# Euroopa Liidu L 315/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.315.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 315 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide26. november 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.315.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 315

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide26. november 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teade lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel) IV osa (kaubandus) ajutise kohaldamise kohta (Guatemala) | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1194/2013, 19. november 2013, millega kehtestatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 2 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1195/2013, 22. november 2013, millega kiidetakse heaks toimeaine naatriumhõbetiosulfaat kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1196/2013, 22. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Stakliškės (KGT)] | 32 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1197/2013, 25. november 2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 (kosmeetikatoodete kohta) III lisa (
  1
  ) | 34 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1198/2013, 25. november 2013, millega lõpetatakse subsiidiumivastane menetlus Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse impordi suhtes ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 330/2013, millega kehtestatakse sellise impordi suhtes registreerimisnõue | 67 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1199/2013, 25. november 2013, millega kiidetakse heaks toimeaine kloorantraniliprool vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 69 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1200/2013, 25. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Cozza di Scardovari (KPN)] | 74 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1201/2013, 25. november 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 76 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/673/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 14. oktoober 2013, Horvaatia 2013. aasta kalanduskontrollikavale ühenduse rahalise toetuse andmise kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 6606 all) | 78 |
| | | 2013/674/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 25. november 2013, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 (kosmeetikatoodete kohta) I lisa käsitlevate suuniste kohta (
  1
  ) | 82 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2013/675/EL |
| | * | ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitee otsus nr 2/2013, 7. november 2013, millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni | 106 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teade lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel) IV osa (kaubandus) ajutise kohaldamise kohta (Guatemala)

1

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1194/2013, 19. november 2013, millega kehtestatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

2

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1195/2013, 22. november 2013, millega kiidetakse heaks toimeaine naatriumhõbetiosulfaat kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

27

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1196/2013, 22. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Stakliškės (KGT)]

32

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1197/2013, 25. november 2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 (kosmeetikatoodete kohta) III lisa (
  1
  )

1

34

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1198/2013, 25. november 2013, millega lõpetatakse subsiidiumivastane menetlus Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse impordi suhtes ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 330/2013, millega kehtestatakse sellise impordi suhtes registreerimisnõue

67

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1199/2013, 25. november 2013, millega kiidetakse heaks toimeaine kloorantraniliprool vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

69

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1200/2013, 25. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Cozza di Scardovari (KPN)]

74

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1201/2013, 25. november 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

76

OTSUSED

2013/673/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 14. oktoober 2013, Horvaatia 2013. aasta kalanduskontrollikavale ühenduse rahalise toetuse andmise kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 6606 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 6606 all)

78

2013/674/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 25. november 2013, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 (kosmeetikatoodete kohta) I lisa käsitlevate suuniste kohta (
  1
  )

1

82

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

2013/675/EL

*

ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitee otsus nr 2/2013, 7. november 2013, millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni

106

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/1

---

Teade lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel) IV osa (kaubandus) ajutise kohaldamise kohta (Guatemala)

Kuni lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel ja mis allkirjastati 29. juunil 2012 Tegucigalpas) sõlmimiseks vajalike menetluste lõpetamiseni kohaldatakse kooskõlas lepingu artikli 353 lõikega 4 ajutiselt selle IV osa (kaubandus) Euroopa Liidu ja Guatemala vahel alates 1. detsembrist 2013. Tulenevalt nõukogu otsuse 2012/734/EL (1) (lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta) artikli 3 lõikest 1 ei kohaldata ajutiselt artiklit 271.

---

(1)  Nõukogu otsus 2012/734/EL, 25. juuni 2012, lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja selle IV osa (kaubandus) ajutise kohaldamise kohta (ELT L 346, 15.12.2012, lk 1).

---

MÄÄRUSED

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/2

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1194/2013,

19. november 2013,

millega kehtestatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Ajutised meetmed

| (1) | 27. mail 2013 kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) määrusega (EL) nr 490/2013 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Argentinast ja Indoneesiast (edaspidi „vaatlusalused riigid”) pärit biodiisli impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

27. mail 2013 kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) määrusega (EL) nr 490/2013 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Argentinast ja Indoneesiast (edaspidi „vaatlusalused riigid”) pärit biodiisli impordi suhtes.

| (2) | Menetlus algatati 29. augustil 2012 (3) kaebuse põhjal, mis esitati liidu tootjate nimel (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab rohkem kui 60 % liidu biodiisli kogutoodangust. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati 29. augustil 2012 (3) kaebuse põhjal, mis esitati liidu tootjate nimel (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab rohkem kui 60 % liidu biodiisli kogutoodangust.

| (3) | Nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 5, hõlmas dumpingu ja kahju uurimine ajavahemikku 1. juuli 2011 kuni 30. juuni 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(3)

Nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 5, hõlmas dumpingu ja kahju uurimine ajavahemikku 1. juuli 2011 kuni 30. juuni 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   Järgnenud menetlus

| (4) | Pärast oluliste asjaolude ja kaalutluste avalikustamist, mille alusel otsustati kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad avaldasid oma seisukohti esialgsete järelduste suhtes. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Pärast oluliste asjaolude ja kaalutluste avalikustamist, mille alusel otsustati kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad avaldasid oma seisukohti esialgsete järelduste suhtes. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus.

| (5) | Komisjon jätkas niisuguse teabe otsimist ja kontrollimist, mida ta pidas lõplike järelduste jaoks oluliseks. Kaaluti huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased parandused. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon jätkas niisuguse teabe otsimist ja kontrollimist, mida ta pidas lõplike järelduste jaoks oluliseks. Kaaluti huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased parandused.

| (6) | Seejärel teavitati kõiki huvitatud isikuid olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes ja ajutise tollimaksu alusel tagatud summade lõplikku sissenõudmist (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine”). Kõigile huvitatud isikutele anti aega märkuste esitamiseks lõplike järelduste avalikustamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Seejärel teavitati kõiki huvitatud isikuid olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes ja ajutise tollimaksu alusel tagatud summade lõplikku sissenõudmist (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine”). Kõigile huvitatud isikutele anti aega märkuste esitamiseks lõplike järelduste avalikustamise kohta.

| (7) | Huvitatud isikute märkusi kaaluti ja võeti võimaluse korral arvesse. |
| --- | --- |

(7)

Huvitatud isikute märkusi kaaluti ja võeti võimaluse korral arvesse.

B.   VÄLJAVÕTTELINE UURING

| (8) | Kuna Argentina ja Indoneesia eksportivate tootjate väljavõttelise uuringu kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 10–14 ja 16–20 tehtud esialgsed järeldused. |
| --- | --- |

(8)

Kuna Argentina ja Indoneesia eksportivate tootjate väljavõttelise uuringu kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 10–14 ja 16–20 tehtud esialgsed järeldused.

| (9) | Üks huvitatud isik palus lisateavet liidu tootjate valimi esindavuse kohta nii esialgse valimi (ajutise määruse põhjendus 23) kui ka lõpliku valimi etapis (ajutise määruse põhjendus 83). |
| --- | --- |

(9)

Üks huvitatud isik palus lisateavet liidu tootjate valimi esindavuse kohta nii esialgse valimi (ajutise määruse põhjendus 23) kui ka lõpliku valimi etapis (ajutise määruse põhjendus 83).

| (10) | Liidu tootjate esialgne valim moodustas uurimisperioodil 32,5 % biodiisli kogutoodangust liidus. Pärast ajutise määruse põhjenduses 24 selgitatud muudatusi sisaldas lõplik valim kaheksat äriühingut, kes esindasid 27 % liidu kogutoodangust. Valimit peeti seega liidu tootmisharu jaoks tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(10)

Liidu tootjate esialgne valim moodustas uurimisperioodil 32,5 % biodiisli kogutoodangust liidus. Pärast ajutise määruse põhjenduses 24 selgitatud muudatusi sisaldas lõplik valim kaheksat äriühingut, kes esindasid 27 % liidu kogutoodangust. Valimit peeti seega liidu tootmisharu jaoks tüüpiliseks.

| (11) | Üks huvitatud isikutest väitis, et valimisse kuulunud kaks liidu tootjat tuleks sellest välja jätta, kuna neil on sidemed Argentina eksportivate tootjatega. Väidetavaid sidemeid kontrolliti enne ajutiste meetmete kehtestamist ja komisjoni järelduste avaldamist ajutise määruse põhjenduses 82. |
| --- | --- |

(11)

Üks huvitatud isikutest väitis, et valimisse kuulunud kaks liidu tootjat tuleks sellest välja jätta, kuna neil on sidemed Argentina eksportivate tootjatega. Väidetavaid sidemeid kontrolliti enne ajutiste meetmete kehtestamist ja komisjoni järelduste avaldamist ajutise määruse põhjenduses 82.

| (12) | Kõiki väidetavaid sidemeid Argentina eksportivate tootjate ja kahe valimisse kuulunud ettevõtja vahel analüüsiti veel kord, kuid ei tuvastatud sellist vahetut sidet, mis annaks alust kummagi eemaldamiseks valimist. Seepärast valimit ei muudetud. |
| --- | --- |

(12)

Kõiki väidetavaid sidemeid Argentina eksportivate tootjate ja kahe valimisse kuulunud ettevõtja vahel analüüsiti veel kord, kuid ei tuvastatud sellist vahetut sidet, mis annaks alust kummagi eemaldamiseks valimist. Seepärast valimit ei muudetud.

| (13) | Üks huvitatud isik väitis, et komisjoni menetlus liidu tootjate valimi koostamiseks on vigane, kuna komisjon esitas valimi juba enne uurimise algatamist. |
| --- | --- |

(13)

Üks huvitatud isik väitis, et komisjoni menetlus liidu tootjate valimi koostamiseks on vigane, kuna komisjon esitas valimi juba enne uurimise algatamist.

| (14) | Kõnealune väide lükatakse tagasi. Komisjon valis lõpliku valimi välja alles pärast uurimise algatamist ning tegi seda täielikult kooskõlas algmäärusega. |
| --- | --- |

(14)

Kõnealune väide lükatakse tagasi. Komisjon valis lõpliku valimi välja alles pärast uurimise algatamist ning tegi seda täielikult kooskõlas algmäärusega.

| (15) | Kuna muid väiteid või märkusi eiesitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 22–25. |
| --- | --- |

(15)

Kuna muid väiteid või märkusi eiesitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 22–25.

