeldab järelevalvekeskus, et litsentsimis- ja maksuleping moonutab tõenäoliselt konkurentsi ning avaldab mõju EMP lepinguga hõlmatud riikide kaubandusele. |
| --- | --- |

(103)

Ettevõtja Verne eesmärk on pakkuda teenuseid andmekeskuste turul, sealhulgas muudele EMP riikidele. Andmekeskuse teenust pakutakse EMPs ja maailmas laialdaselt. Sellest lähtuvalt järeldab järelevalvekeskus, et litsentsimis- ja maksuleping moonutab tõenäoliselt konkurentsi ning avaldab mõju EMP lepinguga hõlmatud riikide kaubandusele.

2.1.5   Järeldused riigiabi olemasolu kohta litsentsimis- ja maksulepingus

| (104) | Eespool määratletud vabastused kohalikest maksudest (omandimaks ja tänavaehitusmaks), täpsemalt:






  a) | tagatud aastapõhine maksimaalne omandimaksu määr 1,65 %, |
| --- | --- | --- |

(104)

Eespool määratletud vabastused kohalikest maksudest (omandimaks ja tänavaehitusmaks), täpsemalt:

a)

tagatud aastapõhine maksimaalne omandimaksu määr 1,65 %,

| b) | fikseeritud omandimaksu baas (1 030 600 000 Islandi krooni) maa ja olemasolevate hoonete iga-aastase ametliku väärtuse arvestamise asemel, |
| --- | --- |

b)

fikseeritud omandimaksu baas (1 030 600 000 Islandi krooni) maa ja olemasolevate hoonete iga-aastase ametliku väärtuse arvestamise asemel,

| c) | omandimaksubaasi indekseerimise vabastus, |
| --- | --- |

c)

omandimaksubaasi indekseerimise vabastus,

| d) | omandimaksuvabastus kuni 1. jaanuarini 2011, |
| --- | --- |

d)

omandimaksuvabastus kuni 1. jaanuarini 2011,

| e) | fikseeritud omandimaksubaas tulevastele hoonetele ametliku väärtuse hindamise asemel, |
| --- | --- |

e)

fikseeritud omandimaksubaas tulevastele hoonetele ametliku väärtuse hindamise asemel,

| f) | tänavaehitusmaksu vabastus olemasolevate hoonete puhul ja |
| --- | --- |

f)

tänavaehitusmaksu vabastus olemasolevate hoonete puhul ja

| g) | uute hoonete 25 % tänavaehitusmaks, |
| --- | --- |

g)

uute hoonete 25 % tänavaehitusmaks,

annavad ettevõtjale Verne valikulise eelise, kaasatud on riigi vahendid, ning mõjutavad kaubandust ja moonutavad konkurentsi. Seega kujutavad meetmed riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

2.1.6   Riigiabi osakaal litsentsimis- ja maksulepingus

| (105) | Riigiabi osakaal on vahe ühelt pool litsentsimis- ja maksulepingu alusel tasutavate maksude ning teiselt poolt maksude vahel, mille ettevõtja Verne oleks tasunud seadusega sätestatud eeskirjade kohaldamise korral. |
| --- | --- |

(105)

Riigiabi osakaal on vahe ühelt pool litsentsimis- ja maksulepingu alusel tasutavate maksude ning teiselt poolt maksude vahel, mille ettevõtja Verne oleks tasunud seadusega sätestatud eeskirjade kohaldamise korral.

2.2   Kinnisvara ostu leping, maa rendileping ja täiendav rendileping

2.2.1   Riigi vahendid, valikulisus ja mõju kaubandusele

| (106) | Esiteks, kõik kolm lepingut, st kinnisvara ostu leping, maa rendileping ja täiendav rendileping sõlmiti ettevõtja Verne ja rahandusministeeriumi vahel (61). |
| --- | --- |

(106)

Esiteks, kõik kolm lepingut, st kinnisvara ostu leping, maa rendileping ja täiendav rendileping sõlmiti ettevõtja Verne ja rahandusministeeriumi vahel (61).

| (107) | Olles sedastanud, et kinnisvara ostu leping, maa rendileping ja täiendav rendileping sõlmiti vahetult riigi osalusel ja seega olid kaasatud riigi vahendid, märgib järelevalveamet teiseks, et kolme lepingu alusel võimalik abisaaja Verne kvalifitseerub äriühinguks, kuna ta tegeleb majandustegevusega, mille eesmärk on pakkuda turul andmekeskuse teenuseid. |
| --- | --- |

(107)

Olles sedastanud, et kinnisvara ostu leping, maa rendileping ja täiendav rendileping sõlmiti vahetult riigi osalusel ja seega olid kaasatud riigi vahendid, märgib järelevalveamet teiseks, et kolme lepingu alusel võimalik abisaaja Verne kvalifitseerub äriühinguks, kuna ta tegeleb majandustegevusega, mille eesmärk on pakkuda turul andmekeskuse teenuseid.

| (108) | Kolmandaks tuleks neid käsitleda valikulise meetmena seetõttu, et tehingutest sai tulu tõenäoliselt üks kindel äriühing (s.o Verne). |
| --- | --- |

(108)

Kolmandaks tuleks neid käsitleda valikulise meetmena seetõttu, et tehingutest sai tulu tõenäoliselt üks kindel äriühing (s.o Verne).

| (109) | Neljandaks, meetmed moonutavad või võivad moonutada konkurentsi ja mõjutada EMP lepingu osalisriikide vahelist kaubandust, sest Verne kavatseb tegutseda üleilmsel andmekeskuste turul, mille teenused on kättesaadavad EMPs ja mujal maailmas asuvatele klientidele. |
| --- | --- |

(109)

Neljandaks, meetmed moonutavad või võivad moonutada konkurentsi ja mõjutada EMP lepingu osalisriikide vahelist kaubandust, sest Verne kavatseb tegutseda üleilmsel andmekeskuste turul, mille teenused on kättesaadavad EMPs ja mujal maailmas asuvatele klientidele.

2.2.2   Eelise olemasolu – turumajandusliku investori põhimõte

| (110) | Selleks et hinnata, kas kolmes lepingus sisalduvad meetmed kujutavad riigiabi, peab järelevalveamet kindlaks tegema, kas hoonete müük ja maa rendile võtmine andis ettevõtjale Verne eelise. |
| --- | --- |

(110)

Selleks et hinnata, kas kolmes lepingus sisalduvad meetmed kujutavad riigiabi, peab järelevalveamet kindlaks tegema, kas hoonete müük ja maa rendile võtmine andis ettevõtjale Verne eelise.

| (111) | Kui kinnisvara ostu leping, maa rendileping ja täiendav rendileping sõlmiti vastavalt turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttele, s.t riik müüs hooned turuhinnaga ning maa rendilepingu ja täiendava rendilepingu sätted vastavad turutingimustele, siis ei sisalda need riigiabi tunnuseid. |
| --- | --- |

(111)

Kui kinnisvara ostu leping, maa rendileping ja täiendav rendileping sõlmiti vastavalt turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttele, s.t riik müüs hooned turuhinnaga ning maa rendilepingu ja täiendava rendilepingu sätted vastavad turutingimustele, siis ei sisalda need riigiabi tunnuseid.

| (112) | Mis puutub avaliku sektori asutuse poolt maa või hoone müümisesse majandustegevusega tegelevale äriühingule või eraisikule, siis on kohus järeldanud, et selline müük võib sisaldada riigiabi tunnuseid, eeskätt juhul, kui müük on toimunud alla turuhinna ehk ei ole toimunud hinna alusel, mida tavapärastes konkurentsitingimustes tegutsev eraõiguslik investor suudab määrata (62). |
| --- | --- |

(112)

Mis puutub avaliku sektori asutuse poolt maa või hoone müümisesse majandustegevusega tegelevale äriühingule või eraisikule, siis on kohus järeldanud, et selline müük võib sisaldada riigiabi tunnuseid, eeskätt juhul, kui müük on toimunud alla turuhinna ehk ei ole toimunud hinna alusel, mida tavapärastes konkurentsitingimustes tegutsev eraõiguslik investor suudab määrata (62).

2.2.2.1   Kinnisvara ostu leping

| (113) | 26. veebruaril 2008 müüs rahandusministeerium ettevõtjale Verne viis hoonet. Riigiabi olemasolu hindamiseks käesoleva juhtumi puhul kohaldab järelevalveamet juhiseid riigiabi tunnuste kohta avaliku sektori maa- ja hoonemüügitehingutes („riigiabi tunnuste juhised”). Riigiabi tunnuste juhised põhinevad eraettevõtja turumajandusliku käitumise analüüsimisel – erainvestori analüüsil.
  Kas järgiti tingimusteta või samalaadset pakkumismenetlust? |
| --- | --- |

(113)

26. veebruaril 2008 müüs rahandusministeerium ettevõtjale Verne viis hoonet. Riigiabi olemasolu hindamiseks käesoleva juhtumi puhul kohaldab järelevalveamet juhiseid riigiabi tunnuste kohta avaliku sektori maa- ja hoonemüügitehingutes („riigiabi tunnuste juhised”). Riigiabi tunnuste juhised põhinevad eraettevõtja turumajandusliku käitumise analüüsimisel – erainvestori analüüsil.

Kas järgiti tingimusteta või samalaadset pakkumismenetlust?

| (114) | Riigiabi tunnuste juhiste punkti 2.1 kohaselt välistatakse riigiabi olemasolu ostjale automaatselt juhul, kui müük toimub piisavalt hästi avaldatud, avaliku ja tingimusteta pakkumismenetluse teel, mis on võrreldav enampakkumisega ning kus võetakse vastu parim või ainus pakkumine. Vastavalt ametliku uurimismenetluse käigus järelevalveameti kogutud teabele korraldas hankemenetluse riik või riigi nimel KADECO. Sellest tulenevalt ei saa automaatselt välistada riigiabi olemasolu. Alljärgnevalt teeb järelevalveamet siiski kindlaks, kas vaadeldaval juhul kohaldati tingimusteta pakkumismenetlusega võrreldavat menetlust, isegi kui viimane ei ole eespool nimetatud juhistega kooskõlas. |
| --- | --- |

(114)

Riigiabi tunnuste juhiste punkti 2.1 kohaselt välistatakse riigiabi olemasolu ostjale automaatselt juhul, kui müük toimub piisavalt hästi avaldatud, avaliku ja tingimusteta pakkumismenetluse teel, mis on võrreldav enampakkumisega ning kus võetakse vastu parim või ainus pakkumine. Vastavalt ametliku uurimismenetluse käigus järelevalveameti kogutud teabele korraldas hankemenetluse riik või riigi nimel KADECO. Sellest tulenevalt ei saa automaatselt välistada riigiabi olemasolu. Alljärgnevalt teeb järelevalveamet siiski kindlaks, kas vaadeldaval juhul kohaldati tingimusteta pakkumismenetlusega võrreldavat menetlust, isegi kui viimane ei ole eespool nimetatud juhistega kooskõlas.

| (115) | Oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta (63) väitsid Islandi ametiasutused, et hooned müüdi sel ajal (2008. aasta veebruaris) kehtinud turuhinnaga. Oma väite kinnituseks esitasid Islandi ametiasutused eespool nimetatud juhistele viitamata muu hulgas argumendi, et kõigi valitsuse kinnisvaraobjektide, mida KADECO sel ajal haldas, müüki kuulutati avalikult ning mitmete kuude vältel enne nende müümist ettevõtjale Verne; (64) samuti teatasid nad, et müüki kuulutati avalikult ja hoonele nr 869 tehti kaks pakkumust – Verne Holdings ehf. ja [teise pakkuja] pakkumus (65). |
| --- | --- |

(115)

Oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta (63) väitsid Islandi ametiasutused, et hooned müüdi sel ajal (2008. aasta veebruaris) kehtinud turuhinnaga. Oma väite kinnituseks esitasid Islandi ametiasutused eespool nimetatud juhistele viitamata muu hulgas argumendi, et kõigi valitsuse kinnisvaraobjektide, mida KADECO sel ajal haldas, müüki kuulutati avalikult ning mitmete kuude vältel enne nende müümist ettevõtjale Verne; (64) samuti teatasid nad, et müüki kuulutati avalikult ja hoonele nr 869 tehti kaks pakkumust – Verne Holdings ehf. ja [teise pakkuja] pakkumus (65).

| (116) | Kontrollimaks, kas toimus tingimusteta pakkumismenetlusega samaväärne menetlus, on järelevalveamet hinnanud kogu kättesaadavat teavet. |
| --- | --- |

(116)

Kontrollimaks, kas toimus tingimusteta pakkumismenetlusega samaväärne menetlus, on järelevalveamet hinnanud kogu kättesaadavat teavet.

| (117) | Islandi riiklik auditeerimisamet (Ríkisendurskoðun) on sõltumatu organ, mis tegutseb Islandi parlamendi Alþingi juhtimisel. Selle põhiülesanne on auditeerida keskvalitsusasutuste finantsaruandeid ning jälgida ja täiustada riigi finantshaldust ja avaliku sektori vahendite kasutamist (66). |
| --- | --- |

(117)

Islandi riiklik auditeerimisamet (Ríkisendurskoðun) on sõltumatu organ, mis tegutseb Islandi parlamendi Alþingi juhtimisel. Selle põhiülesanne on auditeerida keskvalitsusasutuste finantsaruandeid ning jälgida ja täiustada riigi finantshaldust ja avaliku sektori vahendite kasutamist (66).

| (118) | Ajavahemikus 2007. aasta november kuni 2008. aasta märts teostas Islandi riiklik auditeerimisamet KADECO tehingute suhtes nn tulemusauditi (67). Uurimise põhjustasid avalikes aruteludes levinud väited selle kohta, et riigi huvid ei olnud Keflavíki lennujaama piirkonnas asuva kaitseala varade müügi puhul piisavalt kaitstud. Ettevõtja Verne soetatud hooned asuvad nimetatud kaitsealal. Nende hoonete müügitehing ei olnud auditi teostamise ajal aga veel toimunud. Auditi tähelepanekute kohaselt anti KADECOle seaduslikud volitused Keflavíki lennujaama piirkonnas asuva endise kaitseala rajatiste haldamiseks ning maa-ala tulevaseks arendamiseks Islandi riigi nimel. Seega oli KADECO-l täielik õigus teostada riigi varade müüki piirkonnas riigihangete keskust (Ríkiskaup) (68) kaasamata ning ettevõtjal ei olnud vähimatki kohustust korraldada varade müügiks hankemenetlust. Lisaks on auditis järeldatud, et riigi huvid olid hoonete kõrvaldamisel kaitstud. |
| --- | --- |

(118)

Ajavahemikus 2007. aasta november kuni 2008. aasta märts teostas Islandi riiklik auditeerimisamet KADECO tehingute suhtes nn tulemusauditi (67). Uurimise põhjustasid avalikes aruteludes levinud väited selle kohta, et riigi huvid ei olnud Keflavíki lennujaama piirkonnas asuva kaitseala varade müügi puhul piisavalt kaitstud. Ettevõtja Verne soetatud hooned asuvad nimetatud kaitsealal. Nende hoonete müügitehing ei olnud auditi teostamise ajal aga veel toimunud. Auditi tähelepanekute kohaselt anti KADECOle seaduslikud volitused Keflavíki lennujaama piirkonnas asuva endise kaitseala rajatiste haldamiseks ning maa-ala tulevaseks arendamiseks Islandi riigi nimel. Seega oli KADECO-l täielik õigus teostada riigi varade müüki piirkonnas riigihangete keskust (Ríkiskaup) (68) kaasamata ning ettevõtjal ei olnud vähimatki kohustust korraldada varade müügiks hankemenetlust. Lisaks on auditis järeldatud, et riigi huvid olid hoonete kõrvaldamisel kaitstud.

| (119) | Tulemusauditi aruanne avaldati 26. märtsil 2008 ning see on avalikult kättesaadav Islandi riikliku auditeerimisameti veebilehel (69). Aruandes kirjeldatakse üksikasjalikult auditi teostamise ajal juba müüdud või müümisel olevate hoonete müügitehinguid. Selleks ajaks oli kolmveerand kõigist territooriumil asuvatest kinnisvaraobjektidest müüdud. Aruande kohaselt avaldati esimesed territooriumil asuvate hoonete müügikuulutused 2007. aasta märtsis – müüki oli pandud 24 konkreetset hoonet (70). 2007. aasta aprillis avaldati kuulutused Islandi eri ajalehtedes veel kaheksa hoone müügi kohta (71). Aruandes on sätestatud, et alates 2007. aasta aprillist ei ilmunud ajalehtedes müügikuulutusi vaadeldava territooriumi hoonete kohta, kuid see-eest avaldati korrapärast reklaami, milles viidati KADECOle ja selle veebilehele ning kutsuti pakkuma ideid piirkonna kasutusotstarbe kohta. |
| --- | --- |

(119)

Tulemusauditi aruanne avaldati 26. märtsil 2008 ning see on avalikult kättesaadav Islandi riikliku auditeerimisameti veebilehel (69). Aruandes kirjeldatakse üksikasjalikult auditi teostamise ajal juba müüdud või müümisel olevate hoonete müügitehinguid. Selleks ajaks oli kolmveerand kõigist territooriumil asuvatest kinnisvaraobjektidest müüdud. Aruande kohaselt avaldati esimesed territooriumil asuvate hoonete müügikuulutused 2007. aasta märtsis – müüki oli pandud 24 konkreetset hoonet (70). 2007. aasta aprillis avaldati kuulutused Islandi eri ajalehtedes veel kaheksa hoone müügi kohta (71). Aruandes on sätestatud, et alates 2007. aasta aprillist ei ilmunud ajalehtedes müügikuulutusi vaadeldava territooriumi hoonete kohta, kuid see-eest avaldati korrapärast reklaami, milles viidati KADECOle ja selle veebilehele ning kutsuti pakkuma ideid piirkonna kasutusotstarbe kohta.

| (120) | Islandi riiklik auditeerimisamet tõi oma aruandes esile asjaolu, et sobilikum oleks olnud reklaamida rohkem hooneid eraldi. |
| --- | --- |

(120)

Islandi riiklik auditeerimisamet tõi oma aruandes esile asjaolu, et sobilikum oleks olnud reklaamida rohkem hooneid eraldi.

| (121) | Mis puutub 26. veebruaril 2008 ettevõtjale Verne müüdud viit hoonet, siis nendest vaid ühe – hoone nr 869 – müüki kajastati eraldi (72). See hoone oli üks 2007. aasta aprillis ilmunud müügikuulutuses nimetatud kaheksast hoonest. Islandi ametiasutuste selgituste kohaselt laekus asjaomase hoone kohta üks pakkumine, mille tegi 23. aprillil 2007 Atlantic Film Studios. Järelevalveamet on saanud pakkumise koopia. Atlantic Film Studios tegi ostupakkumise hinnaga 35 000 Islandi krooni ruutmeetri kohta. Arvestades hoone nr 869 hinnangulist pindala sel ajal (13 000 m2), teeb see pakkumise hinnaks 455 000 000 Islandi krooni. Lisaks pakkus Atlantic Film Studios, 15 000 000 Islandi krooni asfaltteede rajamiseks hoone nr 869 krundilt välja jäävale alale. Islandi ametiasutused selgitasid, et see pakkumine lükati tagasi (73). |
| --- | --- |

(121)