C.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Sissejuhatus

| (16) | Nagu on esitatud ajutise määruse põhjenduses 29, on vaatlusalune toode esialgu määratletud kui Argentinast ja Indoneesiast pärit, mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid kas puhtal kujul või osana segust, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”, üldtuntud nimetusega „biodiisel”). |
| --- | --- |

(16)

Nagu on esitatud ajutise määruse põhjenduses 29, on vaatlusalune toode esialgu määratletud kui Argentinast ja Indoneesiast pärit, mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid kas puhtal kujul või osana segust, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”, üldtuntud nimetusega „biodiisel”).

2.   Väited

| (17) | Üks Indoneesia eksportiv tootja väitis, et vastupidiselt ajutise määruse põhjendusele 34 ei ole Indoneesias toodetud palmi metüülester samasugune kui liidus toodetud rapsi metüülester ja muud biodiislid või Argentinas toodetud sojaõlist saadud metüülester, seda põhjusel, et palmi metüülestri biodiisli külmfiltri ummistuspunkt on palju kõrgem, mistõttu tuleb seda enne liidus kasutamist segada. |
| --- | --- |

(17)

Üks Indoneesia eksportiv tootja väitis, et vastupidiselt ajutise määruse põhjendusele 34 ei ole Indoneesias toodetud palmi metüülester samasugune kui liidus toodetud rapsi metüülester ja muud biodiislid või Argentinas toodetud sojaõlist saadud metüülester, seda põhjusel, et palmi metüülestri biodiisli külmfiltri ummistuspunkt on palju kõrgem, mistõttu tuleb seda enne liidus kasutamist segada.

| (18) | Kõnealune väide lükatakse tagasi. Indoneesias toodetud palmi metüülestri biodiisel konkureerib liidus toodetud biodiisliga, mis ei ole üksnes rapsi metüülester, vaid võib olla saadud ka palmiõlist või muust lähteainest. Palmi metüülestrit saab kasutada liidus aastaringselt – seda saab enne kasutamist segada muude biodiislitega samamoodi nagu rapsi metüülestrit või sojaõli metüülestrit. Seega on palmi metüülester asendatav liidus valmistatud biodiisliga ning tegemist on samasuguse tootega. |
| --- | --- |

(18)

Kõnealune väide lükatakse tagasi. Indoneesias toodetud palmi metüülestri biodiisel konkureerib liidus toodetud biodiisliga, mis ei ole üksnes rapsi metüülester, vaid võib olla saadud ka palmiõlist või muust lähteainest. Palmi metüülestrit saab kasutada liidus aastaringselt – seda saab enne kasutamist segada muude biodiislitega samamoodi nagu rapsi metüülestrit või sojaõli metüülestrit. Seega on palmi metüülester asendatav liidus valmistatud biodiisliga ning tegemist on samasuguse tootega.

| (19) | Ajutise määruse põhjenduses 35 on märgitud, et üks Indoneesia tootja taotles fraktsioneeritud metüülestrite väljajätmist menetlusega hõlmatud tootevalikust. Oma märkustes esialgsete järelduste avalikustamise kohta säilitas sama tootja nimetatud taotluse, korrates oma argumenti, mille ta esitas enne esialgsete järelduste avalikustamist. |
| --- | --- |

(19)

Ajutise määruse põhjenduses 35 on märgitud, et üks Indoneesia tootja taotles fraktsioneeritud metüülestrite väljajätmist menetlusega hõlmatud tootevalikust. Oma märkustes esialgsete järelduste avalikustamise kohta säilitas sama tootja nimetatud taotluse, korrates oma argumenti, mille ta esitas enne esialgsete järelduste avalikustamist.

| (20) | Liidu vastava tootmisharu esindajad aga vaidlustasid selle väite ning kinnitasid, et fraktsioneeritud metüülestrid kujutavad endast biodiislit ning peavad ka edaspidi kuuluma toote määratluse alla. |
| --- | --- |

(20)

Liidu vastava tootmisharu esindajad aga vaidlustasid selle väite ning kinnitasid, et fraktsioneeritud metüülestrid kujutavad endast biodiislit ning peavad ka edaspidi kuuluma toote määratluse alla.

| (21) | Võttes arvesse pärast esialgset etappi saadud märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 36 esitatud komisjoni otsus. Hoolimata asjaolust, et rasvhapete metüülestritel on erinevad Chemical Abstracts Service’i (CAS) registrinumbrid, et nimetatud estrite tootmisel kasutatakse eri protsesse ning neid on võimalik kasutada eri eesmärkidel, jäävad fraktsioneeritud metüülestrid siiski rasvhapete metüülestriteks ning neid saab kasutada kütusena. Väite tagasilükkamine jäeti jõusse, võttes arvesse raskusi rasvhapete metüülestrite üksteisest eristamisel impordikohas ilma keemilise analüüsita ning sellest tulenevat võimalikku tollimaksudest kõrvalehoidmist, samuti asjaolu, et palmi metüülestri biodiislit deklareeritakse palmiõlist saadud fraktsioneeritud metüülestrina. |
| --- | --- |

(21)

Võttes arvesse pärast esialgset etappi saadud märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 36 esitatud komisjoni otsus. Hoolimata asjaolust, et rasvhapete metüülestritel on erinevad Chemical Abstracts Service’i (CAS) registrinumbrid, et nimetatud estrite tootmisel kasutatakse eri protsesse ning neid on võimalik kasutada eri eesmärkidel, jäävad fraktsioneeritud metüülestrid siiski rasvhapete metüülestriteks ning neid saab kasutada kütusena. Väite tagasilükkamine jäeti jõusse, võttes arvesse raskusi rasvhapete metüülestrite üksteisest eristamisel impordikohas ilma keemilise analüüsita ning sellest tulenevat võimalikku tollimaksudest kõrvalehoidmist, samuti asjaolu, et palmi metüülestri biodiislit deklareeritakse palmiõlist saadud fraktsioneeritud metüülestrina.

| (22) | Ajutise määruse põhjenduses 37 on märgitud, et üks Euroopa importija, kes impordib Indoneesiast palmituumaõlil põhinevat rasvhapete metüülestrit, taotles lõppkasutusest tulenevat soodustust oma impordi jaoks või vastasel korral oma toote väljajätmist menetluse tootevalikust. |
| --- | --- |

(22)

Ajutise määruse põhjenduses 37 on märgitud, et üks Euroopa importija, kes impordib Indoneesiast palmituumaõlil põhinevat rasvhapete metüülestrit, taotles lõppkasutusest tulenevat soodustust oma impordi jaoks või vastasel korral oma toote väljajätmist menetluse tootevalikust.

| (23) | Liidu tootmisharu esindajad esitasid pärast esialgsete järelduste avaldamist oma märkused seoses lõppkasutusest tuleneva soodustusega palmituumaõlil põhineva rasvhapete metüülestri impordi suhtes ning võimalusega hoiduda kavandatud maksudest kõrvale. Nad avaldasid vastuseisu komisjoni loale sellist dumpinguvastase tollimaksu soodusskeemi kasutada, tuues põhjuseks biodiisli samaväärsuse; muuks otstarbeks kui kütusena kasutamiseks deklareeritud biodiislit saab tegelikkuses kasutada kütusena, kuna sellel on samad füüsikalised omadused. Palmituumaõlil põhinevat rasvhapete metüülestrit saab kasutada kütusena ning sellest saadava küllastumata rasvalkoholi töötlemine annab samuti biodiisli, samuti on tolliasutuste kontrollivõimalused lõppkasutusest tuleneva soodustusega hõlmatud importkauba puhul piiratud ning skeemi kasutamisest tekkiv majanduslik koormus endiselt märkimisväärne. |
| --- | --- |

(23)

Liidu tootmisharu esindajad esitasid pärast esialgsete järelduste avaldamist oma märkused seoses lõppkasutusest tuleneva soodustusega palmituumaõlil põhineva rasvhapete metüülestri impordi suhtes ning võimalusega hoiduda kavandatud maksudest kõrvale. Nad avaldasid vastuseisu komisjoni loale sellist dumpinguvastase tollimaksu soodusskeemi kasutada, tuues põhjuseks biodiisli samaväärsuse; muuks otstarbeks kui kütusena kasutamiseks deklareeritud biodiislit saab tegelikkuses kasutada kütusena, kuna sellel on samad füüsikalised omadused. Palmituumaõlil põhinevat rasvhapete metüülestrit saab kasutada kütusena ning sellest saadava küllastumata rasvalkoholi töötlemine annab samuti biodiisli, samuti on tolliasutuste kontrollivõimalused lõppkasutusest tuleneva soodustusega hõlmatud importkauba puhul piiratud ning skeemi kasutamisest tekkiv majanduslik koormus endiselt märkimisväärne.

| (24) | Võttes arvesse selleteemalisi konsultatsioone ning asjaolu, et muuks otstarbeks kui kütusena kasutamiseks deklareeritud biodiisli füüsikalised omadused on samad, mis kütusena kasutataval biodiislil, ei ole kohane lubada käesoleval juhul palmituumaõli metüülestri suhtes lõppkasutusest tuleneva soodustuse kohaldamist. |
| --- | --- |

(24)

Võttes arvesse selleteemalisi konsultatsioone ning asjaolu, et muuks otstarbeks kui kütusena kasutamiseks deklareeritud biodiisli füüsikalised omadused on samad, mis kütusena kasutataval biodiislil, ei ole kohane lubada käesoleval juhul palmituumaõli metüülestri suhtes lõppkasutusest tuleneva soodustuse kohaldamist.

| (25) | Üks Saksa importija kordas oma taotlust jätta teatav palmituumaõlist toodetud rasvhappe metüülester, mis oli ette nähtud ELis kasutamiseks muul otstarbel kui kütusena, toote määratluse alt välja ja/või kohaldada selle suhtes lõppkasutusest tulenevat soodustust. Oma märkustes kordas ta seisukohta, mis lükati tagasi juba esialgses etapis, ega esitanud uusi tõendeid, mis muutnuksid järeldust, et lõppkasutusest tulenevat soodustust ei võimaldata ja et palmituumaõli metüülester peaks jääma toote määratluse sisse. |
| --- | --- |

(25)

Üks Saksa importija kordas oma taotlust jätta teatav palmituumaõlist toodetud rasvhappe metüülester, mis oli ette nähtud ELis kasutamiseks muul otstarbel kui kütusena, toote määratluse alt välja ja/või kohaldada selle suhtes lõppkasutusest tulenevat soodustust. Oma märkustes kordas ta seisukohta, mis lükati tagasi juba esialgses etapis, ega esitanud uusi tõendeid, mis muutnuksid järeldust, et lõppkasutusest tulenevat soodustust ei võimaldata ja et palmituumaõli metüülester peaks jääma toote määratluse sisse.

| (26) | Üks Indoneesia eksportiv tootja viitas samuti oma taotlusele saada fraktsioneeritud metüülestrile lõppkasutusest tulenev soodustus ja taotles lõppkasutusest tuleneva soodustuse võimaldamist selle toote importimisel küllastunud rasvalkoholi tootmiseks. Nagu on märgitud eespool, on kõik lõppkasutusest tuleneva soodustuse taotlused tagasi lükatud ja ka selle huvitatud isiku esitatud argumendid ei muutnud seda järeldust. |
| --- | --- |

(26)

Üks Indoneesia eksportiv tootja viitas samuti oma taotlusele saada fraktsioneeritud metüülestrile lõppkasutusest tulenev soodustus ja taotles lõppkasutusest tuleneva soodustuse võimaldamist selle toote importimisel küllastunud rasvalkoholi tootmiseks. Nagu on märgitud eespool, on kõik lõppkasutusest tuleneva soodustuse taotlused tagasi lükatud ja ka selle huvitatud isiku esitatud argumendid ei muutnud seda järeldust.

3.   Järeldus

| (27) | Kuna muid märkusi vaatlusaluse ja samasuguse toote kohta esitatud ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 29–39. |
| --- | --- |

(27)

Kuna muid märkusi vaatlusaluse ja samasuguse toote kohta esitatud ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 29–39.

D.   DUMPING

1.   Sissejuhatavad märkused

| (28) | Ajutise määruse põhjendustes 44 ja 64 on sedastatud, et Argentinas ja Indoneesias reguleerib biodiisli turgu tugevasti riik ning et omamaist müügitegevust ei käsitata tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana. Seepärast tuli samasuguse toote normaalväärtus määrata algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 alusel. Et ükski huvitatud isik järeldust ei vaidlustanud, see kinnitatakse. |
| --- | --- |

(28)

Ajutise määruse põhjendustes 44 ja 64 on sedastatud, et Argentinas ja Indoneesias reguleerib biodiisli turgu tugevasti riik ning et omamaist müügitegevust ei käsitata tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana. Seepärast tuli samasuguse toote normaalväärtus määrata algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 alusel. Et ükski huvitatud isik järeldust ei vaidlustanud, see kinnitatakse.

| (29) | Nii Argentina kui ka Indoneesia puhul arvutati normaalväärtus esialgses etapis äriühingute endi tegelike (ja dokumenteeritud) tootmishindade alusel uurimisperioodil, võttes arvesse müügi-, üldisi ja halduskulusid ning mõistlikku kasumimarginaali. Ajutise määruse põhjendustes 45 ja 63 märgiti eelkõige, et komisjon uurib lähemalt väidet, et Argentina ja Indoneesia diferentseeritud ekspordimaksu süsteem lööb alla tooraine hinnad ning seetõttu ei kajastanud dokumenteeritud kulud mõistlikul viisil vaatlusaluse toote tootmisega seotud kulusid. |
| --- | --- |

(29)

Nii Argentina kui ka Indoneesia puhul arvutati normaalväärtus esialgses etapis äriühingute endi tegelike (ja dokumenteeritud) tootmishindade alusel uurimisperioodil, võttes arvesse müügi-, üldisi ja halduskulusid ning mõistlikku kasumimarginaali. Ajutise määruse põhjendustes 45 ja 63 märgiti eelkõige, et komisjon uurib lähemalt väidet, et Argentina ja Indoneesia diferentseeritud ekspordimaksu süsteem lööb alla tooraine hinnad ning seetõttu ei kajastanud dokumenteeritud kulud mõistlikul viisil vaatlusaluse toote tootmisega seotud kulusid.

| (30) | Edasisest uurimisest nähtus, et diferentseeritud ekspordimaksu süsteem viis peamise sisendtooraine hinnad nii Argentina kui ka Indoneesia puhul tõepoolest kunstlikult madalale, nagu on selgitatud allpool põhjenduses 35 ja edaspidi Argentina kohta ning põhjenduses 66 Indoneesia kohta, ning et see mõjutas mõlema riigi biodiislitootjate kulusid. Nimetatud tähelepaneku valguses peetakse asjakohaseks, et põhitoorainete hinnamoonutusi tuleks mõlema riigi puhul normaalväärtuse määramisel arvesse võtta, arvestades nii Argentinas kui ka Indoneesias valitsevat erilist turuolukorda. |
| --- | --- |

(30)

Edasisest uurimisest nähtus, et diferentseeritud ekspordimaksu süsteem viis peamise sisendtooraine hinnad nii Argentina kui ka Indoneesia puhul tõepoolest kunstlikult madalale, nagu on selgitatud allpool põhjenduses 35 ja edaspidi Argentina kohta ning põhjenduses 66 Indoneesia kohta, ning et see mõjutas mõlema riigi biodiislitootjate kulusid. Nimetatud tähelepaneku valguses peetakse asjakohaseks, et põhitoorainete hinnamoonutusi tuleks mõlema riigi puhul normaalväärtuse määramisel arvesse võtta, arvestades nii Argentinas kui ka Indoneesias valitsevat erilist turuolukorda.

| (31) | Üldkohus on kinnitanud, (4) et kui tooraine hindu reguleeritakse viisil, mis viib need omamaisel turul kunstlikult madalale, võib eeldada, et vaatlusaluse toote tootmiskulu on moonutatud. Üldkohus leidis, et liidu institutsioonidel on sellises olukorras õigus järeldada, et ühte dokumenteeritud kirjet ei saa pidada mõistlikuks ning seetõttu võib seda kohandada. |
| --- | --- |

(31)

Üldkohus on kinnitanud, (4) et kui tooraine hindu reguleeritakse viisil, mis viib need omamaisel turul kunstlikult madalale, võib eeldada, et vaatlusaluse toote tootmiskulu on moonutatud. Üldkohus leidis, et liidu institutsioonidel on sellises olukorras õigus järeldada, et ühte dokumenteeritud kirjet ei saa pidada mõistlikuks ning seetõttu võib seda kohandada.

| (32) | Ühtlasi järeldas Üldkohus, et algmääruse artikli 2 lõike 5 esimesest lõigust ilmneb, et kui uuritava toote tootmiskulud ei kajastu mõistlikult uuritava isiku dokumentides, siis ei saa võtta selle isiku dokumente aluseks normaalväärtuse määramisel. Sama lõigu teise lause kohaselt tuleb sel juhul dokumentide korrigeerimiseks või koostamiseks võtta aluseks mõni muu teabeallikas. Aluseks võib võtta teiste tootjate või eksportijate kulud, kui aga selline teave ei ole kättesaadav või seda ei ole võimalik kasutada, võib valida mõne muu mõistliku aluse, sealhulgas teabe teiste tüüpiliste turgude kohta. |
| --- | --- |

(32)

Ühtlasi järeldas Üldkohus, et algmääruse artikli 2 lõike 5 esimesest lõigust ilmneb, et kui uuritava toote tootmiskulud ei kajastu mõistlikult uuritava isiku dokumentides, siis ei saa võtta selle isiku dokumente aluseks normaalväärtuse määramisel. Sama lõigu teise lause kohaselt tuleb sel juhul dokumentide korrigeerimiseks või koostamiseks võtta aluseks mõni muu teabeallikas. Aluseks võib võtta teiste tootjate või eksportijate kulud, kui aga selline teave ei ole kättesaadav või seda ei ole võimalik kasutada, võib valida mõne muu mõistliku aluse, sealhulgas teabe teiste tüüpiliste turgude kohta.

| (33) | Esialgsetes arvutustes võeti Argentina ja Indoneesia eksportivate tootjate tootmiskulude kindlakstegemisel aluseks vastavalt sojaoa tavaline omamaine sisseostuhind ja toorpalmiõli tavaline dokumenteeritud kulu. |
| --- | --- |

(33)

Esialgsetes arvutustes võeti Argentina ja Indoneesia eksportivate tootjate tootmiskulude kindlakstegemisel aluseks vastavalt sojaoa tavaline omamaine sisseostuhind ja toorpalmiõli tavaline dokumenteeritud kulu.

| (34) | Arvestades, et teatavad tootmiskulud, täpsemalt põhitooraine (sojaõli ja sojauba Argentinas ning toorpalmiõli Indoneesias) hind, leiti olevat moonutatud, määrati tootmiskulud kindlaks vaatlusaluste riikide pädevate asutuste avaldatud võrdlushindade põhjal. Nimetatud hinnad kajastavad rahvusvahelisi hindu. |
| --- | --- |

(34)

Arvestades, et teatavad tootmiskulud, täpsemalt põhitooraine (sojaõli ja sojauba Argentinas ning toorpalmiõli Indoneesias) hind, leiti olevat moonutatud, määrati tootmiskulud kindlaks vaatlusaluste riikide pädevate asutuste avaldatud võrdlushindade põhjal. Nimetatud hinnad kajastavad rahvusvahelisi hindu.