Mis puutub 26. veebruaril 2008 ettevõtjale Verne müüdud viit hoonet, siis nendest vaid ühe – hoone nr 869 – müüki kajastati eraldi (72). See hoone oli üks 2007. aasta aprillis ilmunud müügikuulutuses nimetatud kaheksast hoonest. Islandi ametiasutuste selgituste kohaselt laekus asjaomase hoone kohta üks pakkumine, mille tegi 23. aprillil 2007 Atlantic Film Studios. Järelevalveamet on saanud pakkumise koopia. Atlantic Film Studios tegi ostupakkumise hinnaga 35 000 Islandi krooni ruutmeetri kohta. Arvestades hoone nr 869 hinnangulist pindala sel ajal (13 000 m2), teeb see pakkumise hinnaks 455 000 000 Islandi krooni. Lisaks pakkus Atlantic Film Studios, 15 000 000 Islandi krooni asfaltteede rajamiseks hoone nr 869 krundilt välja jäävale alale. Islandi ametiasutused selgitasid, et see pakkumine lükati tagasi (73).

| (122) | Eelnevat arvesse võttes ei saa järelevalveamet järeldada, et asjaomasel juhul kohaldati tingimusteta pakkumismenetlusega võrreldavat menetlust. Seepärast ei saa riigiabi olemasolu automaatselt välistada. |
| --- | --- |

(122)

Eelnevat arvesse võttes ei saa järelevalveamet järeldada, et asjaomasel juhul kohaldati tingimusteta pakkumismenetlusega võrreldavat menetlust. Seepärast ei saa riigiabi olemasolu automaatselt välistada.

| (123) | Juhistes on nähtud riigiabi välistamiseks ette alternatiivne menetlus, nn sõltumatu eksperdihinnang (jaotis 2.2). Olgugi et Islandi ametiasutused ei esitanud väiteid abi välistamiseks eelkirjeldatud meetodi alusel, uurib järelevalveamet siiski, kas see oli nii. |
| --- | --- |

(123)

Juhistes on nähtud riigiabi välistamiseks ette alternatiivne menetlus, nn sõltumatu eksperdihinnang (jaotis 2.2). Olgugi et Islandi ametiasutused ei esitanud väiteid abi välistamiseks eelkirjeldatud meetodi alusel, uurib järelevalveamet siiski, kas see oli nii.

| (124) | 23. aprillil 2007 hindas kohaliku kinnisvarafirma ekspert vaadeldava hoone (nr 869) turuväärtuse 980 000 000 Islandi kroonile või ligikaudu 73 000 Islandi kroonile ruutmeetri kohta, eeldusel et hoone pindala on 13 382 m2. Kuna 2008. aasta veebruaris ostis ettevõtja Verne selle ja veel neli hoonet koguhinnaga 14,5 miljonit USA dollarit, mis võrdub 957 000 000 Islandi krooniga, tekib õigustatud küsimus, kas hooned osteti tõepoolest turuhinnaga. |
| --- | --- |

(124)

23. aprillil 2007 hindas kohaliku kinnisvarafirma ekspert vaadeldava hoone (nr 869) turuväärtuse 980 000 000 Islandi kroonile või ligikaudu 73 000 Islandi kroonile ruutmeetri kohta, eeldusel et hoone pindala on 13 382 m2. Kuna 2008. aasta veebruaris ostis ettevõtja Verne selle ja veel neli hoonet koguhinnaga 14,5 miljonit USA dollarit, mis võrdub 957 000 000 Islandi krooniga, tekib õigustatud küsimus, kas hooned osteti tõepoolest turuhinnaga.

| (125) | Nagu eespool märgitud, väitsid Islandi ametiasutused oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et hooned müüdi turuhinnaga, ning selle toetamiseks viitasid nad muu hulgas nimetatud hoone nr 869 suhtes teostatud sõltumatule eksperdihinnangule. Islandi ametiasutused on esitanud järelevalveametile hinnangu koopia, mis kannab kuupäeva 23. aprill 2007 ja eksperdi allkirja. Aruanne on lühike, alla ühe lehekülje, ning puudutab hoonet nr 869, mille pindala on 13 383 m2 ning mis on valmistatud kvaliteetsest terasraamist ja on hästi ligipääsetav (74). Ekspert on määranud olemasolevate dokumentide, hoone kohapealse vaatluse ning piirkonnas asuvate võrreldavate kinnisvaraomandite analüüsimise tulemusel hoone turuväärtuseks 980 000 000 Islandi krooni. Ekspert viitab võimalusele kasutada hoonet läheduses asuva Keflavíki rahvusvahelise lennujaama tarbeks ning toob välja mitmeid kasutusotstarbeid seoses hoone kõrgete lagedega. |
| --- | --- |

(125)

Nagu eespool märgitud, väitsid Islandi ametiasutused oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et hooned müüdi turuhinnaga, ning selle toetamiseks viitasid nad muu hulgas nimetatud hoone nr 869 suhtes teostatud sõltumatule eksperdihinnangule. Islandi ametiasutused on esitanud järelevalveametile hinnangu koopia, mis kannab kuupäeva 23. aprill 2007 ja eksperdi allkirja. Aruanne on lühike, alla ühe lehekülje, ning puudutab hoonet nr 869, mille pindala on 13 383 m2 ning mis on valmistatud kvaliteetsest terasraamist ja on hästi ligipääsetav (74). Ekspert on määranud olemasolevate dokumentide, hoone kohapealse vaatluse ning piirkonnas asuvate võrreldavate kinnisvaraomandite analüüsimise tulemusel hoone turuväärtuseks 980 000 000 Islandi krooni. Ekspert viitab võimalusele kasutada hoonet läheduses asuva Keflavíki rahvusvahelise lennujaama tarbeks ning toob välja mitmeid kasutusotstarbeid seoses hoone kõrgete lagedega.

| (126) | Järelevalveamet märgib, et Islandi ametiasutused väitsid oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et eksperdihinnang pidi peegeldama võrreldavate kinnisvaraomandite hinda uute hoonetena (75). See ei kajastu aga eksperdihinnangu sõnastuses, milles tuuakse selgelt välja hoone nr 869 olukord ega mainita mingil viisil uusi hooneid. Lisaks ei viita eespool nimetatud Islandi riiklikus auditeerimisameti aruandes miski sellele, et eksperdihinnang kajastas hoonete väärtust uuena. |
| --- | --- |

(126)

Järelevalveamet märgib, et Islandi ametiasutused väitsid oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et eksperdihinnang pidi peegeldama võrreldavate kinnisvaraomandite hinda uute hoonetena (75). See ei kajastu aga eksperdihinnangu sõnastuses, milles tuuakse selgelt välja hoone nr 869 olukord ega mainita mingil viisil uusi hooneid. Lisaks ei viita eespool nimetatud Islandi riiklikus auditeerimisameti aruandes miski sellele, et eksperdihinnang kajastas hoonete väärtust uuena.

| (127) | Juhiste tähenduses ei saa vaadeldava juhtumi puhul pidada eksperdihinnangut sõltumatuks hinnanguks kõigi ettevõtjale Verne müüdud hoonete kohta järgmistel põhjustel: selles on käsitletud vaid ühte viiest ettevõtjale müüdud hoonest, see on koostatud 10 kuud enne hoonete müügitehingut ning lisaks puudub täielik kindlus selle kohta, kas hinnang põhines tegelikult üldkasutatavatel turunäitajatel ja hindamisstandarditel. |
| --- | --- |

(127)

Juhiste tähenduses ei saa vaadeldava juhtumi puhul pidada eksperdihinnangut sõltumatuks hinnanguks kõigi ettevõtjale Verne müüdud hoonete kohta järgmistel põhjustel: selles on käsitletud vaid ühte viiest ettevõtjale müüdud hoonest, see on koostatud 10 kuud enne hoonete müügitehingut ning lisaks puudub täielik kindlus selle kohta, kas hinnang põhines tegelikult üldkasutatavatel turunäitajatel ja hindamisstandarditel.

| (128) | Eelnevat arvesse võttes tekib küsimus, mil viisil on vaadeldava juhtumi puhul võimalik teha kindlaks turuhind. Kuna ei saa kohaldada riigiabi automaatse välistamise menetlust, mis oli Islandi riigile järelevalveameti juhiste alusel kättesaadav, kasutab järelevalveamet käesoleval juhul turuhinna määratlemiseks juhiste aluseks olevat süsteemset loogilist lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(128)

Eelnevat arvesse võttes tekib küsimus, mil viisil on vaadeldava juhtumi puhul võimalik teha kindlaks turuhind. Kuna ei saa kohaldada riigiabi automaatse välistamise menetlust, mis oli Islandi riigile järelevalveameti juhiste alusel kättesaadav, kasutab järelevalveamet käesoleval juhul turuhinna määratlemiseks juhiste aluseks olevat süsteemset loogilist lähenemisviisi.

| (129) | Ettevõtja Verne ostetud viie hoone kogupindala oli 31 008 ruutmeetrit (76). Ostuhind oli kokku 957 000 000 Islandi krooni, mis on umbes 31 000 Islandi krooni ruutmeetri kohta ehk 4 000 Islandi krooni ruutmeetri eest vähem, kui 10 kuud enne seda oli pakkunud Atlantic Film Studios hoone nr 869 eest. Islandi ametiasutuste andmetel lükati viimase pakkumine tagasi (77). Järelevalveameti arvamusel viitab juba see asjaolule, et hooned müüdi ettevõtjale Verne turuväärtusest madalama hinnaga. |
| --- | --- |

(129)

Ettevõtja Verne ostetud viie hoone kogupindala oli 31 008 ruutmeetrit (76). Ostuhind oli kokku 957 000 000 Islandi krooni, mis on umbes 31 000 Islandi krooni ruutmeetri kohta ehk 4 000 Islandi krooni ruutmeetri eest vähem, kui 10 kuud enne seda oli pakkunud Atlantic Film Studios hoone nr 869 eest. Islandi ametiasutuste andmetel lükati viimase pakkumine tagasi (77). Järelevalveameti arvamusel viitab juba see asjaolule, et hooned müüdi ettevõtjale Verne turuväärtusest madalama hinnaga.

| (130) | Nagu eespool märgitud, ei saa järelevalveamet eksperdihinnangut täielikult usaldada. See viitab järelevalveameti jaoks aga turuväärtusest madalamale ostuhinnale, kui võtta lisaks arvesse ainsat Islandi ametiasutuste nimetatud teist pakkumist, mis oli tehtud pealegi 10 kuud enne tegeliku müügitehingu toimumist Vernega. |
| --- | --- |

(130)

Nagu eespool märgitud, ei saa järelevalveamet eksperdihinnangut täielikult usaldada. See viitab järelevalveameti jaoks aga turuväärtusest madalamale ostuhinnale, kui võtta lisaks arvesse ainsat Islandi ametiasutuste nimetatud teist pakkumist, mis oli tehtud pealegi 10 kuud enne tegeliku müügitehingu toimumist Vernega.

| (131) | Seega, järelevalveameti juhistes ette nähtud automaatse järeldamise võimaluse puudumise tõttu on turuhinna hindamine retrospektiivse iseloomuga (78). Järelevalveameti kohus on rakendada kinnisvara väärtuse määramiseks asjaomaste juhtumite korral kõige usaldusväärsemat meetodit, mis põhineb kogu kättesaadaval teabel. |
| --- | --- |

(131)

Seega, järelevalveameti juhistes ette nähtud automaatse järeldamise võimaluse puudumise tõttu on turuhinna hindamine retrospektiivse iseloomuga (78). Järelevalveameti kohus on rakendada kinnisvara väärtuse määramiseks asjaomaste juhtumite korral kõige usaldusväärsemat meetodit, mis põhineb kogu kättesaadaval teabel.

| (132) | Järelevalveameti arvamuse kohaselt leiab vaadeldava juhtumi kohta usaldusväärset teavet eespool nimetatud Islandi riikliku auditeerimisameti aruandest, ehkki ei saa välistada riigiabi olemasolu riigi sõlmitud ja aruandes käsitletud muudes müügilepingutes. Järelevalveameti arvamusel sisaldab aruanne kasulikku teavet ettevõtjaga Verne toimunud müügitehingu eelse ja aegse olukorra kohta, mida saab kasutada maa-ala hoonete turuväärtuse määramiseks. |
| --- | --- |

(132)

Järelevalveameti arvamuse kohaselt leiab vaadeldava juhtumi kohta usaldusväärset teavet eespool nimetatud Islandi riikliku auditeerimisameti aruandest, ehkki ei saa välistada riigiabi olemasolu riigi sõlmitud ja aruandes käsitletud muudes müügilepingutes. Järelevalveameti arvamusel sisaldab aruanne kasulikku teavet ettevõtjaga Verne toimunud müügitehingu eelse ja aegse olukorra kohta, mida saab kasutada maa-ala hoonete turuväärtuse määramiseks.

| (133) | Aruandes on selgitatud, et sama ekspert, kes määras ettevõtjale Verne müüdud hoone nr 869 turuhinna, hindas märkimisväärse osa riigi poolt müüki pandud hoonete turuväärtusi. See ei hõlmanud siiski kõiki hooneid. Samuti leiab aruandest teavet eksperdi eelduste kohta ning täpsustatakse, et hinnangud põhinesid piirkonna turuhindadel ning arvesse oli võetud ehitushindu. Siiski nähtub aruandest, et hooneid ei hinnatud eraldi, vaid need olid jaotatud vanuse, seisukorra ja kasutusvõimaluste alusel rühmadesse. Seejärel hinnati eri hoonerühmi. Eksperdihinnangus oli võetud arvesse elektritööde vajadust (üleminek USA süsteemilt Euroopa süsteemile), hoonete asukohta ja kaugust infrastruktuurist. See-eest ei olnud selles arvesse võetud kinnisvarapakkumise rohkust piirkonnas pärast endise Ameerika Ühendriikide mereväebaasi tsiviilkasutusse andmist ega edasimüügi- ja kasutuspiiranguid, mis tõenäoliselt osa hoonete suhtes kehtestati. Aruandes on selgitatud, et enne ettevõtjaga Verne toimunud müügitehingut oli müüdud hooneid muudele piirkonnas tegutsevatele ettevõtjatele. Esimeses etapis (2007. aasta esimene poolaasta) müüdi hooneid 57 % madalama hinna eest, kui oli sätestatud eksperdihinnangus (22 hoonet, mis kõik müüdi ühele ettevõtjale). Hiljem, 2007. aasta sügisel, müüdi hooneid eri ettevõtjatele/organisatsioonidele hinna eest, mis moodustas 72–87 % eksperdihinnangus määratud turuhinnast. Nimetatud kinnisvaraomandid müüdi väiksemate üksustena. Lõpuks on aruandes sedastatud, et üks ettevõtja ostis kaks koolihoonet, mille hind moodustas 30 % eksperdihinnangus sätestatud turuhinnast. Olgugi et järelevalveamet ei saa võtta käesoleval juhul seisukohta riigiabi olemasolu kohta viidatud tehingutes, näitab see, et teostatud eksperdihinnang ei pruukinud olla ainus või parim turuhinna määramise meetod piirkonna kinnisvara turuväärtuse hindamiseks. |
| --- | --- |

(133)

Aruandes on selgitatud, et sama ekspert, kes määras ettevõtjale Verne müüdud hoone nr 869 turuhinna, hindas märkimisväärse osa riigi poolt müüki pandud hoonete turuväärtusi. See ei hõlmanud siiski kõiki hooneid. Samuti leiab aruandest teavet eksperdi eelduste kohta ning täpsustatakse, et hinnangud põhinesid piirkonna turuhindadel ning arvesse oli võetud ehitushindu. Siiski nähtub aruandest, et hooneid ei hinnatud eraldi, vaid need olid jaotatud vanuse, seisukorra ja kasutusvõimaluste alusel rühmadesse. Seejärel hinnati eri hoonerühmi. Eksperdihinnangus oli võetud arvesse elektritööde vajadust (üleminek USA süsteemilt Euroopa süsteemile), hoonete asukohta ja kaugust infrastruktuurist. See-eest ei olnud selles arvesse võetud kinnisvarapakkumise rohkust piirkonnas pärast endise Ameerika Ühendriikide mereväebaasi tsiviilkasutusse andmist ega edasimüügi- ja kasutuspiiranguid, mis tõenäoliselt osa hoonete suhtes kehtestati. Aruandes on selgitatud, et enne ettevõtjaga Verne toimunud müügitehingut oli müüdud hooneid muudele piirkonnas tegutsevatele ettevõtjatele. Esimeses etapis (2007. aasta esimene poolaasta) müüdi hooneid 57 % madalama hinna eest, kui oli sätestatud eksperdihinnangus (22 hoonet, mis kõik müüdi ühele ettevõtjale). Hiljem, 2007. aasta sügisel, müüdi hooneid eri ettevõtjatele/organisatsioonidele hinna eest, mis moodustas 72–87 % eksperdihinnangus määratud turuhinnast. Nimetatud kinnisvaraomandid müüdi väiksemate üksustena. Lõpuks on aruandes sedastatud, et üks ettevõtja ostis kaks koolihoonet, mille hind moodustas 30 % eksperdihinnangus sätestatud turuhinnast. Olgugi et järelevalveamet ei saa võtta käesoleval juhul seisukohta riigiabi olemasolu kohta viidatud tehingutes, näitab see, et teostatud eksperdihinnang ei pruukinud olla ainus või parim turuhinna määramise meetod piirkonna kinnisvara turuväärtuse hindamiseks.

| (134) | Järelevalveamet märgib, et tal ei ole põhjust uskuda, et riik maksis ettevõtjale Verne müüdud hoonete nr 868, 866, 872 või 864 hindamiste eest vahendustasu. Sellise teabe olemasolu korral oleksid Islandi ametiasutused selle esitanud. Ainus asjaomase juhtumi kohta koostatud eksperdihinnang hõlmab seega hoonet nr 869. Vastavalt eespool nimetatud riikliku auditeerimisameti aruandele ning Islandi ametiasutuste esitatud teabele on see ka ainus hoone viiest, mille kohta avaldati eraldi müügikuulutus. Lisaks ei ole järelevalveametil põhjust uskuda, et eksperdihinnangu alused muude hoonete puhul erinesid käesoleva juhtumi eksperdihinnangu alustest. |
| --- | --- |

(134)

Järelevalveamet märgib, et tal ei ole põhjust uskuda, et riik maksis ettevõtjale Verne müüdud hoonete nr 868, 866, 872 või 864 hindamiste eest vahendustasu. Sellise teabe olemasolu korral oleksid Islandi ametiasutused selle esitanud. Ainus asjaomase juhtumi kohta koostatud eksperdihinnang hõlmab seega hoonet nr 869. Vastavalt eespool nimetatud riikliku auditeerimisameti aruandele ning Islandi ametiasutuste esitatud teabele on see ka ainus hoone viiest, mille kohta avaldati eraldi müügikuulutus. Lisaks ei ole järelevalveametil põhjust uskuda, et eksperdihinnangu alused muude hoonete puhul erinesid käesoleva juhtumi eksperdihinnangu alustest.

| (135) | Võttes arvesse 2007. aastal hoone nr 869 kohta koostatud eksperdihinnangu puudujääke, kuna turuväärtuse hindamiseks oli kasutatud asendusmeetodit, samuti asjaolu, et selles käsitleti vaid ühte ettevõtjale Verne müüdud viiest hoonest ning et see oli koostatud 10 kuud enne müügilepingu sõlmimist, leiab järelevalveamet, et turuväärtuse hinnangut ei saa pidada vahetult ruutmeetri hinnaks, mida oleks soovinud saada hoone omanikuks olev eraettevõtja viie koos müüdava hoone eest. See võib järelevalveameti arvates aga viidata asjaolule, et turuhind oli tõepoolest kõrgem kui ettevõtja Verne makstud tegelik hind. |
| --- | --- |

(135)