2.   Argentina

2.1.   Normaalväärtus

| (35) | Nagu eespool öeldud, on komisjon jõudnud järeldusele, et diferentseeritud ekspordimaksu süsteem moonutab Argentinas biodiisli tootjate tootmiskulusid. Uurimise käigus tuvastati, et uurimisperioodil olid tooraine ekspordimaksud (sojauba 35 %, sojaõli 32 %) märkimisväärselt kõrgemad kui lõpptootel (biodiisli nominaalmäär 20 %, kusjuures kui võtta arvesse maksutoetust, siis oli tegelik määr 14,58 %). Uurimisperioodil oli sojaoa ja biodiisli ekspordimaksu vahe 20,42 protsendipunkti, sojaõli ja biodiisli vahe aga 17,42 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(35)

Nagu eespool öeldud, on komisjon jõudnud järeldusele, et diferentseeritud ekspordimaksu süsteem moonutab Argentinas biodiisli tootjate tootmiskulusid. Uurimise käigus tuvastati, et uurimisperioodil olid tooraine ekspordimaksud (sojauba 35 %, sojaõli 32 %) märkimisväärselt kõrgemad kui lõpptootel (biodiisli nominaalmäär 20 %, kusjuures kui võtta arvesse maksutoetust, siis oli tegelik määr 14,58 %). Uurimisperioodil oli sojaoa ja biodiisli ekspordimaksu vahe 20,42 protsendipunkti, sojaõli ja biodiisli vahe aga 17,42 protsendipunkti.

| (36) | Sojaoa ja sojaõli ekspordimaksu määramiseks avaldab Argentina põllumajandus-, loomakasvatus- ja kalandusministeerium iga päev sojaoa ja sojaõli FOB-hinna – võrdlushinna (5). Võrdlushind kajastab rahvusvahelisi hindu (6) ja seda kasutatakse maksuametile tasutava ekspordimaksu arvutamiseks. |
| --- | --- |

(36)

Sojaoa ja sojaõli ekspordimaksu määramiseks avaldab Argentina põllumajandus-, loomakasvatus- ja kalandusministeerium iga päev sojaoa ja sojaõli FOB-hinna – võrdlushinna (5). Võrdlushind kajastab rahvusvahelisi hindu (6) ja seda kasutatakse maksuametile tasutava ekspordimaksu arvutamiseks.

| (37) | Omamaised hinnad järgivad rahvusvahelisi hinnasuundumusi. Uurimisel tuvastati, et sojaoa ja sojaõli rahvusvaheliste ja omamaiste hindade vahe on võrdne toodete vastavate ekspordimaksude ja muude ekspordikuludega. Argentina põllumajandusministeerium avaldab ka sojaoa ja sojaõli omamaiseid võrdlushindu nimetuse „teoreetilised FAS-hinnad” all (7). Sojaoa ja sojaõli tootjad saavad seega nii ekspordi- kui ka omamaise müügi puhul kätte sama netohinna. |
| --- | --- |

(37)

Omamaised hinnad järgivad rahvusvahelisi hinnasuundumusi. Uurimisel tuvastati, et sojaoa ja sojaõli rahvusvaheliste ja omamaiste hindade vahe on võrdne toodete vastavate ekspordimaksude ja muude ekspordikuludega. Argentina põllumajandusministeerium avaldab ka sojaoa ja sojaõli omamaiseid võrdlushindu nimetuse „teoreetilised FAS-hinnad” all (7). Sojaoa ja sojaõli tootjad saavad seega nii ekspordi- kui ka omamaise müügi puhul kätte sama netohinna.

| (38) | Kokkuvõtteks võib öelda, et Argentina biodiislitootjate kasutatud peamiste toorainete omamaised hinnad osutusid rahvusvahelistest hindadest kunstlikult madalamaks Argentina ekspordimaksusüsteemi tekitatud moonutuse tõttu ning seepärast ei kajastunud peamise tooraine kulud vaatlusaluste Argentina tootjate dokumentides mõistlikult algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses, nagu seda on vastavalt eespool osutatule tõlgendanud Üldkohus. |
| --- | --- |

(38)

Kokkuvõtteks võib öelda, et Argentina biodiislitootjate kasutatud peamiste toorainete omamaised hinnad osutusid rahvusvahelistest hindadest kunstlikult madalamaks Argentina ekspordimaksusüsteemi tekitatud moonutuse tõttu ning seepärast ei kajastunud peamise tooraine kulud vaatlusaluste Argentina tootjate dokumentides mõistlikult algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses, nagu seda on vastavalt eespool osutatule tõlgendanud Üldkohus.

| (39) | Seega otsustas komisjon vaadata läbi ajutise määruse põhjenduse 63 ning mitte võtta arvesse vaatlusaluste äriühingute arvepidamistes kajastuvaid sojaoa (kui peamise ostetava ja biodiisli tootmisel kasutatava tooraine) tegelikke kulusid, vaid asendada need hinnaga, mida asjaomased äriühingud oleksid maksnud sojaoa eest moonutuse puudumisel. |
| --- | --- |

(39)

Seega otsustas komisjon vaadata läbi ajutise määruse põhjenduse 63 ning mitte võtta arvesse vaatlusaluste äriühingute arvepidamistes kajastuvaid sojaoa (kui peamise ostetava ja biodiisli tootmisel kasutatava tooraine) tegelikke kulusid, vaid asendada need hinnaga, mida asjaomased äriühingud oleksid maksnud sojaoa eest moonutuse puudumisel.

| (40) | Selleks et määrata hind, mida asjaomased äriühingud oleksid maksnud sojaoa eest eespool kirjeldatud moonutuse puudumisel, arvutas komisjon välja Argentina põllumajandusministeeriumi poolt uurimisperioodil avaldatud sojaoa FOB-ekspordihindade keskmise (8). |
| --- | --- |

(40)

Selleks et määrata hind, mida asjaomased äriühingud oleksid maksnud sojaoa eest eespool kirjeldatud moonutuse puudumisel, arvutas komisjon välja Argentina põllumajandusministeeriumi poolt uurimisperioodil avaldatud sojaoa FOB-ekspordihindade keskmise (8).

| (41) | Argentina eksportivate tootjate liit (CARBIO) ja Argentina ametiasutused väitsid, et äriühingute kantud kulude kohandamine algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel on võimalik üksnes siis, kui dokumendid (mitte aga äriühingute kantud kulud) on need, kus vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulud ei kajastu mõistlikult. Nad väitsid, et praktikas lisas komisjon ekspordimaksud hinnale, mida äriühingud maksid sojaube ostes, arvates seega tootmiskulude hulka kulu, mis ei ole seotud vaatlusaluse toote tootmise või müügiga. Nad lisasid, et Üldkohtu otsus Acroni kohtuasjas, mida tsiteeriti järelduste avaldamise dokumendis, (9) põhineb WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.1.1 valel tõlgendamisel ning selle kohta on praegu esitatud Euroopa Kohtusse kaebus ja igal juhul on faktilised järeldused erinevad kui käesoleval juhul, sest Argentinas ei ole toormaterjali hinnad „reguleeritud” nagu gaasi hind Venemaal ning pole moonutatud, vaid kujunevad vabalt ilma riigi sekkumiseta ning seepärast ei valitse Argentinas mingi eriline turuolukord, mis võimaldaks komisjonil kohaldada algmääruse artikli 2 lõiget 5. Nad kinnitasid, et Argentina diferentseeritud ekspordimaksu süsteem ei ole vastuolus kaubandusreeglitega. Peale selle väitis CARBIO, et kuna ekspordihinna kindlaksmääramisel ekspordimakse ei arvestatud, ei olnud komisjoni võrdlus arvestusliku normaalväärtuse (milles võetakse arvesse ekspordimakse) ja ekspordihinna (milles ei võeta arvesse ekspordimakse) vahel õiglane.
  Peale selle väitsid nad, et viidates normaalväärtuse kindlakstegemisel sojaoa rahvusvahelistele hindadele, mille määrab kindlaks Chicago kaubabörs, ent jättes ekspordihinna kindlakstegemisel arvestamata Chicago kaubabörsil tehtavate riskitehingute kasumid või kahjumid (vt allpool), on komisjoni võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel taas kord ebaõiglane. Lisaks väitis CARBIO, et juba pelgalt sellega, et uuritavate äriühingute kirjendatud kulud asendati rahvusvahelise hinnaga, ei võtnud komisjon arvesse Argentina tootjate loomulikku konkurentsieelist. Lõpuks kaebas CARBIO veel, et komisjon ei võtnud arvesse asjaolu, et kui Argentinas puudunuks diferentseeritud ekspordimaksu süsteem, olnuksid sojaubade hinnad Chicago kaubabörsil palju madalamad. |
| --- | --- |

(41)

Argentina eksportivate tootjate liit (CARBIO) ja Argentina ametiasutused väitsid, et äriühingute kantud kulude kohandamine algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel on võimalik üksnes siis, kui dokumendid (mitte aga äriühingute kantud kulud) on need, kus vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulud ei kajastu mõistlikult. Nad väitsid, et praktikas lisas komisjon ekspordimaksud hinnale, mida äriühingud maksid sojaube ostes, arvates seega tootmiskulude hulka kulu, mis ei ole seotud vaatlusaluse toote tootmise või müügiga. Nad lisasid, et Üldkohtu otsus Acroni kohtuasjas, mida tsiteeriti järelduste avaldamise dokumendis, (9) põhineb WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.1.1 valel tõlgendamisel ning selle kohta on praegu esitatud Euroopa Kohtusse kaebus ja igal juhul on faktilised järeldused erinevad kui käesoleval juhul, sest Argentinas ei ole toormaterjali hinnad „reguleeritud” nagu gaasi hind Venemaal ning pole moonutatud, vaid kujunevad vabalt ilma riigi sekkumiseta ning seepärast ei valitse Argentinas mingi eriline turuolukord, mis võimaldaks komisjonil kohaldada algmääruse artikli 2 lõiget 5. Nad kinnitasid, et Argentina diferentseeritud ekspordimaksu süsteem ei ole vastuolus kaubandusreeglitega. Peale selle väitis CARBIO, et kuna ekspordihinna kindlaksmääramisel ekspordimakse ei arvestatud, ei olnud komisjoni võrdlus arvestusliku normaalväärtuse (milles võetakse arvesse ekspordimakse) ja ekspordihinna (milles ei võeta arvesse ekspordimakse) vahel õiglane.