Võttes arvesse 2007. aastal hoone nr 869 kohta koostatud eksperdihinnangu puudujääke, kuna turuväärtuse hindamiseks oli kasutatud asendusmeetodit, samuti asjaolu, et selles käsitleti vaid ühte ettevõtjale Verne müüdud viiest hoonest ning et see oli koostatud 10 kuud enne müügilepingu sõlmimist, leiab järelevalveamet, et turuväärtuse hinnangut ei saa pidada vahetult ruutmeetri hinnaks, mida oleks soovinud saada hoone omanikuks olev eraettevõtja viie koos müüdava hoone eest. See võib järelevalveameti arvates aga viidata asjaolule, et turuhind oli tõepoolest kõrgem kui ettevõtja Verne makstud tegelik hind.

| (136) | Seepärast peab järelevalveamet võtma aluseks mõne muu turuhinna arvutamise meetodi kui olemasolev eksperdihinnang. |
| --- | --- |

(136)

Seepärast peab järelevalveamet võtma aluseks mõne muu turuhinna arvutamise meetodi kui olemasolev eksperdihinnang.

| (137) | Islandi sõltumatu keskasutus Islandi registrite amet (Þjóðskrá Íslands) hindab igal aastal Islandi kõikide tsiviilkasutuses olevate kinnisvaraobjektide (maa ja hoonete) väärtust (79). See väärtus kajastab turuväärtust. |
| --- | --- |

(137)

Islandi sõltumatu keskasutus Islandi registrite amet (Þjóðskrá Íslands) hindab igal aastal Islandi kõikide tsiviilkasutuses olevate kinnisvaraobjektide (maa ja hoonete) väärtust (79). See väärtus kajastab turuväärtust.

| (138) | Islandi registrite õiguslik alus turuväärtuse määramiseks on akt nr 6/2001 vararegistri ja vara hindamise kohta. Nimetatud akti artikli 27 kohaselt peab kinnisvara ametlik hindamine kajastama asjaomase kinnisvara turuväärtust. Kui turuväärtust ei ole võimalik kindlaks teha, tuleb määratleda kinnisvara väärtus parima kättesaadava teabe alusel samaväärsete kinnisvaraobjektide turuhinna kohta, mille puhul võetakse arvesse järgmiseid tegureid: ehituse tasuvus ja maksumus, omandi asukoht transpordi infrastruktuuride suhtes, vanus, kasutusvõimalused, eelised, pinnasetüüp, taimestik, maastik ja muud tegurid, mis võivad mõjutada omandi turuhinda. |
| --- | --- |

(138)

Islandi registrite õiguslik alus turuväärtuse määramiseks on akt nr 6/2001 vararegistri ja vara hindamise kohta. Nimetatud akti artikli 27 kohaselt peab kinnisvara ametlik hindamine kajastama asjaomase kinnisvara turuväärtust. Kui turuväärtust ei ole võimalik kindlaks teha, tuleb määratleda kinnisvara väärtus parima kättesaadava teabe alusel samaväärsete kinnisvaraobjektide turuhinna kohta, mille puhul võetakse arvesse järgmiseid tegureid: ehituse tasuvus ja maksumus, omandi asukoht transpordi infrastruktuuride suhtes, vanus, kasutusvõimalused, eelised, pinnasetüüp, taimestik, maastik ja muud tegurid, mis võivad mõjutada omandi turuhinda.

| (139) | Islandi registrite amet hindab igal aastal kõiki kinnistuid eelmise veebruari turuhinna alusel ning hinnang jõustub sama aasta 31. detsembril. Iga-aastane hinnang põhineb iga kinnisvara omadusi kajastaval teabel ja turuhinnal, mis tehakse kindlaks registreeritud müügilepingute põhjal. |
| --- | --- |

(139)

Islandi registrite amet hindab igal aastal kõiki kinnistuid eelmise veebruari turuhinna alusel ning hinnang jõustub sama aasta 31. detsembril. Iga-aastane hinnang põhineb iga kinnisvara omadusi kajastaval teabel ja turuhinnal, mis tehakse kindlaks registreeritud müügilepingute põhjal.

| (140) | Kõigi riigis sõlmitavate müügilepingute müügihinnad ja maksetingimused koondatakse kinnisturegistrisse, mida Islandi registrite amet haldab. Registreeritud müügilepingud moodustavad hindamisaluse. Islandi registrite amet kasutab kogutud andmeid Islandi eluasemeturu ning tööstus- ja kaubandushoonete hindamiseks. Nimetatud turuteave on avalikult kättesaadav (80). |
| --- | --- |

(140)

Kõigi riigis sõlmitavate müügilepingute müügihinnad ja maksetingimused koondatakse kinnisturegistrisse, mida Islandi registrite amet haldab. Registreeritud müügilepingud moodustavad hindamisaluse. Islandi registrite amet kasutab kogutud andmeid Islandi eluasemeturu ning tööstus- ja kaubandushoonete hindamiseks. Nimetatud turuteave on avalikult kättesaadav (80).

| (141) | Alates 2010. aasta aprillist avaldab Islandi registrite amet igakuist turuteavet ärihoonete kohta (81). Nimetatud teave sisaldab andmeid selle kohta, kui palju on asjaomasel kuul sõlmitud ärihoonete müügilepinguid (andmed ulatuvad 2005. aasta jaanuarisse); nende tehingute hulka, mille müügihind on kättesaadav ning müüdud hoonete ametlikku koguväärtust võrreldes igal kuul sõlmitud kõikide müügilepingute koguväärtusega. Andmed on jagatud kahte geograafilisse kategooriasse – pealinna piirkond ja riigi ülejäänud piirkonnad. Ettevõtja Verne ostetud hooned kuuluvad teise geograafilisse kategooriasse. |
| --- | --- |

(141)

Alates 2010. aasta aprillist avaldab Islandi registrite amet igakuist turuteavet ärihoonete kohta (81). Nimetatud teave sisaldab andmeid selle kohta, kui palju on asjaomasel kuul sõlmitud ärihoonete müügilepinguid (andmed ulatuvad 2005. aasta jaanuarisse); nende tehingute hulka, mille müügihind on kättesaadav ning müüdud hoonete ametlikku koguväärtust võrreldes igal kuul sõlmitud kõikide müügilepingute koguväärtusega. Andmed on jagatud kahte geograafilisse kategooriasse – pealinna piirkond ja riigi ülejäänud piirkonnad. Ettevõtja Verne ostetud hooned kuuluvad teise geograafilisse kategooriasse.

| (142) | Turuteabest nähtub, et ärihoonete müügihind kokku oli ka väljaspool pealinna piirkonda üldiselt suurem kui samal kuul müüdud kõigi hoonete ametlik koguväärtus (alates 2005. aastast kuni praeguseni) (82). See viitab asjaolule, et juhtumite puhul, kus sellised andmed on kättesaadavad, ei ole ametlik koguväärtus tavaliselt tegelikust turuhinnast kõrgem. |
| --- | --- |

(142)

Turuteabest nähtub, et ärihoonete müügihind kokku oli ka väljaspool pealinna piirkonda üldiselt suurem kui samal kuul müüdud kõigi hoonete ametlik koguväärtus (alates 2005. aastast kuni praeguseni) (82). See viitab asjaolule, et juhtumite puhul, kus sellised andmed on kättesaadavad, ei ole ametlik koguväärtus tavaliselt tegelikust turuhinnast kõrgem.

| (143) | Järelevalveameti arvamusel on kõige usaldusväärsem meetod ettevõtja Verne ostetud kinnisvaraomandi väärtuse määramiseks aktis nr 6/2001 ette nähtud Islandi kinnisvara hindamise meetod (mida on kirjeldatud eespool), kuna tegelikku turuväärtust ei ole avatud turul võrreldava pakkumise alusel võimalik määrata. Turunäitajatest lähtuva ametliku hinnangu puhul põhineb järelevalveameti seisukoht akti nr 6/2001 selgel otstarbel ja selle artikli 27 sõnastusel. |
| --- | --- |

(143)

Järelevalveameti arvamusel on kõige usaldusväärsem meetod ettevõtja Verne ostetud kinnisvaraomandi väärtuse määramiseks aktis nr 6/2001 ette nähtud Islandi kinnisvara hindamise meetod (mida on kirjeldatud eespool), kuna tegelikku turuväärtust ei ole avatud turul võrreldava pakkumise alusel võimalik määrata. Turunäitajatest lähtuva ametliku hinnangu puhul põhineb järelevalveameti seisukoht akti nr 6/2001 selgel otstarbel ja selle artikli 27 sõnastusel.

| (144) | Lisaks oli akti nr 6/2001 alusel koostatud ametlik hinnang asjaomaste ärihoonete puhul ainus sobival ajal ning sõltumatu asutuse koostatud hinnang (83). See ei ole vastuolus asjaoluga, et hindamine ei näita iseenesest kinnisvara turuväärtust, nagu järelevalveamet on osutanud oma juhistes. |
| --- | --- |

(144)

Lisaks oli akti nr 6/2001 alusel koostatud ametlik hinnang asjaomaste ärihoonete puhul ainus sobival ajal ning sõltumatu asutuse koostatud hinnang (83). See ei ole vastuolus asjaoluga, et hindamine ei näita iseenesest kinnisvara turuväärtust, nagu järelevalveamet on osutanud oma juhistes.

| (145) | Järelevalveamet on seisukohal, et Islandi seadustel põhinev omandi hindamise meetod on käesoleval juhul sobivaim turuhinna näitaja ning et hilisem eksperdihinnang ei ole usaldusväärsem kinnisvara väärtuse hindamiseks lepingu sõlmimise kuupäeval, s.o 26. veebruaril 2008 (84). |
| --- | --- |

(145)

Järelevalveamet on seisukohal, et Islandi seadustel põhinev omandi hindamise meetod on käesoleval juhul sobivaim turuhinna näitaja ning et hilisem eksperdihinnang ei ole usaldusväärsem kinnisvara väärtuse hindamiseks lepingu sõlmimise kuupäeval, s.o 26. veebruaril 2008 (84).

| (146) | Kõike eelnevat arvesse võttes järeldab järelevalveamet, et Islandi registrite ameti teostatud hindamine on käesoleval juhul parim ligikaudne meetod turuhinna määramiseks. Lisaks märgib järelevalveamet, et Island kinnitas oma 14. mai 2012. aasta e-kirjas uuritavatele 2008. aasta tehingutele viidates, et Islandi üldlevinud arusaama kohaselt kajastab maksude määramise eesmärgil läbi viidud hindamine turuväärtust (85). See on üksmeelne arusaam. |
| --- | --- |

(146)

Kõike eelnevat arvesse võttes järeldab järelevalveamet, et Islandi registrite ameti teostatud hindamine on käesoleval juhul parim ligikaudne meetod turuhinna määramiseks. Lisaks märgib järelevalveamet, et Island kinnitas oma 14. mai 2012. aasta e-kirjas uuritavatele 2008. aasta tehingutele viidates, et Islandi üldlevinud arusaama kohaselt kajastab maksude määramise eesmärgil läbi viidud hindamine turuväärtust (85). See on üksmeelne arusaam.

| (147) | Järelevalveamet on oma seisukohas seda kindlam, et huvitatud isikutel on õigus akti nr 6/2001 artikli 31 kohane ametlik hinnang vaidlustada ning kaevata nimetatud akti artiklile 34 tuginedes Islandi registrite ameti järeldused edasi spetsiaalsesse asutusse (Yfirfasteignamatsnefnd). Verne ei ole ametlikku hinnangut hoonete väärtuse kohta vaidlustanud. |
| --- | --- |

(147)

Järelevalveamet on oma seisukohas seda kindlam, et huvitatud isikutel on õigus akti nr 6/2001 artikli 31 kohane ametlik hinnang vaidlustada ning kaevata nimetatud akti artiklile 34 tuginedes Islandi registrite ameti järeldused edasi spetsiaalsesse asutusse (Yfirfasteignamatsnefnd). Verne ei ole ametlikku hinnangut hoonete väärtuse kohta vaidlustanud.

| (148) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on järelevalveamet kohustatud tegema võimalikult täpselt kindlaks asjaomase abi tegeliku suuruse ning nõudma iga juhtumi puhul täpse summa tagastamist (86). |
| --- | --- |

(148)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on järelevalveamet kohustatud tegema võimalikult täpselt kindlaks asjaomase abi tegeliku suuruse ning nõudma iga juhtumi puhul täpse summa tagastamist (86).

| (149) | Vaadeldavate tehingute ajal määras Islandi omandiregister (praegu Islandi registrite amet) asjaomaste hoonete väärtused järgmiselt:






  Hoone nr 868 | 452 050 000 ISK |
| --- | --- | --- |
| Hoone nr 869 | 578 550 000 ISK |
| Hoone nr 872 | 52 700 000 ISK |
| Hoone nr 866 | 23 650 000 ISK |
| Hoone nr 864 (87) | 70 900 000 ISK |
| Hoonete väärtus kokku | 1 177 850 000 ISK |

(149)

Vaadeldavate tehingute ajal määras Islandi omandiregister (praegu Islandi registrite amet) asjaomaste hoonete väärtused järgmiselt:

Hoone nr 868

452 050 000 ISK

Hoone nr 869

578 550 000 ISK

Hoone nr 872

52 700 000 ISK

Hoone nr 866

23 650 000 ISK

Hoone nr 864 (87)

70 900 000 ISK

Hoonete väärtus kokku

1 177 850 000 ISK

Andmete täielikkuse huvides võib siinkohal lisada, et andmed ei sisalda maatüki väärtust, kuna ettevõtja Verne ei ostnud seda, vaid rentis 99 aastaks.

| (150) | Hoonete eest tehingu käigus makstud 14,5 miljonit USA dollarit, mis teeb 957 000 000 Islandi krooni, jääb paraku alla järelevalveameti eespool määratud turuhinna. |
| --- | --- |

(150)

Hoonete eest tehingu käigus makstud 14,5 miljonit USA dollarit, mis teeb 957 000 000 Islandi krooni, jääb paraku alla järelevalveameti eespool määratud turuhinna.

| (151) | Seega sisaldas 26. veebruaril 2008 riigi osalusel kinnisvara ostu lepingu sõlmimine riigiabi tunnuseid EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(151)

Seega sisaldas 26. veebruaril 2008 riigi osalusel kinnisvara ostu lepingu sõlmimine riigiabi tunnuseid EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

| (152) | Abi kogusuuruse moodustab vahe järelevalveameti kindlaks tehtud hoonete turuväärtuse (1 177 850 000 Islandi krooni) ja tegelikult makstud hinna vahel (14, 5 miljonit USA dollarit ehk 957 000 000 Islandi krooni sel ajal), mis teeb 220 850 000 Islandi krooni. |
| --- | --- |

(152)

Abi kogusuuruse moodustab vahe järelevalveameti kindlaks tehtud hoonete turuväärtuse (1 177 850 000 Islandi krooni) ja tegelikult makstud hinna vahel (14, 5 miljonit USA dollarit ehk 957 000 000 Islandi krooni sel ajal), mis teeb 220 850 000 Islandi krooni.

| (153) | Seega märgib järelevalveamet, et saadud summa on oluliselt suurem kui lubatud 5 % määr turuhinnale, millele on osutatud juhiste jaotise 2.2 punktis b. |
| --- | --- |

(153)

Seega märgib järelevalveamet, et saadud summa on oluliselt suurem kui lubatud 5 % määr turuhinnale, millele on osutatud juhiste jaotise 2.2 punktis b.

| (154) | Lisaks märgib järelevalveamet, et käesoleval juhul ei kehti juhiste jaotise 2.2 punkt c erikohustuste kohta, kuna kinnisvara ostu leping ei sisalda ühtegi sellist kohustust, mis võiks suurendada ettevõtja Verne majanduskoormust juhiste tähenduses (88). Nagu on juhistes öeldud, ei arvestata ostuhinnast üldjuhul maha majanduslikku koormust, mis on seotud kõigi kinnisvaraomanike tavaliste seaduslike kohustustega. Juhiste jaotise 2.2 punktis d sätestatud algkulud käesoleval juhul ei kehti (89) ning neid ei saa alammäära kehtestamise juures kasutada. |
| --- | --- |

(154)

Lisaks märgib järelevalveamet, et käesoleval juhul ei kehti juhiste jaotise 2.2 punkt c erikohustuste kohta, kuna kinnisvara ostu leping ei sisalda ühtegi sellist kohustust, mis võiks suurendada ettevõtja Verne majanduskoormust juhiste tähenduses (88). Nagu on juhistes öeldud, ei arvestata ostuhinnast üldjuhul maha majanduslikku koormust, mis on seotud kõigi kinnisvaraomanike tavaliste seaduslike kohustustega. Juhiste jaotise 2.2 punktis d sätestatud algkulud käesoleval juhul ei kehti (89) ning neid ei saa alammäära kehtestamise juures kasutada.

2.2.2.2   Maa rendileping täiendava rendilepinguga muudetud kujul

| (155) | Käesolevaga tuletatakse meelde, et kui maa rendilepingus (täiendava rendilepinguga muudetud kujul) sisalduvaid meetmeid oleks viidud ellu vastavalt turutingimustes tehtava investeeringu põhimõttele, s.t et maa rendilepingu ja täiendava rendilepingu riiklikud sätted oleksid vastanud turutingimustele, siis ei sisaldaks need riigiabi tunnuseid. |
| --- | --- |

(155)

Käesolevaga tuletatakse meelde, et kui maa rendilepingus (täiendava rendilepinguga muudetud kujul) sisalduvaid meetmeid oleks viidud ellu vastavalt turutingimustes tehtava investeeringu põhimõttele, s.t et maa rendilepingu ja täiendava rendilepingu riiklikud sätted oleksid vastanud turutingimustele, siis ei sisaldaks need riigiabi tunnuseid.

| (156) | Ettevõtja Verne ja Islandi rahandusministeerium sõlmisid maa rendilepingu 9. mail 2008. 30. juunil 2009 sõlmitud täiendava rendilepinguga muudeti rendihinda. Täiendavas rendilepingus nähti lisaks ette vabastus rendihinna tasumisest kuni 1. aprillini 2010. |
| --- | --- |

(156)

Ettevõtja Verne ja Islandi rahandusministeerium sõlmisid maa rendilepingu 9. mail 2008. 30. juunil 2009 sõlmitud täiendava rendilepinguga muudeti rendihinda. Täiendavas rendilepingus nähti lisaks ette vabastus rendihinna tasumisest kuni 1. aprillini 2010.

| (157) | Algne, 2008. aasta veebruaris kokku lepitud rendihind oli 0,8 USA dollarit ruutmeetri kohta aastas. See ei kuulunud maa rendilepingu kohaselt mingil viisil korrigeerimisele. Rendilepingu kehtivusaeg oli 99 aastat. See tundub kaugel pakkumisest, millega turutingimustes tegutsev ettevõtja nõustuks. Siiski ei ole järelevalveamet kohustatud hindama hinna vastavust turutingimustele, kuna 2009. aasta juunis toimusid täiendava rendilepingu alusel uued hinnaläbirääkimised ning algselt kokkulepitud rendihind ei jõustunud kunagi. Täiendavas rendilepingus on rendileandmise aeg sama, kuid rendihinda on muudetud ja konverteeritud see Islandi vääringusse. Edaspidine hind on 60 Islandi krooni ruutmeetri kohta. Lisaks on selles sätestatud rendihinna iga-aastane korrigeerimine Islandi ehitushinnaindeksi alusel. |
| --- | --- |

(157)

Algne, 2008. aasta veebruaris kokku lepitud rendihind oli 0,8 USA dollarit ruutmeetri kohta aastas. See ei kuulunud maa rendilepingu kohaselt mingil viisil korrigeerimisele. Rendilepingu kehtivusaeg oli 99 aastat. See tundub kaugel pakkumisest, millega turutingimustes tegutsev ettevõtja nõustuks. Siiski ei ole järelevalveamet kohustatud hindama hinna vastavust turutingimustele, kuna 2009. aasta juunis toimusid täiendava rendilepingu alusel uued hinnaläbirääkimised ning algselt kokkulepitud rendihind ei jõustunud kunagi. Täiendavas rendilepingus on rendileandmise aeg sama, kuid rendihinda on muudetud ja konverteeritud see Islandi vääringusse. Edaspidine hind on 60 Islandi krooni ruutmeetri kohta. Lisaks on selles sätestatud rendihinna iga-aastane korrigeerimine Islandi ehitushinnaindeksi alusel.

| (158) | Täiendavas rendilepingus kasutatud hindamismeetod kujutab Islandi pädevate asutuste sõnul Islandi omavalitsuste üldlevinud tava maaomandiga seotud tehingute puhul. Nimetatud tava kohaselt moodustab Islandi registrite ameti poolt akti nr 6/2001 alusel koostatav ametlik väärtus, mida kirjeldatakse üksikasjalikult jaotises 2.2.2.1, arvestusliku baasi, mille põhjal arvestatakse aastas renti 1 või 2 % olenevalt sellest, millise otsuse mingi omavalitsus teeb. |
| --- | --- |

(158)

Täiendavas rendilepingus kasutatud hindamismeetod kujutab Islandi pädevate asutuste sõnul Islandi omavalitsuste üldlevinud tava maaomandiga seotud tehingute puhul. Nimetatud tava kohaselt moodustab Islandi registrite ameti poolt akti nr 6/2001 alusel koostatav ametlik väärtus, mida kirjeldatakse üksikasjalikult jaotises 2.2.2.1, arvestusliku baasi, mille põhjal arvestatakse aastas renti 1 või 2 % olenevalt sellest, millise otsuse mingi omavalitsus teeb.

| (159) | Kuna Islandi eri omavalitsuste sõlmitud rendilepingud ei kajasta turuväärtust tähenduses, mille puhul turutingimustes tegutsev ettevõtja sooviks oma maad avatud turul välja rentida, ei esitanud Islandi ametiasutused ühtegi argumenti vaadeldava maa-ala suhtes alternatiivse turuhinna kehtestamiseks. Island märkis vaid seda, et rendihind kajastab riigi nõutavat tavapärast rendihinda nimetatud piirkonnas. |
| --- | --- |

(159)

Kuna Islandi eri omavalitsuste sõlmitud rendilepingud ei kajasta turuväärtust tähenduses, mille puhul turutingimustes tegutsev ettevõtja sooviks oma maad avatud turul välja rentida, ei esitanud Islandi ametiasutused ühtegi argumenti vaadeldava maa-ala suhtes alternatiivse turuhinna kehtestamiseks. Island märkis vaid seda, et rendihind kajastab riigi nõutavat tavapärast rendihinda nimetatud piirkonnas.

| (160) | Kuna teave Islandi tööstusmaa turu kohta ei ole vahetult kättesaadav, vastupidiselt elamu- ja ärihoonete turuhinda käsitlevale teabele, mida kogub Islandi registrite amet (nagu kirjeldatud eespool), on keeruline kehtestada vaadeldava maa-ala turuhinna suhtes realistlikku piirmäära. Seepärast võib järelevalveamet maa-ala väärtust vaid väga üldiselt hinnata. Parim kättesaadav teave on taas kord akti nr 6/2001 kohane ametlik väärtus (90). |
| --- | --- |

(160)

Kuna teave Islandi tööstusmaa turu kohta ei ole vahetult kättesaadav, vastupidiselt elamu- ja ärihoonete turuhinda käsitlevale teabele, mida kogub Islandi registrite amet (nagu kirjeldatud eespool), on keeruline kehtestada vaadeldava maa-ala turuhinna suhtes realistlikku piirmäära. Seepärast võib järelevalveamet maa-ala väärtust vaid väga üldiselt hinnata. Parim kättesaadav teave on taas kord akti nr 6/2001 kohane ametlik väärtus (90).

| (161) | Täiendava rendilepingu sõlmimise hetkel 2009. aasta juunis oli ettevõtja Verne renditud maatüki ametlik väärtus Islandi registrite ameti kogutud teabe põhjal 188 850 000 Islandi krooni (91). 2009. aasta hinnatasemeid vaadeldes oli aastarent 5 760 000 Islandi krooni või 3,05 % maa ametlikust väärtusest – kõrgem kui tavaliselt kohaldatav protsendimäär. Seetõttu leiab järelevalveamet, et käesoleval juhul oleks maa rendihind olnud avatud turul tegutseva eraettevõtja jaoks vastuvõetav. |
| --- | --- |

(161)

Täiendava rendilepingu sõlmimise hetkel 2009. aasta juunis oli ettevõtja Verne renditud maatüki ametlik väärtus Islandi registrite ameti kogutud teabe põhjal 188 850 000 Islandi krooni (91). 2009. aasta hinnatasemeid vaadeldes oli aastarent 5 760 000 Islandi krooni või 3,05 % maa ametlikust väärtusest – kõrgem kui tavaliselt kohaldatav protsendimäär. Seetõttu leiab järelevalveamet, et käesoleval juhul oleks maa rendihind olnud avatud turul tegutseva eraettevõtja jaoks vastuvõetav.

| (162) | Lõpuks selgitasid Islandi ametiasutused seoses ainuõigusklausliga, millele järelevalveamet ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses viitas, et see hõlmab üksnes KADECO hallatavat territooriumi. See on kooskõlas ka registreeritud maa rendilepingusse tehtud muudatusega. Järelevalveameti arvamusel ei anna klausel nii ajaliselt kui geograafiliselt piiratud kohaldamisala tõttu iseenesest ettevõtjale Verne majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(162)

Lõpuks selgitasid Islandi ametiasutused seoses ainuõigusklausliga, millele järelevalveamet ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses viitas, et see hõlmab üksnes KADECO hallatavat territooriumi. See on kooskõlas ka registreeritud maa rendilepingusse tehtud muudatusega. Järelevalveameti arvamusel ei anna klausel nii ajaliselt kui geograafiliselt piiratud kohaldamisala tõttu iseenesest ettevõtjale Verne majanduslikku eelist.

| (163) | Seega järeldab järelevalveamet, et maa rendileping täiendava rendilepinguga muudetud kujul ei anna ettevõtjale Verne eelist. |
| --- | --- |

(163)

Seega järeldab järelevalveamet, et maa rendileping täiendava rendilepinguga muudetud kujul ei anna ettevõtjale Verne eelist.

2.3   Elektrileping

2.3.1   Riigi vahendid

| (164) | Nagu eespool mainitud, peab järelevalveamet selleks, et teha kindlaks riigiabi olemasolu EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, selgitama välja, kas meede annab ettevõtjale majandusliku eelise, mida viimasel tavalise äritegevuse käigus ei oleks. Riigiabina klassifitseerimiseks peab hüve olema andnud riik või see peab olema antud riigi vahenditest. Majanduslik eelis võib tekkida ka riigiettevõtte vahendusel, eeldusel, et tehinguga saab seostada riiki (92). Euroopa Kohus on kohtuasjas Stardust Marine sedastanud, (93) et
  EÜ artikli 87 lõige 1 hõlmab kõiki rahalisi vahendeid, mida avalik sektor võib reaalselt ettevõtjate toetamiseks kasutada, sõltumata sellest, kas need vahendid kuuluvad või ei kuulu püsivalt riigi vahendite hulka. Sellest järeldub, et ka juhul, kui kõnesolevale meetmele vastavad summad ei olnud alaliselt riigikassale omistatavad, piisab asjaolust, et need olid pidevalt avaliku kontrolli all ja seega saadaval pädevatele riigiasutustele, et pidada neid riigi vahenditeks. [...]
  Riik saab ettevõtja üle teostatava valitseva mõju kaudu suurepäraselt juhtida selle vahendite kasutamist, rahastamaks vajaduse korral spetsiaalseid soodustusi, mida teatavatele ettevõtjatele antakse. [...] riigiettevõtte positsiooni ei saa võrrelda eraettevõtja omaga. Riik võib oma osalusega ettevõtete kaudu püüda saavutada ka muid kui ärilisi eesmärke [...]. |
| --- | --- |

(164)

Nagu eespool mainitud, peab järelevalveamet selleks, et teha kindlaks riigiabi olemasolu EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, selgitama välja, kas meede annab ettevõtjale majandusliku eelise, mida viimasel tavalise äritegevuse käigus ei oleks. Riigiabina klassifitseerimiseks peab hüve olema andnud riik või see peab olema antud riigi vahenditest. Majanduslik eelis võib tekkida ka riigiettevõtte vahendusel, eeldusel, et tehinguga saab seostada riiki (92). Euroopa Kohus on kohtuasjas Stardust Marine sedastanud, (93) et

EÜ artikli 87 lõige 1 hõlmab kõiki rahalisi vahendeid, mida avalik sektor võib reaalselt ettevõtjate toetamiseks kasutada, sõltumata sellest, kas need vahendid kuuluvad või ei kuulu püsivalt riigi vahendite hulka. Sellest järeldub, et ka juhul, kui kõnesolevale meetmele vastavad summad ei olnud alaliselt riigikassale omistatavad, piisab asjaolust, et need olid pidevalt avaliku kontrolli all ja seega saadaval pädevatele riigiasutustele, et pidada neid riigi vahenditeks. [...]

Riik saab ettevõtja üle teostatava valitseva mõju kaudu suurepäraselt juhtida selle vahendite kasutamist, rahastamaks vajaduse korral spetsiaalseid soodustusi, mida teatavatele ettevõtjatele antakse. [...] riigiettevõtte positsiooni ei saa võrrelda eraettevõtja omaga. Riik võib oma osalusega ettevõtete kaudu püüda saavutada ka muid kui ärilisi eesmärke [...].

| (165) | Seoses Landsvirkjuniga sõlmitud pikaaegsetele elektrilepingutega viitab järelevalveamet oma viimastele otsustele nr 391/11/COL ja nr 392/11/COL, kuna käesoleval juhul võtab amet sama lähenemisviisi riigi osaluse hindamiseks elektrilepingus. |
| --- | --- |

(165)

Seoses Landsvirkjuniga sõlmitud pikaaegsetele elektrilepingutega viitab järelevalveamet oma viimastele otsustele nr 391/11/COL ja nr 392/11/COL, kuna käesoleval juhul võtab amet sama lähenemisviisi riigi osaluse hindamiseks elektrilepingus.

| (166) | Lisaks nimetatud otsustes esitatud põhiargumendile märgib järelevalveamet, et tööstusministeeriumi 23. oktoobri 2008. aasta asutusesiseses märgukirjas, mille Island esitas järelevalveametile käesoleva juhtumiga seotud eelteatamise etapis, viidatakse ettevõtja Verne ja Islandi ametvõimude läbirääkimistele võimalike meetmete üle, sealhulgas energia soodushinna üle Verne ehitustööde alguses. Landsvirkjun oli 15. detsembri 2008. aasta esimese vastastikuse mõistmise memorandumi eelnõu (millega valmistati ette hiljem kehtetuks tunnistatud investeerimisleping Islandi ja Verne vahel) üks lepinguosaline. Eelteatamise etapis esitati järelevalveametile ka eelnõu. Vastastikuse mõistmise memorandumi eelnõu sisaldas klauslit Landsvirkjuni ja Verne vahelise varasema elektrilepingu kohta (94).
  „Esimene elektri [...] müüakse ettevõtjale Verne 20 aastaks ükskõik millise hinnaga, mis aitab Vernel võita esimest klienti.” |
| --- | --- |

(166)

Lisaks nimetatud otsustes esitatud põhiargumendile märgib järelevalveamet, et tööstusministeeriumi 23. oktoobri 2008. aasta asutusesiseses märgukirjas, mille Island esitas järelevalveametile käesoleva juhtumiga seotud eelteatamise etapis, viidatakse ettevõtja Verne ja Islandi ametvõimude läbirääkimistele võimalike meetmete üle, sealhulgas energia soodushinna üle Verne ehitustööde alguses. Landsvirkjun oli 15. detsembri 2008. aasta esimese vastastikuse mõistmise memorandumi eelnõu (millega valmistati ette hiljem kehtetuks tunnistatud investeerimisleping Islandi ja Verne vahel) üks lepinguosaline. Eelteatamise etapis esitati järelevalveametile ka eelnõu. Vastastikuse mõistmise memorandumi eelnõu sisaldas klauslit Landsvirkjuni ja Verne vahelise varasema elektrilepingu kohta (94).

„Esimene elektri [...] müüakse ettevõtjale Verne 20 aastaks ükskõik millise hinnaga, mis aitab Vernel võita esimest klienti.”

| (167) | See tõendab järelevalveameti arvates riigi kaasatust käesoleval juhul Landsvirkjuniga seotud otsustesse. Lisaks asjaolule, et Landsvirkjun on täielikult riigi omandis ja kontrolli all, kasutas riik ettevõtjat ilmselgelt ära oma pingutustes meelitada andmekeskuste turgu Islandile (95). |
| --- | --- |

(167)

See tõendab järelevalveameti arvates riigi kaasatust käesoleval juhul Landsvirkjuniga seotud otsustesse. Lisaks asjaolule, et Landsvirkjun on täielikult riigi omandis ja kontrolli all, kasutas riik ettevõtjat ilmselgelt ära oma pingutustes meelitada andmekeskuste turgu Islandile (95).

| (168) | Seega järeldab järelevalveamet, võttes arvesse Landsvirkjuni õiguslikku seisundit ning riigiettevõtte ilmselget kasutamist välisinvesteeringute ligimeelitamiseks, samuti käesoleva juhtumi üldist tausta, et riik oli elektrilepinguga seotud ning see sisaldab riigi vahendeid niivõrd, kuivõrd see annab ettevõtjale Verne eelise. |
| --- | --- |

(168)

Seega järeldab järelevalveamet, võttes arvesse Landsvirkjuni õiguslikku seisundit ning riigiettevõtte ilmselget kasutamist välisinvesteeringute ligimeelitamiseks, samuti käesoleva juhtumi üldist tausta, et riik oli elektrilepinguga seotud ning see sisaldab riigi vahendeid niivõrd, kuivõrd see annab ettevõtjale Verne eelise.

2.3.2   Elektrilepingu eelis

| (169) | Euroopa Kohus on märkinud, et valitsuste finantstehingute ja investeeringute puhul tuleb selle selgitamiseks, kas riigimeetme puhul on tegemist abiga, uurida välja, kas abi saanud ettevõtja saab mingi majandusliku eelise, mida ta ei oleks saanud tavapärastes turutingimustes (96). Selleks peab järelevalveamet kohaldama turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtet, (97) mis tähendab sisuliselt seda, et riigiabi antakse alati, kui riik teeb kättesaadavaks mõne ettevõtja jaoks raha, mida normaalse sündmuste kulgemise puhul ei annaks äriinvestor, kes kohaldab äri tavakriteeriume ning kes jätab kõrvale muud sotsiaalsed, poliitilised või filantroopilised kaalutlused (98). |
| --- | --- |

(169)

Euroopa Kohus on märkinud, et valitsuste finantstehingute ja investeeringute puhul tuleb selle selgitamiseks, kas riigimeetme puhul on tegemist abiga, uurida välja, kas abi saanud ettevõtja saab mingi majandusliku eelise, mida ta ei oleks saanud tavapärastes turutingimustes (96). Selleks peab järelevalveamet kohaldama turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtet, (97) mis tähendab sisuliselt seda, et riigiabi antakse alati, kui riik teeb kättesaadavaks mõne ettevõtja jaoks raha, mida normaalse sündmuste kulgemise puhul ei annaks äriinvestor, kes kohaldab äri tavakriteeriume ning kes jätab kõrvale muud sotsiaalsed, poliitilised või filantroopilised kaalutlused (98).

| (170) | Kõnealune meede – elektrileping, mille puhul on müüja rollis riigiomandis olev ettevõte – võib siiski sisaldada riigiabi aspekti, kui selle lepingu tingimused on sellised, mis ei oleks vastuvõetavad turutingimustes tegutseva erainvestori jaoks ning mille puhul ei saa oodata eraettevõtja jaoks piisavalt kasumlikku elektrimüüki. Järelevalveameti sõnul tuleb välja uurida, kas turumajanduslikes tingimustes tegutsev erainvestor oleks sõlminud pikaajalise kahepoolse lepingu sellise hinna ja tingimuste alusel, nagu seda tehti hindamisel oleva lepingu puhul (99). Järelevalveamet ei saa käesolevat hindamist koostades siiski asendada müüja hinnangut enda omaga, mis tähendab, et müüjale jääb lai valik hinnanguid. Kuigi järelevalveamet tunnistab täielikult sellise riigiettevõtte nagu Landsvirkjun õigust turul äritingimustel tegutseda, tuleb siiski hoolikalt kaaluda, kas selliseid lepinguid oleks sõlminud ka turutingimustes tegutsev erainvestor (100). |
| --- | --- |

(170)

Kõnealune meede – elektrileping, mille puhul on müüja rollis riigiomandis olev ettevõte – võib siiski sisaldada riigiabi aspekti, kui selle lepingu tingimused on sellised, mis ei oleks vastuvõetavad turutingimustes tegutseva erainvestori jaoks ning mille puhul ei saa oodata eraettevõtja jaoks piisavalt kasumlikku elektrimüüki. Järelevalveameti sõnul tuleb välja uurida, kas turumajanduslikes tingimustes tegutsev erainvestor oleks sõlminud pikaajalise kahepoolse lepingu sellise hinna ja tingimuste alusel, nagu seda tehti hindamisel oleva lepingu puhul (99). Järelevalveamet ei saa käesolevat hindamist koostades siiski asendada müüja hinnangut enda omaga, mis tähendab, et müüjale jääb lai valik hinnanguid. Kuigi järelevalveamet tunnistab täielikult sellise riigiettevõtte nagu Landsvirkjun õigust turul äritingimustel tegutseda, tuleb siiski hoolikalt kaaluda, kas selliseid lepinguid oleks sõlminud ka turutingimustes tegutsev erainvestor (100).

| (171) | Lisaks sellele peab järelevalveamet hinna ning Landsvirkjuni ja Verne lepingutingimuste hindamisel tuginema lepingu sõlmimise ajal saadaval olnud teabele. |
| --- | --- |

(171)

Lisaks sellele peab järelevalveamet hinna ning Landsvirkjuni ja Verne lepingutingimuste hindamisel tuginema lepingu sõlmimise ajal saadaval olnud teabele.

| (172) | Järelevalveamet nentis, et Landsvirkjun otsustas 2010. aastal vähendada enda sõltumist alumiiniumi hinnast oma elektrihinna kujundamisel energiamahuka tarbe jaoks ning see näib olevat kahandanud ettevõtte riske seoses lepingutega, mis ta on sõlminud Islandi energiamahuka tööstuse peamise elektriostja alumiiniumitööstusega. Järelevalveamet märkis, et kõnealune leping sõlmiti enne Landsvirkjuni uue hinnapoliitika kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

(172)

Järelevalveamet nentis, et Landsvirkjun otsustas 2010. aastal vähendada enda sõltumist alumiiniumi hinnast oma elektrihinna kujundamisel energiamahuka tarbe jaoks ning see näib olevat kahandanud ettevõtte riske seoses lepingutega, mis ta on sõlminud Islandi energiamahuka tööstuse peamise elektriostja alumiiniumitööstusega. Järelevalveamet märkis, et kõnealune leping sõlmiti enne Landsvirkjuni uue hinnapoliitika kasutuselevõttu.