Peale selle väitsid nad, et viidates normaalväärtuse kindlakstegemisel sojaoa rahvusvahelistele hindadele, mille määrab kindlaks Chicago kaubabörs, ent jättes ekspordihinna kindlakstegemisel arvestamata Chicago kaubabörsil tehtavate riskitehingute kasumid või kahjumid (vt allpool), on komisjoni võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel taas kord ebaõiglane. Lisaks väitis CARBIO, et juba pelgalt sellega, et uuritavate äriühingute kirjendatud kulud asendati rahvusvahelise hinnaga, ei võtnud komisjon arvesse Argentina tootjate loomulikku konkurentsieelist. Lõpuks kaebas CARBIO veel, et komisjon ei võtnud arvesse asjaolu, et kui Argentinas puudunuks diferentseeritud ekspordimaksu süsteem, olnuksid sojaubade hinnad Chicago kaubabörsil palju madalamad.

| (42) | Need väited tuleb tagasi lükata. Isegi kui Acroni kohtuasja asjaolud ei ole samad kui käesoleva juhtumi puhul, on Üldkohus siiski määranud kindlaks õiguspõhimõtte, et kui uurimisaluse toote tootmisega seotud kulud ei kajastu mõistlikult äriühingute dokumentides, siis ei saa neid normaalväärtuse arvutamisel aluseks võtta. Acroni kohtuasjas ei olnud kulud asjaomase äriühingu dokumentides mõistlikult kajastatud, sest gaasihind oli reguleeritud. Käesoleval juhul leiti, et vaatlusaluse toote tootmisega seotud kulud ei kajastu mõistlikult asjaomaste äriühingute dokumentides, sest nad on Argentina diferentseeritud ekspordimaksu süsteemi põhjustatud moonutuste tõttu kunstlikult madalad. See tõsiasi kehtib, olenemata sellest, kas diferentseeritud ekspordimaksu süsteemid kui niisugused on vastuolus WTO lepinguga või mitte. Peale selle on komisjon seisukohal, et Üldkohus lähtus dumpinguvastase lepingu korrektsest tõlgendusest. Hiina kaebuses broilerite asjus (10) leidiski vaekogu, et ehkki dumpinguvastase lepingu artiklis 2.2.1.1 on loodud eeldus, et harilikult kasutatakse tootmiskulude arvutamisel kostja raamatupidamist ja dokumente, jätab uurimise korraldaja endale õiguse keelduda sellise raamatupidamise kasutamisest, kui ta teeb kindlaks, et see on i) vastuolus üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega või ii) ei kajasta mõistlikult vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulusid. Ent kui uurimise korraldaja otsustab sel viisil normist kõrvale kalduda, peab ta esitama põhjused, miks ta seda teeb. Kooskõlas selle tõlgendusega ning arvestades diferentseeritud ekspordimaksu süsteemi põhjustatud moonutusi, mis tekitavad erilise turuolukorra, asendas komisjon asjaomaste äriühingute poolt Argentinas peamise tooraine ostuks tehtud kulud hinnaga, mis oleks tulnud maksta, kui kindlakstehtud moonutust poleks esinenud. Asjaolu, et puhtalt arvuliselt võttes on tulemused sarnased, ei tähenda, et komisjoni kasutatud metoodika seisneks lihtsalt ekspordimaksude lisamises tooraine kuludele. Rahvusvahelised kaubahinnad määratakse kindlaks pakkumise ja nõudluse põhjal ning ei ole tõendeid, et Argentina diferentseeritud ekspordimaksu süsteem mõjutaks Chicago kaubabörsi hindu. Seepärast on alusetud kõik väited ja kinnitused, et rahvusvahelist hinda kasutades ei võrrelnud komisjon normaalväärtust ja ekspordihinda õiglaselt. Sama kehtib ka väite suhtes, et komisjon ei võtnud arvesse Argentina tootjate loomulikku konkurentsieelist, sest äriühingute kajastatud kulude asendamine tulenes tooraine ebanormaalselt madalast hinnast riigi siseturul, mitte aga mingist konkurentsieelisest. |
| --- | --- |

(42)

Need väited tuleb tagasi lükata. Isegi kui Acroni kohtuasja asjaolud ei ole samad kui käesoleva juhtumi puhul, on Üldkohus siiski määranud kindlaks õiguspõhimõtte, et kui uurimisaluse toote tootmisega seotud kulud ei kajastu mõistlikult äriühingute dokumentides, siis ei saa neid normaalväärtuse arvutamisel aluseks võtta. Acroni kohtuasjas ei olnud kulud asjaomase äriühingu dokumentides mõistlikult kajastatud, sest gaasihind oli reguleeritud. Käesoleval juhul leiti, et vaatlusaluse toote tootmisega seotud kulud ei kajastu mõistlikult asjaomaste äriühingute dokumentides, sest nad on Argentina diferentseeritud ekspordimaksu süsteemi põhjustatud moonutuste tõttu kunstlikult madalad. See tõsiasi kehtib, olenemata sellest, kas diferentseeritud ekspordimaksu süsteemid kui niisugused on vastuolus WTO lepinguga või mitte. Peale selle on komisjon seisukohal, et Üldkohus lähtus dumpinguvastase lepingu korrektsest tõlgendusest. Hiina kaebuses broilerite asjus (10) leidiski vaekogu, et ehkki dumpinguvastase lepingu artiklis 2.2.1.1 on loodud eeldus, et harilikult kasutatakse tootmiskulude arvutamisel kostja raamatupidamist ja dokumente, jätab uurimise korraldaja endale õiguse keelduda sellise raamatupidamise kasutamisest, kui ta teeb kindlaks, et see on i) vastuolus üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega või ii) ei kajasta mõistlikult vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulusid. Ent kui uurimise korraldaja otsustab sel viisil normist kõrvale kalduda, peab ta esitama põhjused, miks ta seda teeb. Kooskõlas selle tõlgendusega ning arvestades diferentseeritud ekspordimaksu süsteemi põhjustatud moonutusi, mis tekitavad erilise turuolukorra, asendas komisjon asjaomaste äriühingute poolt Argentinas peamise tooraine ostuks tehtud kulud hinnaga, mis oleks tulnud maksta, kui kindlakstehtud moonutust poleks esinenud. Asjaolu, et puhtalt arvuliselt võttes on tulemused sarnased, ei tähenda, et komisjoni kasutatud metoodika seisneks lihtsalt ekspordimaksude lisamises tooraine kuludele. Rahvusvahelised kaubahinnad määratakse kindlaks pakkumise ja nõudluse põhjal ning ei ole tõendeid, et Argentina diferentseeritud ekspordimaksu süsteem mõjutaks Chicago kaubabörsi hindu. Seepärast on alusetud kõik väited ja kinnitused, et rahvusvahelist hinda kasutades ei võrrelnud komisjon normaalväärtust ja ekspordihinda õiglaselt. Sama kehtib ka väite suhtes, et komisjon ei võtnud arvesse Argentina tootjate loomulikku konkurentsieelist, sest äriühingute kajastatud kulude asendamine tulenes tooraine ebanormaalselt madalast hinnast riigi siseturul, mitte aga mingist konkurentsieelisest.

| (43) | Ajutise määruse põhjenduses 45 selgitati, et kuna müüki ei käsitletud tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina, tuli normaalväärtus määrata algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c alusel, kasutades mõistlikku kasumimarginaali 15 %. Mõned eksportivad tootjad väitsid, et komisjoni poolt normaalväärtuse määramisel kasutatud mõistlik kasumimarginaal 15 % oli ebarealistlikult kõrge ning et tegemist oli radikaalse hüppega, võrreldes väljakujunenud praktikaga arvukate muude uurimiste puhul, mis on viidud läbi sarnaste toorainega seotud turgude suhtes (nende puhul kasutati kasumimarginaali 5 %). |
| --- | --- |

(43)

Ajutise määruse põhjenduses 45 selgitati, et kuna müüki ei käsitletud tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina, tuli normaalväärtus määrata algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c alusel, kasutades mõistlikku kasumimarginaali 15 %. Mõned eksportivad tootjad väitsid, et komisjoni poolt normaalväärtuse määramisel kasutatud mõistlik kasumimarginaal 15 % oli ebarealistlikult kõrge ning et tegemist oli radikaalse hüppega, võrreldes väljakujunenud praktikaga arvukate muude uurimiste puhul, mis on viidud läbi sarnaste toorainega seotud turgude suhtes (nende puhul kasutati kasumimarginaali 5 %).