| (173) | Nagu ülal kirjeldatud, hakkab Verne elektrit ostma riigiomandis oleva Landsvirkjuni jaamadest. Elektrit hakatakse tootma Landsvirkjuni juba olemasolevates jaamades. |
| --- | --- |

(173)

Nagu ülal kirjeldatud, hakkab Verne elektrit ostma riigiomandis oleva Landsvirkjuni jaamadest. Elektrit hakatakse tootma Landsvirkjuni juba olemasolevates jaamades.

| (174) | Landsvirkjun on selgitanud, et tema toiteallikasse on sisse ehitatud teatud paindlikkus. Lepinguperioodi esimese viie aasta jooksul on Vernel võimalus suurendada oma tarbimise mahtu kuni [...]. Kui viie aasta pärast ei ole maht suurenenud kuni [...], siis on Verne kohustatud maksma kogu ülejäänud lepingu perioodi ajal [...] (nn võta-või-maksa kohustus). |
| --- | --- |

(174)

Landsvirkjun on selgitanud, et tema toiteallikasse on sisse ehitatud teatud paindlikkus. Lepinguperioodi esimese viie aasta jooksul on Vernel võimalus suurendada oma tarbimise mahtu kuni [...]. Kui viie aasta pärast ei ole maht suurenenud kuni [...], siis on Verne kohustatud maksma kogu ülejäänud lepingu perioodi ajal [...] (nn võta-või-maksa kohustus).

| (175) | Järelevalveamet peab kindlaks tegema, kas selle elektriosa hind – ja muud tingimused –, mis juba kättesaadav on ning mida Landsvirkjun Vernele pakkuma hakkab, peegeldab turuhinda. |
| --- | --- |

(175)

Järelevalveamet peab kindlaks tegema, kas selle elektriosa hind – ja muud tingimused –, mis juba kättesaadav on ning mida Landsvirkjun Vernele pakkuma hakkab, peegeldab turuhinda.

| (176) | Islandi ametiasutused on teatanud, et Islandi energiaturu isoleeritus ülejäänud Euroopa omavahel seotud energiaturust on olnud iseloomulik Islandi tööstusharudele elektrit tootvale turule. |
| --- | --- |

(176)

Islandi ametiasutused on teatanud, et Islandi energiaturu isoleeritus ülejäänud Euroopa omavahel seotud energiaturust on olnud iseloomulik Islandi tööstusharudele elektrit tootvale turule.

| (177) | Käesoleval juhul ei ole aga energiamahuka tööstuse jaoks pakutava elektri turuhind Islandil vabalt kättesaadav. Sellega seoses tuleb märkida, et Islandi üldisel turul ei ole alternatiivset nn pistikupesa, mis võimaldaks tarnida nii suures mahus elektrit kui kõnealusel juhul. Islandi elektri üldtarbimise turu isoleeritus ja piiratud suurus ei võimaldaks kogu Landsvirkjuni toodetud energiat ära tarbida. Ainukeseks „pistikupesaks” võiksid olla, sarnaselt kõnealusele juhtumile, Islandil paiknevad mahukad tööstustarbijad. Turu isoleeritus tähendab ka seda, et hinda ei saa võrrelda Euroopa omaga. |
| --- | --- |

(177)

Käesoleval juhul ei ole aga energiamahuka tööstuse jaoks pakutava elektri turuhind Islandil vabalt kättesaadav. Sellega seoses tuleb märkida, et Islandi üldisel turul ei ole alternatiivset nn pistikupesa, mis võimaldaks tarnida nii suures mahus elektrit kui kõnealusel juhul. Islandi elektri üldtarbimise turu isoleeritus ja piiratud suurus ei võimaldaks kogu Landsvirkjuni toodetud energiat ära tarbida. Ainukeseks „pistikupesaks” võiksid olla, sarnaselt kõnealusele juhtumile, Islandil paiknevad mahukad tööstustarbijad. Turu isoleeritus tähendab ka seda, et hinda ei saa võrrelda Euroopa omaga.

| (178) | Asjaomase võrdlusaluse puudumise tõttu peab järelevalveamet aluseks võtma Islandi ametiasutuste esitatud teabe keskmise hinna kohta, mida teised energiamahukad ettevõtted on oma lepingute raames Landsvirkjunile varemalt maksnud. |
| --- | --- |

(178)

Asjaomase võrdlusaluse puudumise tõttu peab järelevalveamet aluseks võtma Islandi ametiasutuste esitatud teabe keskmise hinna kohta, mida teised energiamahukad ettevõtted on oma lepingute raames Landsvirkjunile varemalt maksnud.

| (179) | Island on esitanud järgmised andmed energiamahukate tööstuste minevikus Landsvirkjunile makstud keskmise hinna kohta. Järelevalveamet on andmetest välja lugenud, et neis arvudes sisalduvad edastamiskulud.






  Aasta | USD/MWh |
| --- | --- | --- |
| 2002 | 12,8 |
| 2003 | 13,8 |
| 2004 | 17,0 |
| 2005 | 21,6 |
| 2007 | 27,8 |
| 2008 | 30,3 |
| 2009 | 19,0 |
| 2010 | 25,1 |

(179)

Island on esitanud järgmised andmed energiamahukate tööstuste minevikus Landsvirkjunile makstud keskmise hinna kohta. Järelevalveamet on andmetest välja lugenud, et neis arvudes sisalduvad edastamiskulud.

Aasta

USD/MWh

2002

12,8

2003

13,8

2004

17,0

2005

21,6

2007

27,8

2008

30,3

2009

19,0

2010

25,1

| (180) | Landsvirkjun on selgitanud põhjalikumalt elektrilepingu hinnakujundamise mehhanismi. Elektri hind kujuneb kahes järgus. [...] andmekeskuse tegevuse alustamiseks Islandil. See algne energiahind jääb kehtima lepinguperioodi esimeseks pooleks (...). [...]. |
| --- | --- |

(180)

Landsvirkjun on selgitanud põhjalikumalt elektrilepingu hinnakujundamise mehhanismi. Elektri hind kujuneb kahes järgus. [...] andmekeskuse tegevuse alustamiseks Islandil. See algne energiahind jääb kehtima lepinguperioodi esimeseks pooleks (...). [...].

| (181) | Järelevalveamet tuletab meelde kõnealuse juhtumi käigus kokku lepitud tegeliku hinna (välja arvatud edastamiskulud): | Esimese [...] eest:






  Hind MW kohta | Periood |
| --- | --- | --- | --- |
| [...] USD | Kuni 31.12.2013 |
| [...] USD | 1.1.2014– 31.12.2016 |
| [...] USD | 1.1.2017– 31.12.2018 |
| [...] USD | 1.1.2019 kuni lepinguperioodi lõpuni |

(181)

Järelevalveamet tuletab meelde kõnealuse juhtumi käigus kokku lepitud tegeliku hinna (välja arvatud edastamiskulud):

Esimese [...] eest:

Hind MW kohta

Periood

[...] USD

Kuni 31.12.2013

[...] USD

1.1.2014– 31.12.2016

[...] USD

1.1.2017– 31.12.2018

[...] USD

1.1.2019 kuni lepinguperioodi lõpuni

| | Ületarbitud mahu eest [...]:






  Hind MW kohta | Maht |
| --- | --- | --- |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] 1 MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | alla [...] MW |

Ületarbitud mahu eest [...]:

Hind MW kohta

Maht

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] 1 MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

alla [...] MW

| (182) | Elektrilepingus sätestatud hinnad [...] kehtivad siiski kõigile Landsvirkjuni energiamahukatele tarbijatele (võttes arvesse edastamiskulusid, mis Verne puhul lisandusid), välja arvatud ajavahemikul kuni [...], kui Verne maksab [...]. Lisaks hind mahu eest [...] vahel (vt otsus 392/11/COL). |
| --- | --- |

(182)

Elektrilepingus sätestatud hinnad [...] kehtivad siiski kõigile Landsvirkjuni energiamahukatele tarbijatele (võttes arvesse edastamiskulusid, mis Verne puhul lisandusid), välja arvatud ajavahemikul kuni [...], kui Verne maksab [...]. Lisaks hind mahu eest [...] vahel (vt otsus 392/11/COL).

| (183) | Kõigele lisaks tagab võta-või-maksa kohustus selle, et pidevalt müüakse ära märkimisväärne osa toodetud elektrist. |
| --- | --- |

(183)

Kõigele lisaks tagab võta-või-maksa kohustus selle, et pidevalt müüakse ära märkimisväärne osa toodetud elektrist.

| (184) | Ülalnimetatud põhjustel jõudis järelevalveamet järeldusele, et elektrilepingu tingimused jäävad riigiettevõtetele nende äritegevuses lubatud tegevusvabaduse piiridesse. Islandi ametiasutuste esitatud teabe alusel asus järelevalveasutus seisukohale, et elektrilepinguga ei kaasnenud Verne jaoks eelist. |
| --- | --- |

(184)

Ülalnimetatud põhjustel jõudis järelevalveamet järeldusele, et elektrilepingu tingimused jäävad riigiettevõtetele nende äritegevuses lubatud tegevusvabaduse piiridesse. Islandi ametiasutuste esitatud teabe alusel asus järelevalveasutus seisukohale, et elektrilepinguga ei kaasnenud Verne jaoks eelist.

3.   MEETMETE ÕIGUSPÄRASUS

| (185) | Protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et „EFTA järelevalveametit tuleb teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse (...). Asjaomane riik ei tohi oma kavandatud meedet jõustada enne lõpliku otsuse tegemist”. |
| --- | --- |

(185)

Protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et „EFTA järelevalveametit tuleb teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse (...). Asjaomane riik ei tohi oma kavandatud meedet jõustada enne lõpliku otsuse tegemist”.

| (186) | Island ei teavitanud ülalmääratletud abist enne selle jõustumist, seega ei saanud järelevalveamet teha oma lõplikku otsust enne abi eraldamist. Seega on tegemist seadusvastase abiga. |
| --- | --- |

(186)

Island ei teavitanud ülalmääratletud abist enne selle jõustumist, seega ei saanud järelevalveamet teha oma lõplikku otsust enne abi eraldamist. Seega on tegemist seadusvastase abiga.

4.   ABI KOKKUSOBIVUS

| (187) | EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 kirjeldatud toetusmeetmed ei ole reeglina EMP lepingu toimimisega kokkusobivad, välja arvatud juhul, kui tegemist on EMP lepingu artikli 61 lõikes 2 või 3 sätestatud eranditega. |
| --- | --- |

(187)

EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 kirjeldatud toetusmeetmed ei ole reeglina EMP lepingu toimimisega kokkusobivad, välja arvatud juhul, kui tegemist on EMP lepingu artikli 61 lõikes 2 või 3 sätestatud eranditega.

| (188) | Regionaalabi suuniste artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses võivad meetmed kvalifitseeruda kokkusobivaks abiks, kui seda „antakse kõige ebasoodsamas olukorras olevatele piirkondadele, toetades investeeringuid ja töökohtade loomist”. Järelevalveamet märgib, et andmekeskus on kavandatud Reykjanesbæri, mis on järelevalveameti otsuse nr 378/06/COL (Islandi abisaajate piirkondade regionaalabi kaardi kohta) järgi investeeringuteks ettenähtud abi suhtes kõlblik piirkond. |
| --- | --- |

(188)

Regionaalabi suuniste artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses võivad meetmed kvalifitseeruda kokkusobivaks abiks, kui seda „antakse kõige ebasoodsamas olukorras olevatele piirkondadele, toetades investeeringuid ja töökohtade loomist”. Järelevalveamet märgib, et andmekeskus on kavandatud Reykjanesbæri, mis on järelevalveameti otsuse nr 378/06/COL (Islandi abisaajate piirkondade regionaalabi kaardi kohta) järgi investeeringuteks ettenähtud abi suhtes kõlblik piirkond.

4.1   Litsentsimis- ja maksuleping

| (189) | Hiljem tagasivõetud teatises teavitati ühest kõnealuses otsuses käsitletavatest meetmetest: munitsipaalomandimaksust. Teatis võeti tagasi pärast ametliku uurimise algatamist. Kohalik omavalitsus oli aga litsentsimis- ja maksulepingu meetmed juba jõustanud ning neid ei ole siiani tühistatud. |
| --- | --- |

(189)

Hiljem tagasivõetud teatises teavitati ühest kõnealuses otsuses käsitletavatest meetmetest: munitsipaalomandimaksust. Teatis võeti tagasi pärast ametliku uurimise algatamist. Kohalik omavalitsus oli aga litsentsimis- ja maksulepingu meetmed juba jõustanud ning neid ei ole siiani tühistatud.

| (190) | Islandi ametiasutused väitsid oma hiljem tagasivõetud teatises ja märkustes menetluse algatamise otsusele, et munitsipaalomandimaksust vabastamine aastapõhiselt on kooskõlas EMP lepingus sätestatud regionaalabi suunistega, moodustades osa erinevatest maksumeetmetest. Islandi ametiasutused teatasid, et vabastus munitsipaalomandimaksust moodustas ühe osa 2009. aastal investeerimislepingus andmekeskuse ehitamise jaoks algselt kavandatud maksusoodustustest. Hiljem loobuti investeerimislepingust kui sellisest, kuid Verne ja kohalik omavalitsus sõlmisid seni litsentsimis- ja maksulepingu osa moodustava munitsipaalomandimaksust vabastamise meetme iseseisva meetmena (101). Enamgi veel, Islandi pädevate asutuste sõnul kehtis see juba 2009. aasta algusest ja seda eraldatakse aastapõhiselt. |
| --- | --- |

(190)

Islandi ametiasutused väitsid oma hiljem tagasivõetud teatises ja märkustes menetluse algatamise otsusele, et munitsipaalomandimaksust vabastamine aastapõhiselt on kooskõlas EMP lepingus sätestatud regionaalabi suunistega, moodustades osa erinevatest maksumeetmetest. Islandi ametiasutused teatasid, et vabastus munitsipaalomandimaksust moodustas ühe osa 2009. aastal investeerimislepingus andmekeskuse ehitamise jaoks algselt kavandatud maksusoodustustest. Hiljem loobuti investeerimislepingust kui sellisest, kuid Verne ja kohalik omavalitsus sõlmisid seni litsentsimis- ja maksulepingu osa moodustava munitsipaalomandimaksust vabastamise meetme iseseisva meetmena (101). Enamgi veel, Islandi pädevate asutuste sõnul kehtis see juba 2009. aasta algusest ja seda eraldatakse aastapõhiselt.

| (191) | Litsentsimis- ja maksulepingus sätestatud vabastus munitsipaalomandimaksust ei ole seotud eriinvesteeringuga. Lisaks selgitasid Islandi ametiasutused oma märkustes menetluse algatamise otsusele, et hiljem tühistatud investeerimislepingus kirjeldatud meetmete puhul ei olnud abi eraldamise tingimuseks seatud andmekeskuse ehitamise kõigi etappide lõpetamist, nagu tol hetkel kavas oli (102). |
| --- | --- |

(191)

Litsentsimis- ja maksulepingus sätestatud vabastus munitsipaalomandimaksust ei ole seotud eriinvesteeringuga. Lisaks selgitasid Islandi ametiasutused oma märkustes menetluse algatamise otsusele, et hiljem tühistatud investeerimislepingus kirjeldatud meetmete puhul ei olnud abi eraldamise tingimuseks seatud andmekeskuse ehitamise kõigi etappide lõpetamist, nagu tol hetkel kavas oli (102).

| (192) | Regionaalabi suunistes sätestatakse, et investeeringuteks ettenähtud regionaalabi eraldamise tingimuseks on määratletud eriinvesteerimisprojekt, vt suuniste 4. peatükk. Litsentsimise ja maksulepingu alusel munitsipaalomandimaksust aastapõhise vabastuse saamise tingimuseks ei olnud seatud ei eri- ega määratletud investeeringut (andmekeskuse või teiste tehingute tarbeks), nagu on nõutud regionaalabi suunistes. Munitsipaalomandimaksust vabastamise tingimuseks ei olnud seatud ka investeerimisprojekti haldamise kohustust piirkonnas viis aastat, nagu on sätestatud regionaalabi suuniste lõikes 32. Seega ei ole kõnealuse abi puhul tegemist investeeringuteks ettenähtud abiga regionaalabi suuniste tähenduses. |
| --- | --- |

(192)

Regionaalabi suunistes sätestatakse, et investeeringuteks ettenähtud regionaalabi eraldamise tingimuseks on määratletud eriinvesteerimisprojekt, vt suuniste 4. peatükk. Litsentsimise ja maksulepingu alusel munitsipaalomandimaksust aastapõhise vabastuse saamise tingimuseks ei olnud seatud ei eri- ega määratletud investeeringut (andmekeskuse või teiste tehingute tarbeks), nagu on nõutud regionaalabi suunistes. Munitsipaalomandimaksust vabastamise tingimuseks ei olnud seatud ka investeerimisprojekti haldamise kohustust piirkonnas viis aastat, nagu on sätestatud regionaalabi suuniste lõikes 32. Seega ei ole kõnealuse abi puhul tegemist investeeringuteks ettenähtud abiga regionaalabi suuniste tähenduses.

| (193) | Islandi ametiasutused ei ole väitnud, et abimeetmed oleksid regionaalabi suuniste mõistes kokkusobivad tegevuskulude katteks antava abiga. Munitsipaalomandimaksust vabastamine ei ole kooskõlas regionaalabi suuniste 5. peatükis sätestatud tingimustega, eelkõige ei ole kinni peetud kohustusest eraldada abi ainult eelnevalt määratletud abikõlblike kulutuste jaoks, nagu on sätestatud regionaalabi suuniste lõikes 66. |
| --- | --- |

(193)

Islandi ametiasutused ei ole väitnud, et abimeetmed oleksid regionaalabi suuniste mõistes kokkusobivad tegevuskulude katteks antava abiga. Munitsipaalomandimaksust vabastamine ei ole kooskõlas regionaalabi suuniste 5. peatükis sätestatud tingimustega, eelkõige ei ole kinni peetud kohustusest eraldada abi ainult eelnevalt määratletud abikõlblike kulutuste jaoks, nagu on sätestatud regionaalabi suuniste lõikes 66.

| (194) | Munitsipaalomandimaksust vabastamise puhul on seega tegemist puhtalt tegevuskulude katteks antud abiga, mis ei ole kooskõlas EMP lepinguga. |
| --- | --- |

(194)

Munitsipaalomandimaksust vabastamise puhul on seega tegemist puhtalt tegevuskulude katteks antud abiga, mis ei ole kooskõlas EMP lepinguga.

| (195) | Islandi ametiasutused ei ole konkreetselt selgitanud, kas munitsipaalsest tänavaehitusmaksust ühekordse vabastamise puhul on tegemist riigiabiga või mitte, ning samuti ei ole nad esitanud eraldi argumente selle meetme kokkusobivuse kohta. Järelevalveamet jääb seisukohale, et tänavaehitusmaksust ja omandimaksust vabastamiste puhul kehtib üks ja seesama: need meetmed ei ole seotud eriinvesteeringuga ja nende puhul on puhtal kujul tegemist Vernele tegevuskulude katteks antud abiga, mis ei ole kooskõlas EMP lepinguga. |
| --- | --- |

(195)

Islandi ametiasutused ei ole konkreetselt selgitanud, kas munitsipaalsest tänavaehitusmaksust ühekordse vabastamise puhul on tegemist riigiabiga või mitte, ning samuti ei ole nad esitanud eraldi argumente selle meetme kokkusobivuse kohta. Järelevalveamet jääb seisukohale, et tänavaehitusmaksust ja omandimaksust vabastamiste puhul kehtib üks ja seesama: need meetmed ei ole seotud eriinvesteeringuga ja nende puhul on puhtal kujul tegemist Vernele tegevuskulude katteks antud abiga, mis ei ole kooskõlas EMP lepinguga.

| (196) | Lisaks avaldas järelevalveamet oma menetluse algatamise otsuses kahtlusi pärast andmekeskuse ehitamist 2008. aastal kehtima hakanud lepingute (103) stimuleeriva toime osas. Regionaalabi suuniste kohaselt on abi kokkusobimise põhiline eeltingimus stimuleeriv toime. Regionaalabi hindamise olulisim aspekt on saada teada, kas pakutud regionaalabi on vajalik tegeliku stimuleeriva toime tekkimiseks investeeringute teostamisele, mida sellise abi andmiseta abisaavas piirkonnas ei tehtaks. Seega tuleks kontrollida, kas investeeringule stimuleeriva toime andmiseks on abi vajalik ehk et kas abi muudab tegelikult abisaaja käitumist selliselt, et ta teostab oma investeeringu asjaomases abi saavas piirkonnas ja mitte kuskil mujal. Järelikult võib regionaalabi olla EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c kokkusobiv ainult siis, kui see on käivitanud investeeringu asjaomases regionaalabi piirkonnas (104). |
| --- | --- |

(196)

Lisaks avaldas järelevalveamet oma menetluse algatamise otsuses kahtlusi pärast andmekeskuse ehitamist 2008. aastal kehtima hakanud lepingute (103) stimuleeriva toime osas. Regionaalabi suuniste kohaselt on abi kokkusobimise põhiline eeltingimus stimuleeriv toime. Regionaalabi hindamise olulisim aspekt on saada teada, kas pakutud regionaalabi on vajalik tegeliku stimuleeriva toime tekkimiseks investeeringute teostamisele, mida sellise abi andmiseta abisaavas piirkonnas ei tehtaks. Seega tuleks kontrollida, kas investeeringule stimuleeriva toime andmiseks on abi vajalik ehk et kas abi muudab tegelikult abisaaja käitumist selliselt, et ta teostab oma investeeringu asjaomases abi saavas piirkonnas ja mitte kuskil mujal. Järelikult võib regionaalabi olla EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c kokkusobiv ainult siis, kui see on käivitanud investeeringu asjaomases regionaalabi piirkonnas (104).

| (197) | Regionaalabi suunistes käsitletakse terminit „töö algus” kui „ehitustööde algust või esimese kindla kokkuleppe sõlmimist varustuse tellimiseks, väljaarvatud esialgsed tasuvusuuringud” (105). Tegemist on kinnitatud faktiga, et käesoleval juhtumil algasid tööd juba 2008. aastal. Kättesaadava teabe kohaselt ei olnud selleks hetkeks kohaliku omavalitsusega munitsipaalomandimaksust vabastamise osas veel mitte mingit lepingut algatatud. |
| --- | --- |

(197)

Regionaalabi suunistes käsitletakse terminit „töö algus” kui „ehitustööde algust või esimese kindla kokkuleppe sõlmimist varustuse tellimiseks, väljaarvatud esialgsed tasuvusuuringud” (105). Tegemist on kinnitatud faktiga, et käesoleval juhtumil algasid tööd juba 2008. aastal. Kättesaadava teabe kohaselt ei olnud selleks hetkeks kohaliku omavalitsusega munitsipaalomandimaksust vabastamise osas veel mitte mingit lepingut algatatud.

| (198) | 9. novembril 2009 – vahetult enne andmekeskuse ehitamise seiskumist 2009. aasta detsembris – kohaliku omavalitsusega sõlmitud litsentsimis- ja maksulepingu puhul on veelgi selgem kui hiljem tühistatud investeerimislepingu puhul, et tõestatud stimuleeriva toime nõue ei olnud täidetud, kuna leping sõlmiti kohaliku omavalitsusega ajaliselt isegi veel hiljem kui investeerimisleping (mis sõlmiti 2009. aasta oktoobris). Isegi varasemal kuupäeval, 2009. aasta mais, mil kohalik omavalitsus ja Verne Islandi pädevate asutuste väitel algselt maksusoodustuste üle läbirääkimisi pidasid, ei olnud stimuleeriva toime nõue täidetud. 2008. aastal, kui andmekeskuse ehitus algas, ei esitatud munitsipaalmaksust vabastamise kohta „mitte ühtegi dokumenti, mida saaks käsitleda investeeringuks ettenähtud abi andmise selge lubadusena [ettevõttele]” (106). |
| --- | --- |

(198)

9. novembril 2009 – vahetult enne andmekeskuse ehitamise seiskumist 2009. aasta detsembris – kohaliku omavalitsusega sõlmitud litsentsimis- ja maksulepingu puhul on veelgi selgem kui hiljem tühistatud investeerimislepingu puhul, et tõestatud stimuleeriva toime nõue ei olnud täidetud, kuna leping sõlmiti kohaliku omavalitsusega ajaliselt isegi veel hiljem kui investeerimisleping (mis sõlmiti 2009. aasta oktoobris). Isegi varasemal kuupäeval, 2009. aasta mais, mil kohalik omavalitsus ja Verne Islandi pädevate asutuste väitel algselt maksusoodustuste üle läbirääkimisi pidasid, ei olnud stimuleeriva toime nõue täidetud. 2008. aastal, kui andmekeskuse ehitus algas, ei esitatud munitsipaalmaksust vabastamise kohta „mitte ühtegi dokumenti, mida saaks käsitleda investeeringuks ettenähtud abi andmise selge lubadusena [ettevõttele]” (106).

| (199) | Järelevalveamet on seisukohal, et regionaalabi suuniste sätted ja eesmärk moodustavad käesoleva hinnangu jaoks tugeva aluse, ega jaga Islandi ametiasutuste seisukohta, et see alus tooks kaasa vormi pidamise sisust olulisemaks. |
| --- | --- |

(199)

Järelevalveamet on seisukohal, et regionaalabi suuniste sätted ja eesmärk moodustavad käesoleva hinnangu jaoks tugeva aluse, ega jaga Islandi ametiasutuste seisukohta, et see alus tooks kaasa vormi pidamise sisust olulisemaks.

| (200) | Islandi ametiasutused väitsid, et Vernel oli algset investeerimislepingut vaja selleks, et viia finantskriisi puhkemise järel lõpule oma investeering andmekeskusesse. Islandi esitatud argument oli järgmine: „Verne ei saa andmekeskuse projekti lõpetada algselt kavandatud viisil“, vt järelevalveameti otsust nr 418/10/COL, lk 19. Menetluse algatamise otsuses leidis järelevalveamet seda argumenti käsitledes, et abi vajalikkuse kontrollimisel tuleb põhjalikult analüüsida abisaaja investeerimisotsuse majanduslikke asjaolusid. Järelevalveamet jõudis seisukohale, et nimetatud analüüs tuleks läbi viia ainult abisaaja algsete äriplaanide ja muude abisaaja investeerimiskomisjonile investeerimistegevuseks vajalike vahendite kasutamiseks heakskiidu saamiseks esitatud dokumentide alusel: projekti kasumlikkuse arvutused koos ja ilma abita, projekti finantsanalüüs, riskihindamine ning üksikasjalik ülevaade sellest, kuidas mõjutas 2008. aasta oktoobris puhkenud finantskriis äriplaani ja investeeringu nõutud tulumäära. Island ei ole kogu ametliku uurimise ajal esitanud mitte ühtegi äriplaani või muud asjaomast dokumenti investeerimisotsuse kohta või mõnd muud kõnealust argumenti toetavat materjali. Nimetatud argument ei ole seega pädev ja järelevalveamet ei saa seetõttu munitsipaalomandimaksu meetmeid selle alusel kokkusobivaks lugeda. |
| --- | --- |

(200)

Islandi ametiasutused väitsid, et Vernel oli algset investeerimislepingut vaja selleks, et viia finantskriisi puhkemise järel lõpule oma investeering andmekeskusesse. Islandi esitatud argument oli järgmine: „Verne ei saa andmekeskuse projekti lõpetada algselt kavandatud viisil“, vt järelevalveameti otsust nr 418/10/COL, lk 19. Menetluse algatamise otsuses leidis järelevalveamet seda argumenti käsitledes, et abi vajalikkuse kontrollimisel tuleb põhjalikult analüüsida abisaaja investeerimisotsuse majanduslikke asjaolusid. Järelevalveamet jõudis seisukohale, et nimetatud analüüs tuleks läbi viia ainult abisaaja algsete äriplaanide ja muude abisaaja investeerimiskomisjonile investeerimistegevuseks vajalike vahendite kasutamiseks heakskiidu saamiseks esitatud dokumentide alusel: projekti kasumlikkuse arvutused koos ja ilma abita, projekti finantsanalüüs, riskihindamine ning üksikasjalik ülevaade sellest, kuidas mõjutas 2008. aasta oktoobris puhkenud finantskriis äriplaani ja investeeringu nõutud tulumäära. Island ei ole kogu ametliku uurimise ajal esitanud mitte ühtegi äriplaani või muud asjaomast dokumenti investeerimisotsuse kohta või mõnd muud kõnealust argumenti toetavat materjali. Nimetatud argument ei ole seega pädev ja järelevalveamet ei saa seetõttu munitsipaalomandimaksu meetmeid selle alusel kokkusobivaks lugeda.

| (201) | Seega jõudis järelevalveamet järeldusele, et litsentsimis- ja maksulepingu alusel antud abi ei saa käsitleda EMP lepingus sätestatud regionaalabi suuniste artikli 61 lõike 3 punktiga c vastavuses olevaks. |
| --- | --- |

(201)

Seega jõudis järelevalveamet järeldusele, et litsentsimis- ja maksulepingu alusel antud abi ei saa käsitleda EMP lepingus sätestatud regionaalabi suuniste artikli 61 lõike 3 punktiga c vastavuses olevaks.

| (202) | Järelevalveamet nentis, et Islandi ametiasutused kasutasid oma märkustes menetluse algatamise otsusele vääramatu jõu argumenti. Erandid riigiabi üldisest keelust on sätestatud EMP lepingu artikli 61 lõikes 3. Järelevalveamet ei näe, et vääramatu jõu argument oleks artikli 61 lõike 3 või selle sätte alusel vastuvõetud suuniste osas asjakohane. Kõnealuse juhtumi asjaolud ei kvalifitseeru eelkõige artikli 61 lõike 3 punkti b mõistes abiks, kuna maksumeetmete eesmärk ei olnud tõsise häirega tegelemine majanduses tervikuna. Järelevalveamet ei käsitle seega Islandi ametiasutuste esitatud vääramatu jõu argumenti asjakohasena. |
| --- | --- |

(202)

Järelevalveamet nentis, et Islandi ametiasutused kasutasid oma märkustes menetluse algatamise otsusele vääramatu jõu argumenti. Erandid riigiabi üldisest keelust on sätestatud EMP lepingu artikli 61 lõikes 3. Järelevalveamet ei näe, et vääramatu jõu argument oleks artikli 61 lõike 3 või selle sätte alusel vastuvõetud suuniste osas asjakohane. Kõnealuse juhtumi asjaolud ei kvalifitseeru eelkõige artikli 61 lõike 3 punkti b mõistes abiks, kuna maksumeetmete eesmärk ei olnud tõsise häirega tegelemine majanduses tervikuna. Järelevalveamet ei käsitle seega Islandi ametiasutuste esitatud vääramatu jõu argumenti asjakohasena.

| (203) | Islandi pädevad asutused ei ole maininud järelevalveameti suuniseid, mis käsitlevad ettevõtte päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat abi. Arvestades, et mitte miski ei viita sellele, et Verne oleks 2009. aastal, mil litsentsimis- ja maksuleping sõlmiti, olnud nimetatud suuniste mõistes raskustes olev äriühing, siis näib, et suunistes sätestatud tingimused ei olnud täidetud. |
| --- | --- |

(203)

Islandi pädevad asutused ei ole maininud järelevalveameti suuniseid, mis käsitlevad ettevõtte päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat abi. Arvestades, et mitte miski ei viita sellele, et Verne oleks 2009. aastal, mil litsentsimis- ja maksuleping sõlmiti, olnud nimetatud suuniste mõistes raskustes olev äriühing, siis näib, et suunistes sätestatud tingimused ei olnud täidetud.

| (204) | Igal juhul ei ole tõestatud, et litsentsimis- ja maksulepingus sisalduvad meetmed olid vajalikud ja proportsionaalsed mõne ühishuvi eesmärkide saavutamiseks. Järelevalveamet ei tuvastanud seega ühtegi põhjust, mille alusel lugeda litsentsimis- ja maksulepingu alusel antud abi siseturuga kooskõlas olevaks EMP lepingu artikli 61 lõike 3 mõistes. |
| --- | --- |

(204)

Igal juhul ei ole tõestatud, et litsentsimis- ja maksulepingus sisalduvad meetmed olid vajalikud ja proportsionaalsed mõne ühishuvi eesmärkide saavutamiseks. Järelevalveamet ei tuvastanud seega ühtegi põhjust, mille alusel lugeda litsentsimis- ja maksulepingu alusel antud abi siseturuga kooskõlas olevaks EMP lepingu artikli 61 lõike 3 mõistes.

| (205) | Ülalnimetatud põhjustel ei saa litsentsimis- ja maksulepingu meetmeid lugeda EMP lepinguga kooskõlas olevaks. |
| --- | --- |

(205)

Ülalnimetatud põhjustel ei saa litsentsimis- ja maksulepingu meetmeid lugeda EMP lepinguga kooskõlas olevaks.

| (206) | Seega jõudis järelevalveamet järeldusele, et kohaliku omavalitsuse poolt Vernele antud maksusoodustuste näol on tegemist abiga, mis on seadusvastane ja mis ei ole EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaselt kokkusobiv siseturuga. |
| --- | --- |

(206)

Seega jõudis järelevalveamet järeldusele, et kohaliku omavalitsuse poolt Vernele antud maksusoodustuste näol on tegemist abiga, mis on seadusvastane ja mis ei ole EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaselt kokkusobiv siseturuga.

4.2   Kinnisvara ostu leping

| (207) | Järelevalveamet leidis, et Vernele soodushinnaga müüdud viis hoonet kujutavad endast riigiabi. Islandi ametiasutused ei ole esitanud ühtegi argumenti selle kohta, et abi oleks olnud EMP lepinguga kooskõlas, vaid on pigem oma argumentatsioonis keskendunud selle kinnitamisele, et mingit abi ei antud. Järelevalveamet püüdis siiski kindlaks teha, kas abi on regionaalabi suunistega kooskõlas. |
| --- | --- |

(207)

Järelevalveamet leidis, et Vernele soodushinnaga müüdud viis hoonet kujutavad endast riigiabi. Islandi ametiasutused ei ole esitanud ühtegi argumenti selle kohta, et abi oleks olnud EMP lepinguga kooskõlas, vaid on pigem oma argumentatsioonis keskendunud selle kinnitamisele, et mingit abi ei antud. Järelevalveamet püüdis siiski kindlaks teha, kas abi on regionaalabi suunistega kooskõlas.

| (208) | Abi anti 2008. aasta veebruaris. Seda ei saa käsitleda piirkondliku investeeringuna, kuna 26. veebruaril 2008 kinnisvara ostu lepingu sõlmimisel ja 9. mail 2008 allkirjastatud omandi üleandmisel ei loodud mingit seost antud abi ja määratletud kohustuse vahel kõnealusesse piirkonda investeerida. Et tegemist oleks investeeringuteks ettenähtud abiga regionaalabi suuniste mõistes, peab abi olema antud „alginvesteeringu projektidele”, nagu on sätestatud regionaalabi suuniste lõikes 25, ning abi peab olema arvutatud kas eriinvesteeringutele tehtud kulutuste või investeerimisega vahetult loodud töökohtade kulude alusel, nagu on sätestatud suuniste lõikes 28. Nii see aga ei olnud, kui Island Vernele hooned müüs – müük ei olnud seotud ühegi eriinvesteerimisprojektiga ja sellist projekti ei olnud ka eeltingimuseks seatud. Kinnisvaralepingus mainitakse investeerimisprojekti ainult lepingu lisas C, pealkirja all „I etapi load”, kus on juttu hoonete 868 ja 869 renoveerimisest andmekeskuseks, hõlmates kuni 5 000 m2 ulatuses uut ehitust, peatükis „I etapp” nähakse ette kuni 12 000 m2 ulatuses uute hoonete ehitamist ning peatükis „Tegevuskava” kavandatakse kuni 40 000 m2 ulatuses uute andmekeskuse hoonete ehitamist ja kuni nelja täiendava elektritootmishoone ehitamist pindalaga kuni 16 000 m2. Ilmneb siiski, et hoonete müük ja nende müügi tingimused ei olnud nimetatud kavade või mõne muu eriinvesteerimiskava eeltingimuseks, mida tõestab ka asjaolu, et algselt kavandatud investeeringut ei viidud täies mahus lõpule, nagu on Islandi ametiasutused ametliku uurimise käigus selgitanud, kuigi hoonete eest makstud hind jäi muutumatuks. |
| --- | --- |

(208)

Abi anti 2008. aasta veebruaris. Seda ei saa käsitleda piirkondliku investeeringuna, kuna 26. veebruaril 2008 kinnisvara ostu lepingu sõlmimisel ja 9. mail 2008 allkirjastatud omandi üleandmisel ei loodud mingit seost antud abi ja määratletud kohustuse vahel kõnealusesse piirkonda investeerida. Et tegemist oleks investeeringuteks ettenähtud abiga regionaalabi suuniste mõistes, peab abi olema antud „alginvesteeringu projektidele”, nagu on sätestatud regionaalabi suuniste lõikes 25, ning abi peab olema arvutatud kas eriinvesteeringutele tehtud kulutuste või investeerimisega vahetult loodud töökohtade kulude alusel, nagu on sätestatud suuniste lõikes 28. Nii see aga ei olnud, kui Island Vernele hooned müüs – müük ei olnud seotud ühegi eriinvesteerimisprojektiga ja sellist projekti ei olnud ka eeltingimuseks seatud. Kinnisvaralepingus mainitakse investeerimisprojekti ainult lepingu lisas C, pealkirja all „I etapi load”, kus on juttu hoonete 868 ja 869 renoveerimisest andmekeskuseks, hõlmates kuni 5 000 m2 ulatuses uut ehitust, peatükis „I etapp” nähakse ette kuni 12 000 m2 ulatuses uute hoonete ehitamist ning peatükis „Tegevuskava” kavandatakse kuni 40 000 m2 ulatuses uute andmekeskuse hoonete ehitamist ja kuni nelja täiendava elektritootmishoone ehitamist pindalaga kuni 16 000 m2. Ilmneb siiski, et hoonete müük ja nende müügi tingimused ei olnud nimetatud kavade või mõne muu eriinvesteerimiskava eeltingimuseks, mida tõestab ka asjaolu, et algselt kavandatud investeeringut ei viidud täies mahus lõpule, nagu on Islandi ametiasutused ametliku uurimise käigus selgitanud, kuigi hoonete eest makstud hind jäi muutumatuks.

| (209) | Regionaalabi suuniste lõikes 32 on sätestatud üks tähtis tingimus, nimelt peab abi andmine sõltuma investeerimisprojekti haldamisest asjaomases piirkonnas vähemalt viie aasta jooksul pärast selle elluviimist. Kõnealusel juhul ei ole sellest tingimusest kinni peetud. |
| --- | --- |

(209)

Regionaalabi suuniste lõikes 32 on sätestatud üks tähtis tingimus, nimelt peab abi andmine sõltuma investeerimisprojekti haldamisest asjaomases piirkonnas vähemalt viie aasta jooksul pärast selle elluviimist. Kõnealusel juhul ei ole sellest tingimusest kinni peetud.

| (210) | Muid kokkusobivuse aluseid ei kohaldata. Järelevalveamet teeb seega järelduse, et Vernele antud riigiabi kinnisvara soodushindade näol on seadusvastane ega ole EMP lepingu artikli 61 lõike 1 mõistes kooskõlas siseturuga. |
| --- | --- |

(210)

Muid kokkusobivuse aluseid ei kohaldata. Järelevalveamet teeb seega järelduse, et Vernele antud riigiabi kinnisvara soodushindade näol on seadusvastane ega ole EMP lepingu artikli 61 lõike 1 mõistes kooskõlas siseturuga.