| (44) | See väide tuleb tagasi lükata. Esiteks ei ole õige, et komisjon kasutab normaalväärtuse määramisel järjekindlalt 5 % kasumimarginaali. Iga juhtumit vaadeldakse eraldi ning arvesse võetakse selle kõiki asjaolusid. 2009. aastal kasutati näiteks Ameerika Ühendriike käsitlevas juhtumis erinevaid marginaale, mille kaalutud keskmine oli oluliselt rohkem kui 15 %. Teiseks vaatles komisjon ka lühikese ja keskmise tähtajaga laenude intressimäära Argentinas, mis on Maailmapanga andmetel umbes 14 %. Kindlasti tundub mõistlik eeldada omamaisel biodiisliturul tegutsedes kasumimarginaali, mis on suurem kui kapitali laenukulud. Lisaks on määratud kasum madalamgi kui vaatlusaluse toote tootjate uurimisperioodil saadud kasum, sest marginaal on saadud hinnamoonutuste alusel, mis kaasnesid diferentseeritud ekspordimaksu süsteemiga ning riigi reguleeritavate omamaiste biodiislihindadega. Sellel ning lisaks eespool kirjeldatud põhjustel jääb komisjon arvamusele, et 15 % kasumimarginaal on mõistlik määr, mis on Argentinas võrdlemisi uue ja kapitalimahuka tootmisharu jaoks saavutatav. |
| --- | --- |

(44)

See väide tuleb tagasi lükata. Esiteks ei ole õige, et komisjon kasutab normaalväärtuse määramisel järjekindlalt 5 % kasumimarginaali. Iga juhtumit vaadeldakse eraldi ning arvesse võetakse selle kõiki asjaolusid. 2009. aastal kasutati näiteks Ameerika Ühendriike käsitlevas juhtumis erinevaid marginaale, mille kaalutud keskmine oli oluliselt rohkem kui 15 %. Teiseks vaatles komisjon ka lühikese ja keskmise tähtajaga laenude intressimäära Argentinas, mis on Maailmapanga andmetel umbes 14 %. Kindlasti tundub mõistlik eeldada omamaisel biodiisliturul tegutsedes kasumimarginaali, mis on suurem kui kapitali laenukulud. Lisaks on määratud kasum madalamgi kui vaatlusaluse toote tootjate uurimisperioodil saadud kasum, sest marginaal on saadud hinnamoonutuste alusel, mis kaasnesid diferentseeritud ekspordimaksu süsteemiga ning riigi reguleeritavate omamaiste biodiislihindadega. Sellel ning lisaks eespool kirjeldatud põhjustel jääb komisjon arvamusele, et 15 % kasumimarginaal on mõistlik määr, mis on Argentinas võrdlemisi uue ja kapitalimahuka tootmisharu jaoks saavutatav.

| (45) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid CARBIO ja Argentina ametivõimud, et i) viide USA kasumimääradele ei ole õigustatud, ii) viites keskpika perspektiivi laenuintressidele puudub loogika, seda pole kunagi varem kasutatud ja kui kasutada sellist võrdlustaset, ei peaks see olema Argentina intress, sest investeeringud tehti koos välismaiste üksustega USA dollarites, iii) Argentina tootjate tegelikult teenitud kasumeid ei saa erilise turuolukorra tõttu arvesse võtta ning iv) liidu tootmisharu sihtkasumimarginaaliks määrati 11 %. |
| --- | --- |

(45)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid CARBIO ja Argentina ametivõimud, et i) viide USA kasumimääradele ei ole õigustatud, ii) viites keskpika perspektiivi laenuintressidele puudub loogika, seda pole kunagi varem kasutatud ja kui kasutada sellist võrdlustaset, ei peaks see olema Argentina intress, sest investeeringud tehti koos välismaiste üksustega USA dollarites, iii) Argentina tootjate tegelikult teenitud kasumeid ei saa erilise turuolukorra tõttu arvesse võtta ning iv) liidu tootmisharu sihtkasumimarginaaliks määrati 11 %.

| (46) | Need väited tuleb tagasi lükata. Komisjon leidis, et 15 % kasumimarginaal on Argentina biodiislitööstuse jaoks mõistlik, sest nimetaud riigis oli see tootmisharu uurimisperioodil veel noor ja kapitalimahukas. Viide kasumimarginaalile USA juhtumi puhul esitati selleks, et lükata ümber väide, et komisjon kasutab normaalväärtuse arvutamisel süstemaatiliselt 5 % kasumimarginaali. Ka viide keskpika perspektiivi laenuintressidele ei olnud mõeldud võrdlustasemena, vaid selleks, et vaadata, kas kasutatud marginaal on mõistlik. Sama kehtib ka valimisse kaasatud äriühingute poolt tegelikult teenitud kasumi suhtes. Kuna aga normaalväärtust arvutatakse hoopis muul otstarbel kui liidu tootmise sihtkasumimarginaali dumpinguhinnaga impordi puudumise korral, ei puutu nende kahe omavaheline võrdlus üldse asjasse. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 46. |
| --- | --- |

(46)

Need väited tuleb tagasi lükata. Komisjon leidis, et 15 % kasumimarginaal on Argentina biodiislitööstuse jaoks mõistlik, sest nimetaud riigis oli see tootmisharu uurimisperioodil veel noor ja kapitalimahukas. Viide kasumimarginaalile USA juhtumi puhul esitati selleks, et lükata ümber väide, et komisjon kasutab normaalväärtuse arvutamisel süstemaatiliselt 5 % kasumimarginaali. Ka viide keskpika perspektiivi laenuintressidele ei olnud mõeldud võrdlustasemena, vaid selleks, et vaadata, kas kasutatud marginaal on mõistlik. Sama kehtib ka valimisse kaasatud äriühingute poolt tegelikult teenitud kasumi suhtes. Kuna aga normaalväärtust arvutatakse hoopis muul otstarbel kui liidu tootmise sihtkasumimarginaali dumpinguhinnaga impordi puudumise korral, ei puutu nende kahe omavaheline võrdlus üldse asjasse. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 46.

| (47) | Üks eksportiv tootja valmistab biodiislit osaliselt enda tootmisettevõtetes ning osaliselt ühe sõltumatu tootjaga sõlmitud töötlemislepingu alusel. Osutatud eksportiv tootja taotles oma tootmiskulu ümberarvutamist, see tähendab komisjoni poolt esialgses etapis kasutatud kaalutud keskmise asemel tema enda tootmiskuludel ning töötleja tootmiskuludel põhineva kaalutud keskmise kasutamist. Taotlust analüüsiti ja leiti, et see on õigustatud, mistõttu arvutati asjaomase äriühingu tootmiskulu vastavalt ümber. |
| --- | --- |

(47)

Üks eksportiv tootja valmistab biodiislit osaliselt enda tootmisettevõtetes ning osaliselt ühe sõltumatu tootjaga sõlmitud töötlemislepingu alusel. Osutatud eksportiv tootja taotles oma tootmiskulu ümberarvutamist, see tähendab komisjoni poolt esialgses etapis kasutatud kaalutud keskmise asemel tema enda tootmiskuludel ning töötleja tootmiskuludel põhineva kaalutud keskmise kasutamist. Taotlust analüüsiti ja leiti, et see on õigustatud, mistõttu arvutati asjaomase äriühingu tootmiskulu vastavalt ümber.

| (48) | Komisjoni laekus ka väiksemaid äriühinguspetsiifilisi väiteid, mis siiski muutusid pärast eespool selgitatud normaalväärtuse määramise meetodi muutmist tühiseks. Seetõttu kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendused 40–46 eespool selgitatud muudetud kujul. |
| --- | --- |

(48)

Komisjoni laekus ka väiksemaid äriühinguspetsiifilisi väiteid, mis siiski muutusid pärast eespool selgitatud normaalväärtuse määramise meetodi muutmist tühiseks. Seetõttu kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendused 40–46 eespool selgitatud muudetud kujul.

2.2.   Ekspordihind

| (49) | Ajutise määruse põhjenduses 49 selgitati, et kui eksportmüük liitu toimus liidus paiknevate seotud kaubandusettevõtete kaudu, kohandati ekspordihinda, sealhulgas vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 hinna alusel, millega imporditud toode esimest korda seotud kaubandusettevõttele edasi müüdi, võttes arvesse kasumit. Kõnealuse arvutuse eesmärgil käsitleti mõistlikuna 5 % suurust kasumit liidus paiknevale seotud kaubandusettevõttele. Eksportivate tootjate väitel on 5 % kasumimarginaal liidus paikneva seotud kaubandusettevõtte suhtes asjaomase kauba turuga võrreldes liiga kõrge ning kasutada tuleks kas nullkasumit või madalamat protsendimäära (sõltuvalt äriühingust kuni 2 %). |
| --- | --- |

(49)

Ajutise määruse põhjenduses 49 selgitati, et kui eksportmüük liitu toimus liidus paiknevate seotud kaubandusettevõtete kaudu, kohandati ekspordihinda, sealhulgas vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 hinna alusel, millega imporditud toode esimest korda seotud kaubandusettevõttele edasi müüdi, võttes arvesse kasumit. Kõnealuse arvutuse eesmärgil käsitleti mõistlikuna 5 % suurust kasumit liidus paiknevale seotud kaubandusettevõttele. Eksportivate tootjate väitel on 5 % kasumimarginaal liidus paikneva seotud kaubandusettevõtte suhtes asjaomase kauba turuga võrreldes liiga kõrge ning kasutada tuleks kas nullkasumit või madalamat protsendimäära (sõltuvalt äriühingust kuni 2 %).

| (50) | Asjaomase väite kinnitamiseks ei esitatud ühtegi tõendit. Seepärast kinnitatakse liidus paiknevate seotud kaubandusettevõtete 5 % kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(50)