5.   JÄRELDUSED

| (211) | Eelnimetatud hindamise alusel leiab järelevalveamet, et Island on EMP lepingu artikli 61 lõiget 1 rikkudes andnud seadusvastaselt Vernele järgmist abi:






  a) | käesoleva otsuse jaotises I.3.4.2 kirjeldatud kohaliku omavalitsuse tasandi maksusoodustused, mille väärtuse peavad Islandi ametiasutused kindlaks tegema abi tagasinõudmise käigus, ja |
| --- | --- | --- |

(211)

Eelnimetatud hindamise alusel leiab järelevalveamet, et Island on EMP lepingu artikli 61 lõiget 1 rikkudes andnud seadusvastaselt Vernele järgmist abi:

a)

käesoleva otsuse jaotises I.3.4.2 kirjeldatud kohaliku omavalitsuse tasandi maksusoodustused, mille väärtuse peavad Islandi ametiasutused kindlaks tegema abi tagasinõudmise käigus, ja

| b) | Reykjanesbæri kohalikus omavalitsuses Valhallarbrauti tööstuspiirkonnas paiknevate hoonete nr 864, 866, 868, 869 ja 872 soodushind 220 850 000 Islandi krooni. |
| --- | --- |

b)

Reykjanesbæri kohalikus omavalitsuses Valhallarbrauti tööstuspiirkonnas paiknevate hoonete nr 864, 866, 868, 869 ja 872 soodushind 220 850 000 Islandi krooni.

| (212) | Punktides a ja b viidatud abi tuleb lugeda ühisturuga kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

(212)

Punktides a ja b viidatud abi tuleb lugeda ühisturuga kokkusobimatuks.

| (213) | Järelevalveamet leiab, et ei maa rendileping (täiendava rendilepinguga muudetud kujul) ega elektrileping ei toonud kaasa riigiabi andmist. |
| --- | --- |

(213)

Järelevalveamet leiab, et ei maa rendileping (täiendava rendilepinguga muudetud kujul) ega elektrileping ei toonud kaasa riigiabi andmist.

6.   SEADUSVASTASE JA KOKKUSOBIMATU RIIGIABI TAGASINÕUDMINE

| (214) | Protokolli nr 3 II osa artiklist 14 nähtub, et järelvalveamet teeb otsuse nõuda kõigilt abisaajatelt tagasi seadusvastane abi, mis ei ole EMP lepingu riigiabi eeskirjadega kooskõlas. |
| --- | --- |

(214)

Protokolli nr 3 II osa artiklist 14 nähtub, et järelvalveamet teeb otsuse nõuda kõigilt abisaajatelt tagasi seadusvastane abi, mis ei ole EMP lepingu riigiabi eeskirjadega kooskõlas.

| (215) | Abi tühistamine seadusvastaselt antud riigiabi tagasinõudmise kaudu on loogiline tagajärg, kui leitakse, et abi on antud seadusvastaselt. Abi tagasi makstes jääb abisaaja ilma oma eelistest turukonkurentide ees ja nii taastatakse abi maksmisele eelnenud olukord (107). |
| --- | --- |

(215)

Abi tühistamine seadusvastaselt antud riigiabi tagasinõudmise kaudu on loogiline tagajärg, kui leitakse, et abi on antud seadusvastaselt. Abi tagasi makstes jääb abisaaja ilma oma eelistest turukonkurentide ees ja nii taastatakse abi maksmisele eelnenud olukord (107).

| (216) | Arvestades, et kõnealuse juhtumi raames tuvastatud meetmed osutusid seadusvastaselt antud abiks, mis ei olnud kokkusobiv, siis tuleb see summa Vernelt tagasi nõuda, et taastada need majanduslikud tingimused, milles ettevõte oleks pidanud teistega konkureerima, kui talle poleks kokkusobimatut abi antud. Islandi ametiasutused peavad astuma kõik vajalikud sammud, et kõrvaldada abist tulenevad eelised ja nõuda abisaajalt see abi tagasi. |
| --- | --- |

(216)

Arvestades, et kõnealuse juhtumi raames tuvastatud meetmed osutusid seadusvastaselt antud abiks, mis ei olnud kokkusobiv, siis tuleb see summa Vernelt tagasi nõuda, et taastada need majanduslikud tingimused, milles ettevõte oleks pidanud teistega konkureerima, kui talle poleks kokkusobimatut abi antud. Islandi ametiasutused peavad astuma kõik vajalikud sammud, et kõrvaldada abist tulenevad eelised ja nõuda abisaajalt see abi tagasi.

| (217) | Tagasinõudmine peab toimuma hetkest, mil abisaajal eelis tekkis, st hetkest, kui abi talle kättesaadavaks tehti, ning sellelt tuleb nõuda intressi kuni täieliku tagasimaksmiseni. Tagasinõutav summa tuleb arvutada ebaseaduslikku ja kokkusobimatut riigiabi käsitlevate järelevalveameti suuniste sätete alusel ning kooskõlas järelevalveameti otsusega nr 195/04/COL. |
| --- | --- |

(217)

Tagasinõudmine peab toimuma hetkest, mil abisaajal eelis tekkis, st hetkest, kui abi talle kättesaadavaks tehti, ning sellelt tuleb nõuda intressi kuni täieliku tagasimaksmiseni. Tagasinõutav summa tuleb arvutada ebaseaduslikku ja kokkusobimatut riigiabi käsitlevate järelevalveameti suuniste sätete alusel ning kooskõlas järelevalveameti otsusega nr 195/04/COL.

| (218) | Kokkusobimatu abielement on kinnisvara puhul 220 850 000 Islandi krooni. Mis puudutab munitsipaalomandimaksu ja tänavaehitusmaksuga seotud abielemente, siis palutakse Islandil esitada üksikasjalik ja täpne teave litsentsimis- ja maksulepingu raames antud abi summa kohta (108), |
| --- | --- |

(218)

Kokkusobimatu abielement on kinnisvara puhul 220 850 000 Islandi krooni. Mis puudutab munitsipaalomandimaksu ja tänavaehitusmaksuga seotud abielemente, siis palutakse Islandil esitada üksikasjalik ja täpne teave litsentsimis- ja maksulepingu raames antud abi summa kohta (108),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kooskõlas protokolli nr 3 II osa artikliga 8 ja teatise tagasivõtmise järel on ametlik uurimismenetlus – mis algatati protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 2 alusel, kus käsitletakse teatavat maksusoodustust, mida Island kavatses hiljem tühistatud investeerimislepingu alusel Vernele andmekeskuse ehitamiseks anda – nüüdseks lõpetatud järgmiste meetmete osas:

| a) | ettevõtete tulumaksumäär, |
| --- | --- |

a)

ettevõtete tulumaksumäär,

| b) | kulumieeskirjad, |
| --- | --- |

b)

kulumieeskirjad,

| c) | tööstus- ja turumaksud, |
| --- | --- |

c)

tööstus- ja turumaksud,

| d) | tempelmaksud, |
| --- | --- |

d)

tempelmaksud,

| e) | tsoneerimistasu, |
| --- | --- |

e)

tsoneerimistasu,

| f) | impordimaksud, |
| --- | --- |

f)

impordimaksud,

| g) | impordi- ja elektri käibemaksu edasilükkamine, |
| --- | --- |

g)

impordi- ja elektri käibemaksu edasilükkamine,

| h) | elektriturvalisuse kontrolli maks, |
| --- | --- |

h)

elektriturvalisuse kontrolli maks,

| i) | garantii kapitalimaksu võimaliku kehtestamise vastu. |
| --- | --- |

i)

garantii kapitalimaksu võimaliku kehtestamise vastu.

Artikkel 2

Ametlik uurimismenetlus, mille käigus uuriti Farice ja Verne 26. veebruari 2008 lepingut, on praeguseks lõpetatud, kuna Island on teatanud selle lepingu tühistamisest.

Artikkel 3

9. mai 2008 maa rendileping, mida muudeti 30. juunil 2009 täiendava rendilepinguga, ning 22. oktoobri 2009 elektrileping, mis sõlmiti ettevõtetega Verne Holdings ehf. ja Verne Real Estate ehf., ei ole EMP lepingu artikli 61 lõike 1 mõistes riigiabi.

Artikkel 4

9. novembril 2009 allkirjastatud litsentsimis- ja maksulepinguga sai ettevõte Verne Holdings ehf. EMP lepingu artikli 61 lõike 1 mõistes riigiabi seoses järgmiste meetmetega:

| a) | tagatud aastapõhine maksimaalne omandimaksu määr 1,65 %, |
| --- | --- |

a)

tagatud aastapõhine maksimaalne omandimaksu määr 1,65 %,

| b) | fikseeritud omandimaksu baas (1 030 600 000 Islandi krooni) maa ja olemasolevate hoonete iga-aastase ametliku väärtuse arvestamise asemel, |
| --- | --- |

b)

fikseeritud omandimaksu baas (1 030 600 000 Islandi krooni) maa ja olemasolevate hoonete iga-aastase ametliku väärtuse arvestamise asemel,

| c) | omandimaksu baasi indekseerimise vabastus, |
| --- | --- |

c)

omandimaksu baasi indekseerimise vabastus,

| d) | omandimaksu vabastus kuni 1. jaanuarini 2011, |
| --- | --- |

d)

omandimaksu vabastus kuni 1. jaanuarini 2011,

| e) | fikseeritud omandimaksubaas tulevastele hoonetele ametliku väärtuse hindamise asemel, |
| --- | --- |

e)

fikseeritud omandimaksubaas tulevastele hoonetele ametliku väärtuse hindamise asemel,

| f) | tänavaehitusmaksu vabastus olemasolevate hoonete puhul, |
| --- | --- |

f)

tänavaehitusmaksu vabastus olemasolevate hoonete puhul,

| g) | uute hoonete puhul tänavaehitusmaks 25 %. |
| --- | --- |

g)

uute hoonete puhul tänavaehitusmaks 25 %.

Nimetatud abi, mis kujutab endast erinevust nende meetmete ja kohaldatavate õigusaktide vahel, ei ole kooskõlas EMP lepingus sätestatud riigiabi eeskirjadega.

Artikkel 5

Islandi poolt ettevõttele Verne Real Estate ehf. hoonete müümisel pakutud soodushind summas 220 850 000 Islandi krooni kujutab endast riigiabi, mis ei ole kooskõlas EMP lepingus sätestatud riigiabi eeskirjadega.

Artikkel 6

Islandi ametiasutused nõuavad ettevõtetelt Verne Holdings ehf. ja Verne Real Estate ehf. tagasi artiklites 4 ja 5 nimetatud ning ettevõtetele seadusvastaselt antud abi.

Artikkel 7

Tagasinõudmine toimub viivitamata ning kooskõlas siseriiklikus õiguses sätestatud menetlustega, tingimusel et need võimaldavad käesolevat otsust viivitamata ja tõhusalt täita. Tagasinõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil need ettevõtete Verne Holdings ehf. ja Verne Real Estate ehf. käsutusse anti, kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni vastavalt EFTA järelevalveameti otsuse nr. 195/04/COL artiklile 9. Intress arvutatakse liitintressina.

Artikkel 8

Islandi pädevad asutused teatavad järelevalveametile kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest, milline on abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intressid) ning millised on kavandatud ja juba võetud abi tagasinõudmise meetmed.

Artikkel 9

Litsentsimis- ja maksuleping tühistatakse viivitamata, kuna selle sätted toovad kaasa kokkusobimatu riigiabi.

Artikkel 10

Island peab järelevalveameti otsuse täitma nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest, olles selleks ajaks abi täies ulatuses tagasi nõudnud.

Artikkel 11

Käesolev otsus on adresseeritud Islandi Vabariigile.

Artikkel 12

Ainult otsuse ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 4. juuli 2012

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Oda Helen SLETNES

kolleegiumi liige

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

---

(1)  Avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (ELT C 25, 27.1.2011, lk 6) ja Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes (nr 4, 27.1.2011, lk 22).

1

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teataja

(2)  Üksikasjalikum teave järelevalveameti ja Islandi vahepealse kirjavahetuse kohta: vt joonealune märkus nr 1, järelevalveameti otsus nr 418/10/COL ametliku uurimismenetluse algatamise kohta.

2

(3)  Vt joonealune märkus 1.

3

(4)  Käesoleva otsuse tähenduses peetakse „Verne” all silmas ettevõtjat Verne Holding ehf. ja ettevõtjat Verne Real Estate ehf.

4

(5)  Islandi tööstusministeeriumi 23. oktoobri 2008. aasta asutusesisese memo kohaselt, mille Islandi pädevad asutused esitasid haldusmenetluse korras, oli ettevõtja Verne vahetult enne ministeeriumiga kontakteerunud ja taotlenud mitme meetme võtmist andmekeskuse ehitamisega seotud riskide leevendamiseks ja esialgsete investeerimiskulude vähendamiseks: infrastruktuurikulud, otsetoetused, maksusoodustused, sealhulgas käibemaksutagastus, riigi tagatud tehingud ning subsideeritud elektrihinnad ehitustööde alguses.

5

(6)  Käesoleva otsuse tähenduses viidatakse esialgsele lepingu projektile, mis esitati hiljem tagasi võetud teatise osana, kui „investeerimislepingule”. Lepinguosalised on ühelt poolt Islandi valitsus ja teiselt poolt Verne Holdings ehf., Verne Real Estate ehf., Novator ja Teha Investments S.a.r.l. Ettevõtja struktuur on näidatud käesoleva otsuse punktis 2.1. Otsuses viidatakse nimetatud ettevõtjatele ühiselt kui ettevõtjale Verne.

6

(7)  Lepingust, mis sõlmiti 23. oktoobril 2009 (investeerimisleping), teatati järelevalveametile 1. septembril 2010.

7

(8)  Kiri on vastus järelevalveameti poolt Islandi riigile saadetud 4. oktoobril 2011. aasta kirjale, milles järelevalveamet kinnitas, et mõistab, et erandid olid vähemalt osaliselt jõustunud ning neid ei olnud tühistatud, samuti teatati järelevalveameti kavatsusest hinnata abimeetmeid oma lõplikus otsuses.

8

(9)  Vt Islandi 28. veebruari 2011. aasta märkused menetluse algatamise otsuse kohta (toiming nr 589033) lk 14.

9

(10)  Sealsamas.

10

(11)  Üksikasjalikum kirjeldus esialgsest projektist on olemas menetluse algatamise otsuses. Esialgsete plaanide kohaselt seisnes esimene etapp esimese hoone töökorda seadmises, mille maksumus oleks teatise järgi olnud [...] eurot. 4 800 m2 suuruse kasuliku pinnaga hoone pidi saama kasutuskõlblikuks 2011. aastal. Kasutusvõimsuseks kavandati 20 MW. Teise etapi eesmärk oli muuta esimene hoone kasutuskõlblikuks 2012. aasta lõpuks. Islandi esitatud teabe kohaselt oleks see nõudnud täiendavat kapitali kokku [...] Kolmanda ja viimase etapi eesmärk oli esialgse kava kohaselt muuta kõik neli hoonet kasutamiskõlblikuks 2016. aasta lõpuks.

11

2

(12)  Vastavalt 1.septembril 2010 kättesaadud teatisele. Hiljem kehtetuks tunnistatud investeerimislepingu preambulis on kirjeldatud nimetatud kulukohustust järgmiselt: „...esimesel viiel investeerimisaastal võib Verne ja investorite arvates eespool nimetatud projekti investeerimismaht olla rohkem kui 700 miljonit USA dollarit ning andmekeskuse energiatarbimine rohkem kui 140 MW”.

12

(13)  Islandi 25. oktoobri 2011. aasta kiri (toiming nr 613209). Islandi ametiasutused andsid teavet ka e-posti teel (14. mai 2012. aasta e-kiri, toiming nr 634340). Silmas peetakse abiskeemi, mille järelevalveamet kiitis heaks oma otsusega nr 390/10/COL investeerimisstiimulite kohta. Selguse huvides märgib järelevalveamet, et nimetatud abiskeemist antud abi ei kuulu käesoleva otsuse alusel hindamisele.

13

(14)  http://www.datacenterdynamics.com/focus/archive/2012/02/verne-global-officially-opens-iceland-data-center.

14

(15)  Vt joonised 2 ja 3.

15

(16)  Vt KADECO 19. novembri 2010. aasta kiri (leheküljel 2), mis on lisatud Islandi märkustele 28. veebruari 2011. aasta ametliku uurimismenetluse algatamise kohta (toiming nr 589033) ja KADECO kirja lisa 3. Viide väiksemate hoonete (nr 864, 866 ja 872) kavandatavale lammutamisele sisaldub ka 4. novembril 2009 sõlmitud litsentsimis- ja maksulepingu jaotises 2.1.4.

16

(17)  Rendilepingule lisatud dokumendis „Asitõend B on sätestatud järgmist: „Tegevuskava. Kuni 40 000 m2 suuruse uue andmekeskuse hoonete ehitamine. Kuni nelja täiendava elektritootmishoone ehitamine pindalaga kuni 4 000 m2 ehitise kohta”.

17

2

2

(18)  Vt joonis 4.

18

(19)  Vt joonis 1.

19

(20)  Kooskõlas aktiga 176/2006. 8. detsembril 2006 sõlmisid Islandi rahandusministeerium ja KADECO teenuslepingu territooriumil asuva kinnisvara arendamiseks, haldamiseks ja käsutamiseks.

20

(21)  Nimetatud teenusleping asub KADECO veebilehel.

21

(22)  Lammutamine, tehniline ja arhitektuurne projekteerimine, projektijuhtimine ja ehitusplatsi ettevalmistustööd, mis toimusid kuni 2008. aasta oktoobrini, nõudsid järelevalveametile esitatud teabe kohaselt kokku [...], millele lisandus novembrist 2008 kuni detsembrini 2009 toimunud ehitustööde ning elektri- ja mehhaanikaseadiste ostu tulemusel täiendavalt [...].

22

(23)  Keskkonnaaruanne, mille koostas ENVIRON International Corporation, kuulub kinnisvara lepingu juurde ning dokumentatsioon on avalikult kättesaadav Keflavíki maakatastris.

23

(24)  Vt joonis 3.

24

(25)  Islandi 25. oktoobri 2011. aasta kiri (toiming nr 613209), jaotis B.1, lk 5. Island oli ka varem oma 28. veebruari 2011. aasta märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta (toiming nr 589033) selgitanud (lk 14), et litsentsimis- ja maksulepinguga antud vabastus kohalikest maksudest jõustus 2009. aasta alguses.

25

(26)  Välja arvatud kirikud, kasumit mittetaotlevad muuseumid ja saatkonnahooned.

26

(27)  Litsentsimis- ja maksulepingu artikkel 2.1.3.

27

(28)  Litsentsimis- ja maksulepingu artikkel 2.1.4.

28

(29)  Litsentsimis- ja maksulepingu artikkel 2.1.4.

29

(30)  Litsentsimis- ja maksulepingu artikkel 2.1.5.

30

(31)  Litsentsimis- ja maksulepingu artikkel 2.2.2.

31

(32)  Litsentsimis- ja maksulepingu artikkel 1.2.

32

(33)  Kõik hinnad on ülekandetasuta, mis makstakse eraldi riiklikule põhivõrguettevõtjale Landsnet.

33

(34)  Otsus nr 418/10/COL (lk 13).

34

(35)  Islandi ametiasutuste selgituste kohaselt tühistati Faricega 26. veebruaril 2008 sõlmitud ribalaiuse kasutamise leping.

35

(36)  Järelevalveamet ei anna üksikasjalikku ülevaadet kõigist esitatud argumentidest, vaid üksnes tühistatud investeerimislepinguga seotud märkustest.

36

(37)  Vt ainuõigusklausli kirjeldus järelevalveameti otsuse nr 418/10/COL lk 3.

37

(38)  Järelevalveameti otsused nr 174/98/COL, 40/03/COL ja 344/09/COL.

38

(39)  Järelevalveameti riigiabisuunised riigiabieeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsemaksustamisega seotud meetmete suhtes.

39

(40)  Island viitab lisaks Jagjit S. Chadha aruandele „Fiscal Policy in a Major Recession: The Case of Iceland”, mille nad esitasid koos oma märkustega seoses ametliku uurimismenetluse algatamise otsusega.

40

(41)  Kohtuasi T-162/06: Kronoply GmbH&KG vs. komisjon, EKL 2009, lk II-1.

41

Kronoply GmbH&KG vs. komisjon

(42)  Kohtuasi T-396/08: Freistaat Sachsen vs. Land Sachsen-Anhalt, üldkohtu otsus (kaheksas koda), 8.7.2010, veel avaldamata.

42

Freistaat Sachsen vs. Land Sachsen-Anhalt

(43)  Alates 2010. aastast kehtiv investeerimisstiimulite kava, mille järelevalveamet on heaks kiitnud.

43

(44)  Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt nõuab meetme klassifitseerimine riigiabina vastavust kõigile tingimustele, vt kohtuasi C-142/87 Belgia vs. komisjon (“Tubemeuse”), EKL 1990, lk I-959.

44

Belgia vs. komisjon

(45)  Kohtuasi C-248/84: Saksamaa vs. komisjon EKL 1987, lk 4013.

45

Saksamaa vs. komisjon

(46)  Vt järelevalveameti koostatud äriühingute maksustamise suuniste punkt 3.

46

(47)  Kohtuasi C-222/04: Cassa di Risparmio di Firenze jt (EKL 2006, lk I-289), punkt 107 jj, samuti selles viidatud kohtupraktika.

47

(48)  Vt eelkõige kohtuasi C-143/99: Adria-Wien Pipeline ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, EKL 2001, lk I-8365, punkt 38; kohtuasi C-501/00: Hispaania versus komisjon, EKL2004, lk I-6717, punkt 90 ja kohtuasi C-66/02: Itaalia versus komisjon, EKL 2005, lk I-10901, punkt 77.

48

(49)  Seoses sellega vt kohtuasi C-387/92: Banco Exterior de España, EKL 1994, lk I-877, punkt 14 ja kohtuasi C-222/04: Cassa di Risparmio di Firenze jt, EKL 2006, lk I-289, punkt 132.

49

(50)  Vt äriühingute maksustamise suuniste punkt 2.

50

(51)  Litsentsimis- ja maksulepingu artikkel 2.1.3.

51

(52)  Litsentsimis- ja maksulepingu artikkel 2.1.4.

52

(53)  Litsentsimis- ja maksulepingu artikkel 2.2.2.

53

(54)  Litsentsimis- ja maksulepingu artikkel 2.1.5.

54

(55)  Seda on täpsemalt selgitatud parlamendile enne akti 153/2006 vastuvõtmist (millega tunnistati kehtetuks varasem akt nr 17/1996 tänavaehituslõivu kohta) esitatud eelnõu seletuskirjas. Varem valitses seoses lõivu olemusega õiguslik ebakindlus – kas käsitleda seda maksuna või tasuna osutatud teenuste eest. Akt 153/2006 võeti vastu pärast ülemkohtu otsust kohtuasjas nr 415/2005, milles kohus järeldas, et tänavaehituslõiv on maks ja mitte tasu osutatud teenuste eest.

55

(56)  Määrus nr 120/2008, avaldatud riigi ametliku väljaande B-jaotises.

56

(57)  Vt ka jaotise I.2.3 kirjeldus eespool.

57

(58)  Litsentsimis- ja maksulepingu artikkel 1.2.

58

(59)  Kohtuasi C-372/97: Itaalia vs. komisjon, EKL 2004, lk I-3679, punkt 44; kohtuasi C-66/02: Itaalia vs. komisjon, punkt 111 ning kohtuasi C-148/04: Unicredito Italiano, EKL 2005, lk I-11137, punkt 54.

59

Itaalia vs. komisjon

Itaalia vs. komisjon

Unicredito Italiano

(60)  Eespool viidatud kohtuasi C-66/02, Itaalia vs. komisjon, punktid 115 ja 117, ning eespool viidatud kohtuasi C-148/04, Unicredito Italiano, punktid 56 ja 58.

60

Itaalia vs. komisjon

Unicredito Italiano

(61)  Kinnisvara ostu lepingu ja maa rendilepingu on allkirjastanud rahandusministeeriumi nimel Kjartan Eiríksson, 8. mai 2007. aasta volituse alusel, ning täiendava rendilepingu rahandusministeeriumi nimel kooskõlas seadusega nr 176/2006 (mis käsitleb Keflavíki lennujaama alal asuva kaitse-ala tagastamist käsitleva Ameerika Ühendriikidega sõlmitud lepingu järgseid sätteid) Kjartan Eiríksson 8. mai 2007. aasta volituste alusel. Kjartan Eiríksson on KADECO tegevjuht.

61

(62)  Vt kohtuasi C-290/07 P: komisjon vs. Scott, 2010, veel avaldamata, punkt 68, ning kohtuasi C-239/09: Seydaland, 2010, veel avaldamata, punkt 34.

62

komisjon vs. Scott

(63)  KADECO 19. novembri 2010. aasta kiri, lisatud 28. veebruari 2011. aasta kirjale.

63

(64)  KADECO 16. juuni 2011. aasta kiri, lisatud 21. juuni 2011. aasta kirjale.

64

(65)  KADECO 19. novembri 2010. aasta kiri, lisatud 28. veebruari 2011. aasta kirjale.

65

(66)  Vt http://www.rikisend.is/index.php?id=44.

66

(67)  Vt Islandi riikliku auditeerimisameti 2008. aasta aastaaruande ingliskeelset versiooni http://www.rikisendurskodun.is/fileadmin/media/skyrslur/arsskyrsla_2008_enska.pdf.

67

(68)  Riigihangete keskuse ülesanne on hallata riigiasutuste ja -ettevõtete tarne- ja teenuslepingute sõlmimise menetlusi sise- ja välisturul vastavalt aktile nr 84/2007, vt http://www.rikiskaup.is/english/nr/324.

68

(69)  Kättesaadav vaid islandi keeles, vt http://www.rikisend.is/skyrslur-eftir-utgafutima/2008.html.

69

(70)  Nende seas ei esinenud ühtegi hoonet, mille Verne hiljem ostis.

70

(71)  Sealhulgas hoone nr 869.

71

(72)  Seda kinnitab 1. juunil 2012 e-posti teel Islandi pädevate asutuste esitatud teave (toiming nr 636529).

72

(73)  Järelevalveamet märgib, et Islandi riikliku auditeerimisameti 2008. aasta märtsis teostatud tulemusaruandest selgub, et Atlantic Film Studios ostis asjaomasel maa-alal 12 hoonet hinnaga 575 000 000 Islandi krooni, mis moodustas 87 % kohaliku kinnisvarafirma eksperdi määratud turuhinnast.

73

(74)  Hiljem määrati täpsemaks pindalaks 16 606 m2. Sel ajahetkel (aprill 2007) ei olnud paraku Islandi registritesse (Þjóðskrá Íslands), mis varem kandis nime Islandi vararegister, kantud endisel Ameerika sõjaväebaasi territooriumil asunud ja aktiga nr 176/2006 tsiviilkasutusse antud hoonete pindala ega väärtust.

74

2

(75)  KADECO 19. novembri 2010. aasta kiri, lisatud 28. veebruari 2011. aasta kirjale.

75

(76)  Vt kulude jaotus eespool jaotises I.3.2.

76

(77)  Atlantic Film Studios pakkus 35 000 Islandi krooni ruutmeetri eest, vt punkt 117 eespool.

77

(78)  Vt kohtuasi T-274/01: Valmont Nederland BV versus Euroopa Ühenduste Komisjon, EKL 2004, lk II-3145, punkt 45.

78

Valmont Nederland BV versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(79)  Kehtivad mõned erandid, mis aga ei puutu käesolevasse juhtumisse.

79

(80)  Vt http://www.skra.is/pages/1183, milles on öeldud, et Islandi vararegister (nüüd Islandi registrite amet) vastutab selliste kinnisvaraandmete nagu turuandmete kogumise, töötlemise, säilitamise ja avaldamise eest ning neid andmeid kasutavad kesktasandi valitsusasutused ning kohalikud omavalitsused, kinnisvaraagendid ja finantssektor. Islandi vararegister analüüsib ja avaldab andmeid kinnisvaraturu kohta; asjaomased andmed põhinevad registreeritud kinnisvara müügiandmetel, mida on kogutud alates 1980. aastast. Kõigi riigis sõlmitavate müügilepingute müügihinnad ja maksetingimused koondatakse kinnistusameti andmekogusse, mida Islandi registrite amet haldab. Islandi vararegister võttis kasutusele maakatastri andmebaasi, mida ta haldab ning mis on tsentraliseeritud andmekogumissüsteem kasutamiseks igasuguste maa- ja kinnisvaraandmete teabepäringuteks.

80

(81)  Vt http://www.skra.is/Um-okkur/Frettir/Frett&NewsID=4103.

81

(82)  2005. aastal kaheksa kuu, 2006. ja 2007. aastal kõikide kuude; 2008. aastal 10 kuu; 2009. aastal 10 kuu; 2010. aastal üheksa kuu ja 2011. aastal 10 kuu puhul oli väljaspool pealinna piirkonda asuvate ärihoonete müügihind kokku suurem kui nende ametlik koguväärtus. Islandi registrite ameti veebilehe kõige hilisem teave puudutab 2012. aasta mais registreeritud tehinguid. Nendest nähtub, et registreeritud tehingute müügihind on valdavalt ja järjekindlalt kõrgem kui ametlik koguväärtus ning see kehtib ka pealinnast väljaspool asuvate piirkondade ärihoonete kohta.

82

(83)  Järelevalveamet märgib, et nimetatud hinnangutele viidati kinnisvara ostu lepingus.

83

(84)  Vt ka kohtuasi C-124/10 P: Euroopa Komisjon vs. Électricité de France (EDF), Euroopa Kohtu (suurkoja) otsus, 5.6.2012, veel avaldamata, punkt 85.

84

Euroopa Komisjon vs. Électricité de France (EDF

(85)  Toiming nr 634340.

85

(86)  Vt kohtuasi C-367/95 P: komisjon vs. Sytraval ja Brink’s France, EKL 1998, lk I-1719, punkt 62 ning liidetud kohtuasjad T-228/99 ja T-233/99: Westdeutsche Landesbank Girozentrale ja Land Nordrhein Westfalen vs. komisjon, EKL 2003, lk II-435, punkt 167.

86

komisjon vs. Sytraval ja Brink’s France

Westdeutsche Landesbank Girozentrale ja Land Nordrhein Westfalen vs. komisjon

(87)  Kinnisvara ostu lepingus on 9,6 ha maatüki väärtus lisatud hoone nr 864 väärtusele, kokku 252 100 000 Islandi krooni. Haldusmenetluse käigus kogutud teabe kohaselt oli aga hoone nr 864 väärtus 70 900 000 Islandi krooni ning kõigi viie hoone aluse maa väärtus 181 200 000. Seega ei sisaldu maa väärtus hoonete väärtuses.

87

(88)  Eelkõige seetõttu (kuigi see tundub kehtivat rohkem maaostu / maa rentimise kohta), et kinnisvara ostu lepingu punktis 3.2 on selgelt sätestatud maatüki ostuhinna vähendamine juhul, kui endise USA sõjaväebaasi ümberprojekteerimise käigus muutuvad maatüki piirid või pindala märkimisväärselt või materiaalõiguslikus mõttes. Lisaks on lepingu punktis 4.4 nähtud ette riigi hüvitis ja tagatis mis tahes kulude eest, mida võivad põhjustada ohtlikud ained, välja arvatud juhul, kui riik suudab tõendada ettevõtja Verne süüd ohtlike ainete esinemises. Ainsad lepingutingimused, mis võiksid kvalifitseeruda erikohustusteks juhiste tähenduses, on seotud hoonega nr 864, mida kasutati lepingu sõlmimise ajal varuelektrijaamana endise õhujõudude baasi varustamiseks energiaga. Riik otsustas koos ettevõtjaga Verne säilitada selle otstarbe maa-ala varuelektrijaamana energiajaotussüsteemi ümberehitustööde ajaks. Islandi pädevad asutused ei ole haldusmenetluse käigus vaidlustanud ostuhinna vähendamist, samuti ei kohaldanud nad juhiste jaotises 2.2 osutatud menetlust, mis oleks nii või teisiti eeldanud väidetava ebasoodsa olukorra eraldi hindamist sõltumatu hindaja poolt. Oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta väitis Island, et maatükil asuvad hooned kuuluvad lammutamisele ning et lammutuskulud katab Verne. Kinnisvara ostu leping ei sisalda aga sätteid lammutuskulude kohta, mistõttu ei tuginenud Island edaspidi enam sellele väitele. Kolme hoonet (872, 866 ja 864) ei lammutatud. Hooned 867 ja 889 (ei sisaldunud müügilepingus) lammutati. Siiski ei ole selge, millal tuli katta kulud ja kas seda pidi tegema müüja või ostja. Hoone nr 867 oli väike alajaam, mis asus hoone nr 869 lõunaküljel; hoone nr 889 oli kaarhall. Järelevalveamet järeldab, et nimetatud väikeehitiste lammutuskulud olid igal juhul tühised rohkem kui 31 000 m2 kogupindalaga tööstushoonete müügi kontekstis.

88

2

(89)  Hooned on kuulunud Islandi riigile vähemalt alates 1951. aastast, kui maakasutus anti üle Ameerika Ühendriikide valitsusele. Kui merevägi 2006. aastal lahkus (kirjeldatud eespool), võttis riik maa ja hooned üle.

89

(90)  Järelevalveamet võttis lisaks arvesse sundvõõrandamise eest ette nähtud hüvitistega tegeleva komitee otsuseid kooskõlas aktiga nr 11/1973, mis käsitleb pealinna ümbruse ja Reykjanesi piirkonna maad.

90

(91)  S.o 1 967 Islandi krooni ruutmeetri kohta.

91

(92)  Kohtuasi C-482/99: Prantsusmaa vs. komisjon (Stardust Marine), EKL 2002, lk I-4397, punktid 50–59; läbipaistvusdirektiivi artikkel 1.

92

Prantsusmaa vs. komisjon

(93)  Eespool nimetatud kohtuasi C-482/99: Prantsusmaa vs. komisjon (Stardust Marine), punkt 57.

93

Prantsusmaa vs. komisjon

(94)  Sel ajal oli olemas 26. veebruaril 2008. aastal Landsvirkjuni ja Verne vahel sõlmitud kehtiv elektrileping, mis asendati hiljem 29. oktoobril sõlmitud ja käesoleval juhul uuritava elektrilepinguga.

94

(95)  Vt ka veebilehte „Investeeri Islandisse”: www.invest.is.

95

(96)  Kohtuasi C-39/94, SFEI vs La Poste, EKL 2006, lk I-3547, punkt 60.

96

SFEI vs La Poste

(97)  Kõnealust põhimõtet on selgitatud järelevalveameti suuniste IV osas, peatükkides, mis käsitlevad avalike teenuste hüvitamist, ettevõtete riigiosalust ja riigi osalusega äriühingutele antavat abi ning riigiabisätete kohaldamist tootmissektori riigiettevõtete suhtes.

97

(98)  Vt nt kohtujurist Jacobsi ettepanekut liidetud kohtuasjades C-278/92, C-279/92 ja C-280/92: Hispaania Kuningriik vs Euroopa Komisjon, EKL 1994, lk I-4103, punkt 28.

98

Hispaania Kuningriik vs Euroopa Komisjon

(99)  Vt järelevalve otsus nr 305/09/COL Notoddeni omavalitsuse ja ettevõtja Becromal Norway AS vahel sõlmitud energiamüügilepingu kohta.

99

(100)  Vt järelevalveameti suuniste IV osa, kus käsitletakse avalike teenuste hüvitamist, ettevõtete riigiosalust ja riigi osalusega äriühingutele antavat abi ning riigiabisätete kohaldamist tootmissektori riigiettevõtete suhtes, lõike 5 punkt 1.

100

(101)  See toimus nii hoolimata asjaolust, et litsentsimis- ja maksulepingu artikli 11 lõikes 1 sätestatakse, et lepingu jõustumine sõltub investeerimislepingu sõlmimisest, kuna Islandi ametiasutused on kinnitanud, et litsentsimis- ja maksulepingu sätted jõustusid juba 2009. aasta alguses, sõltumata investeerimislepingust.

101

(102)  28. veebruari 2011. aasta kiri (toiming nr 589033), lk 33.

102

(103)  Nt litsentsimis- ja maksuleping ning hiljem tühistatud investeerimisleping.

103

(104)  Kohtuasi T-162/06: Kronoply vs Euroopa Komisjon EKL 2009, lk II-1, punkt 27. Vt ka kohtuasi C-34/2009: Petrogal, kus Euroopa Komisjon märkis, et erakorralise abi puhul peavad ametiasutused väljastama kinnituse abi andmise kohta enne projekti tööde algust, ning kohtuasi C-390/06: Nuova Agricast Srl, punkt 69. Kohtuasi T-212/00: Nuove Industrie molisane Srl vs Euroopa Komisjon EKL 2002, lk II-347 kinnitab sama põhimõtet.

104

Kronoply vs Euroopa Komisjon

Petrogal

Nuova Agricast Srl

Nuove Industrie molisane Srl vs Euroopa Komisjon

(105)  Vt regionaalabi suunised, joonealune märkus 32.

105

(106)  Kohtuasi N-357/2008: Fri-El Acerra S.r.l. (Itaalia), 2009, ELT C 95, lk 20, lõige 40. Vt ka Euroopa Komisjoni 15. septembri 2010. aasta otsus C 8/2009: Fri-El Acerra, 2010, ELT L 46, lk 28.

106

Fri-El Acerra S.r.l.

Fri-El Acerra

(107)  Vt liidetud kohtuasjad E-17/10 ja E-6/11: Liechtenstein a.o. vs EFTA järelevalveamet, punktid 141 ja 142, seni EFTA kohtu lahendites avaldamata.

107

Liechtenstein a.o. vs EFTA järelevalveamet

(108)  Vt liidetud kohtuasjad E-4/10, E-6/10 ja E-7/10: Liechtenstein a.o. vs EFTA järelevalveamet, punkt 174, seni EFTA kohtu lahendites avaldamata.

108

Liechtenstein a.o. vs EFTA järelevalveamet

---