Asjaomase väite kinnitamiseks ei esitatud ühtegi tõendit. Seepärast kinnitatakse liidus paiknevate seotud kaubandusettevõtete 5 % kasumimarginaal.

| (51) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas CARBIO seisukohta, et 5 % kasumimarginaal on börsikaubaga kauplemise puhul liiga kõrge, ning viitas uuringule, mille KPMG oli spetsiaalselt sel otstarbel koostanud ja 1. juulil 2013, pärast ajutise määruse avalikustamist, komisjonile esitanud. Komisjon leidis, et uuringu järeldustele ei saa tugineda uuringus endas osutatud analüüsi piirangute tõttu, mille tulemusena valiti piiratud arv kaubandusettevõtteid, millest pooled ei tegelenud põllumajandussaaduste müügiga. Seepärast leitakse, et esitatud tõendid ei ole veenvad. Seega kinnitatakse ELis asuvate seotud kaubandusettevõtete jaoks 5 % kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(51)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas CARBIO seisukohta, et 5 % kasumimarginaal on börsikaubaga kauplemise puhul liiga kõrge, ning viitas uuringule, mille KPMG oli spetsiaalselt sel otstarbel koostanud ja 1. juulil 2013, pärast ajutise määruse avalikustamist, komisjonile esitanud. Komisjon leidis, et uuringu järeldustele ei saa tugineda uuringus endas osutatud analüüsi piirangute tõttu, mille tulemusena valiti piiratud arv kaubandusettevõtteid, millest pooled ei tegelenud põllumajandussaaduste müügiga. Seepärast leitakse, et esitatud tõendid ei ole veenvad. Seega kinnitatakse ELis asuvate seotud kaubandusettevõtete jaoks 5 % kasumimarginaal.

| (52) | Ühe eksportiva tootja väite kohaselt ei võtnud komisjon ekspordihinna määramisel arvesse nn riskitehinguid, s.o tootja kasumit või kahjumit seoses sojaoa tulevaste ostu-müügitehingute sõlmimisega Chicago kaubabörsil. Äriühing rõhutas, et riskitehingud on tooraine hindade volatiilsuse tõttu biodiislikaubanduse oluline osa ning et biodiisli müüja netotulu ei koosne üksnes ostja makstud hinnast, vaid ka vastavate riskitehingute kasumist (või kahjumist). |
| --- | --- |

(52)

Ühe eksportiva tootja väite kohaselt ei võtnud komisjon ekspordihinna määramisel arvesse nn riskitehinguid, s.o tootja kasumit või kahjumit seoses sojaoa tulevaste ostu-müügitehingute sõlmimisega Chicago kaubabörsil. Äriühing rõhutas, et riskitehingud on tooraine hindade volatiilsuse tõttu biodiislikaubanduse oluline osa ning et biodiisli müüja netotulu ei koosne üksnes ostja makstud hinnast, vaid ka vastavate riskitehingute kasumist (või kahjumist).

| (53) | Komisjon peab selle väite tagasi lükkama, sest algmääruse artikli 2 lõikes 8 on selgelt sätestatud, et ekspordihind on ekspordiriigist ühendusse ekspordiks müüdud toote eest tegelikult makstud või makstav hind, olenemata mis tahes muust (seotud) kasumist või kahjumist, mis kaasneb riskitehingutega. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon peab selle väite tagasi lükkama, sest algmääruse artikli 2 lõikes 8 on selgelt sätestatud, et ekspordihind on ekspordiriigist ühendusse ekspordiks müüdud toote eest tegelikult makstud või makstav hind, olenemata mis tahes muust (seotud) kasumist või kahjumist, mis kaasneb riskitehingutega.

| (54) | Kuna täiendavaid märkusi ekspordihindade kohta esitatud ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 47–49 eespool selgitatud muudetud kujul. |
| --- | --- |

(54)

Kuna täiendavaid märkusi ekspordihindade kohta esitatud ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 47–49 eespool selgitatud muudetud kujul.

2.3.   Võrdlus

| (55) | Ajutise määruse põhjenduses 53 selgitati, et kui ekspordimüük liitu toimus väljaspool liitu paiknevate seotud kaubandusettevõtete kaudu, uuris komisjon, kas neid seotud kaubandusettevõtteid tuleks käsitleda vahendustasu alusel töötava agendina; sellisel juhul tehti kohandus vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i, et võtta arvesse müüja saadud oletatavat hinnalisandit. |
| --- | --- |

(55)

Ajutise määruse põhjenduses 53 selgitati, et kui ekspordimüük liitu toimus väljaspool liitu paiknevate seotud kaubandusettevõtete kaudu, uuris komisjon, kas neid seotud kaubandusettevõtteid tuleks käsitleda vahendustasu alusel töötava agendina; sellisel juhul tehti kohandus vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i, et võtta arvesse müüja saadud oletatavat hinnalisandit.

| (56) | Ühe äriühingu väitel oli komisjoni poolt väljaspool liitu paikneva seotud kaubandusettevõtte suhtes kasutatud kasumimarginaal kui müüja saadud oletatav hinnalisand liiga kõrge ning mõistlikum olnuks madalama kasumimarginaali määramine. |
| --- | --- |

(56)

Ühe äriühingu väitel oli komisjoni poolt väljaspool liitu paikneva seotud kaubandusettevõtte suhtes kasutatud kasumimarginaal kui müüja saadud oletatav hinnalisand liiga kõrge ning mõistlikum olnuks madalama kasumimarginaali määramine.

| (57) | Komisjon analüüsis eksportiva tootja argumente väga põhjalikult, kuid tegi järelduse, et seotud kaubandusettevõtete ulatusliku tegevuse valguses peetakse 5 % kasumimarginaali mõistlikuks. Seega tuleb nimetatud väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon analüüsis eksportiva tootja argumente väga põhjalikult, kuid tegi järelduse, et seotud kaubandusettevõtete ulatusliku tegevuse valguses peetakse 5 % kasumimarginaali mõistlikuks. Seega tuleb nimetatud väide tagasi lükata.

| (58) | Kuna muid märkusi võrdluse kohta eiesitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 50–55. |
| --- | --- |

(58)

Kuna muid märkusi võrdluse kohta eiesitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 50–55.

2.4.   Dumpingumarginaalid

| (59) | Kõik koostööd tegevad Argentina tootjad taotlesid dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise korral Argentinast pärit biodiisli impordi suhtes kõigile koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele ühesugust tollimaksu, mis põhineks kõigi valimisse kaasatud eksportivate tootjate suhtes määratud eri dumpinguvastaste tollimaksude kaalutud keskmisel. Oma taotlust põhjendasid nad väitega, et kõigil valimisse kaasatud tootjatel on omavahel kaubanduslikud või muud sidemed, et nad toodavad, müüvad, laenavad või vahetavad üksteisele biodiislit ning et sageli lastitakse eri äriühingute tooted koos samale ookeanilaevale, et transportida need ELi, mistõttu ei ole tolliasutustel enam võimalik eri tootjate kaupa kindlaks teha ja eristada. Need erilised asjaolud muudaksid nende sõnul eraldi tollimaksud teostamatuks. |
| --- | --- |

(59)

Kõik koostööd tegevad Argentina tootjad taotlesid dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise korral Argentinast pärit biodiisli impordi suhtes kõigile koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele ühesugust tollimaksu, mis põhineks kõigi valimisse kaasatud eksportivate tootjate suhtes määratud eri dumpinguvastaste tollimaksude kaalutud keskmisel. Oma taotlust põhjendasid nad väitega, et kõigil valimisse kaasatud tootjatel on omavahel kaubanduslikud või muud sidemed, et nad toodavad, müüvad, laenavad või vahetavad üksteisele biodiislit ning et sageli lastitakse eri äriühingute tooted koos samale ookeanilaevale, et transportida need ELi, mistõttu ei ole tolliasutustel enam võimalik eri tootjate kaupa kindlaks teha ja eristada. Need erilised asjaolud muudaksid nende sõnul eraldi tollimaksud teostamatuks.

| (60) | Olenemata asjaolust, et tegemist on kõigi eksportivate tootjate ühise taotlusega, mis hõlmas isegi tootjaid, kelle dumpingumarginaal oleks eraldi väiksem kui kaalutud keskmine, ning olenemata menetluse võimalikust lihtsustumisest tolliasutustele tuleb asjaomane taotlus tagasi lükata. Väidetavaid praktilisi probleeme ei tohiks kasutada vabandusena algmääruse eiramiseks, v.a juhul, kui see on vältimatu. Käesoleval juhul ei muuda äriühingute tavad seoses vaatlusaluse toote vahetamise, laenamise või muu toiminguga eraldi tollimaksu kehtestamist iseenesest teostamatuks algmääruse artikli 9 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(60)

Olenemata asjaolust, et tegemist on kõigi eksportivate tootjate ühise taotlusega, mis hõlmas isegi tootjaid, kelle dumpingumarginaal oleks eraldi väiksem kui kaalutud keskmine, ning olenemata menetluse võimalikust lihtsustumisest tolliasutustele tuleb asjaomane taotlus tagasi lükata. Väidetavaid praktilisi probleeme ei tohiks kasutada vabandusena algmääruse eiramiseks, v.a juhul, kui see on vältimatu. Käesoleval juhul ei muuda äriühingute tavad seoses vaatlusaluse toote vahetamise, laenamise või muu toiminguga eraldi tollimaksu kehtestamist iseenesest teostamatuks algmääruse artikli 9 lõike 6 tähenduses.

| (61) | Kolm äriühingut taotles enda lisamist koostööd tegevate eksportivate tootjate nimekirja, et nende suhtes kehtestataks valimisse kaasamata koostööd tegevate äriühingute dumpinguvastane tollimaksu määr ja mitte kõigile muudele äriühingutele kehtestatav jääktollimaks. |
| --- | --- |

(61)

Kolm äriühingut taotles enda lisamist koostööd tegevate eksportivate tootjate nimekirja, et nende suhtes kehtestataks valimisse kaasamata koostööd tegevate äriühingute dumpinguvastane tollimaksu määr ja mitte kõigile muudele äriühingutele kehtestatav jääktollimaks.

| (62) | Kolmest nimetatud äriühingust kaks on juba uurimisperioodil tootnud biodiislit omamaisele turule või siis töötlemislepingute alusel eksportivatele tootjatele, kuid ise mitte eksportinud liitu. Kolmas äriühing ei tootnud uurimisperioodi ajal biodiislit, sest tema tootmisobjekt oli sel ajal veel ehitamisjärgus. |
| --- | --- |

(62)

Kolmest nimetatud äriühingust kaks on juba uurimisperioodil tootnud biodiislit omamaisele turule või siis töötlemislepingute alusel eksportivatele tootjatele, kuid ise mitte eksportinud liitu. Kolmas äriühing ei tootnud uurimisperioodi ajal biodiislit, sest tema tootmisobjekt oli sel ajal veel ehitamisjärgus.

| (63) | Komisjoni arvamusel ei ole nimetatud kolme äriühingu puhul täidetud tingimused nende käsitlemiseks koostööd tegevate eksportivate tootjatena. See kehtib nii äriühingu kohta, kes ei tootnud biodiislit terve uurimisperioodi vältel, kui ka äriühingute kohta, kes tegid uurimise ajal koostööd väljavõttelise uuringu vormi esitamise näol, kuna vormis esitatud vastustes selgitasid nad selgesõnaliselt, et tootsid kas omamaisele turule või kolmandatele isikutele, kuid ei eksportinud biodiislit liitu oma nime all. |
| --- | --- |

(63)

Komisjoni arvamusel ei ole nimetatud kolme äriühingu puhul täidetud tingimused nende käsitlemiseks koostööd tegevate eksportivate tootjatena. See kehtib nii äriühingu kohta, kes ei tootnud biodiislit terve uurimisperioodi vältel, kui ka äriühingute kohta, kes tegid uurimise ajal koostööd väljavõttelise uuringu vormi esitamise näol, kuna vormis esitatud vastustes selgitasid nad selgesõnaliselt, et tootsid kas omamaisele turule või kolmandatele isikutele, kuid ei eksportinud biodiislit liitu oma nime all.

| (64) | Seega peab komisjon taotluse tagasi lükkama ja kehtestama kolme kõnealuse äriühingu suhtes kõigile ülejäänud äriühingutele kehtiva dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(64)

Seega peab komisjon taotluse tagasi lükkama ja kehtestama kolme kõnealuse äriühingu suhtes kõigile ülejäänud äriühingutele kehtiva dumpinguvastase tollimaksu.

| (65) | Võttes arvesse normaalväärtuses ja ekspordihinnas tehtud kohandusi, nagu on kirjeldatud eespool, ning kuna täiendavaid märkusi ei ole esitatud, asendatakse ajutise määruse põhjenduses 59 esitatud tabel järgmisega ning lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised:






  Äriühing | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Louis Dreyfus Commodities S.A. | 46,7 % |
| Kontsern „Renova” (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. ja Vicentin S.A.I.C.) | 49,2 % |
| Kontsern „T6” (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.) | 41,9 % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 46,8 % |
| Kõik muud äriühingud | 49,2 % |

(65)

Võttes arvesse normaalväärtuses ja ekspordihinnas tehtud kohandusi, nagu on kirjeldatud eespool, ning kuna täiendavaid märkusi ei ole esitatud, asendatakse ajutise määruse põhjenduses 59 esitatud tabel järgmisega ning lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised:

Äriühing

Dumpingumarginaal

Louis Dreyfus Commodities S.A.

46,7 %

Kontsern „Renova” (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. ja Vicentin S.A.I.C.)

49,2 %

Kontsern „T6” (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)

41,9 %

Muud koostööd tegevad äriühingud

46,8 %

Kõik muud äriühingud

49,2 %

3.   Indoneesia

3.1.   Normaalväärtus

| (66) | Nagu on sätestatud eespool põhjendustes 28–34, on komisjon jõudnud järeldusele, et diferentseeritud ekspordimaksu süsteem moonutab Indoneesias biodiisli tootjate tootmiskulusid ning seetõttu ei kajastanud uuritavate Indoneesia tootjate dokumenteeritud kulud mõistlikul viisil vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulusid. |
| --- | --- |

(66)

Nagu on sätestatud eespool põhjendustes 28–34, on komisjon jõudnud järeldusele, et diferentseeritud ekspordimaksu süsteem moonutab Indoneesias biodiisli tootjate tootmiskulusid ning seetõttu ei kajastanud uuritavate Indoneesia tootjate dokumenteeritud kulud mõistlikul viisil vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulusid.

| (67) | Seega otsustas komisjon vaadata läbi ajutise määruse põhjenduse 63 ning mitte võtta arvesse vaatlusaluste äriühingute arvepidamistes kajastuvaid toorpalmiõli (kui ostetud ja biodiisli tootmisel kasutatud peamise tooraine) tegelikke kulusid, vaid asendada need hinnaga, mida asjaomased äriühingud oleksid maksnud toorpalmiõli eest moonutuse puudumisel. |
| --- | --- |

(67)

Seega otsustas komisjon vaadata läbi ajutise määruse põhjenduse 63 ning mitte võtta arvesse vaatlusaluste äriühingute arvepidamistes kajastuvaid toorpalmiõli (kui ostetud ja biodiisli tootmisel kasutatud peamise tooraine) tegelikke kulusid, vaid asendada need hinnaga, mida asjaomased äriühingud oleksid maksnud toorpalmiõli eest moonutuse puudumisel.

| (68) | Uurimine kinnitas, et toorpalmiõli hinnad olid omamaisel turul oluliselt madalamad, kui oli rahvusvaheline võrdlushind, ning vahe oli väga sarnane toorpalmiõli suhtes kehtivale ekspordimaksule. Et diferentseeritud ekspordimaksu süsteem piirab toorpalmiõli eksportimise võimalusi, tähendab see suuremate koguste jäämist omamaisele turule ning see võtab maha toorpalmiõli riigisisese hinnasurve. See kujutab endast erilist turuolukorda. |
| --- | --- |

(68)

Uurimine kinnitas, et toorpalmiõli hinnad olid omamaisel turul oluliselt madalamad, kui oli rahvusvaheline võrdlushind, ning vahe oli väga sarnane toorpalmiõli suhtes kehtivale ekspordimaksule. Et diferentseeritud ekspordimaksu süsteem piirab toorpalmiõli eksportimise võimalusi, tähendab see suuremate koguste jäämist omamaisele turule ning see võtab maha toorpalmiõli riigisisese hinnasurve. See kujutab endast erilist turuolukorda.

| (69) | Uurimisperioodil kehtis biodiisli ekspordi suhtes ekspordimaks suurusjärgus 2–5 %. Samal ajavahemikul kohaldati toorpalmiõli ekspordi suhtes 15–20 % ekspordimaksu, kusjuures RBDPO (rafineeritud, pleegitatud ja desodoreeritud palmiõli) ekspordimaks oli 5–18,5 %. Vastavate võrdlushindade, mis sõltuvad rahvusvahelise turu suundumustest ja mis ei näita mingil viisil kvaliteedierinevusi, alusel kohaldatakse eri tariifikvoote. Palmivilja ekspordimaksu kindlasummaline määr on 40 %. |
| --- | --- |

(69)

Uurimisperioodil kehtis biodiisli ekspordi suhtes ekspordimaks suurusjärgus 2–5 %. Samal ajavahemikul kohaldati toorpalmiõli ekspordi suhtes 15–20 % ekspordimaksu, kusjuures RBDPO (rafineeritud, pleegitatud ja desodoreeritud palmiõli) ekspordimaks oli 5–18,5 %. Vastavate võrdlushindade, mis sõltuvad rahvusvahelise turu suundumustest ja mis ei näita mingil viisil kvaliteedierinevusi, alusel kohaldatakse eri tariifikvoote. Palmivilja ekspordimaksu kindlasummaline määr on 40 %.

| (70) | Eespool nimetatud põhjustel on vaadatud läbi ajutise määruse põhjendus 63 ning vaatlusaluste äriühingute dokumentides sisalduv peamise tooraine (toorpalmiõli) hind on asendatud kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 5 toorpalmiõli ekspordi võrdlushinnaga, (11) mida avaldavad Indoneesia pädevad asutused ja mis omakorda põhinevad avaldatud rahvusvahelistel hindadel (Rotterdam, Malaisia ja Indoneesia). Kohandamisel on arvestatud nii seotud kui ka sõltumatutelt äriühingutelt ostetud toorpalmiõli. Ühe ja sama juriidilise isiku sees toodetud toorpalmiõli kui omatoodangu hinda aktsepteeritakse, kuna ei ole leitud tõendeid selle kohta, et kõnealuse äriühingusiseselt toodetud toorpalmiõli kui omatoodangu hinda oleks moonutatud. |
| --- | --- |

(70)

Eespool nimetatud põhjustel on vaadatud läbi ajutise määruse põhjendus 63 ning vaatlusaluste äriühingute dokumentides sisalduv peamise tooraine (toorpalmiõli) hind on asendatud kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 5 toorpalmiõli ekspordi võrdlushinnaga, (11) mida avaldavad Indoneesia pädevad asutused ja mis omakorda põhinevad avaldatud rahvusvahelistel hindadel (Rotterdam, Malaisia ja Indoneesia). Kohandamisel on arvestatud nii seotud kui ka sõltumatutelt äriühingutelt ostetud toorpalmiõli. Ühe ja sama juriidilise isiku sees toodetud toorpalmiõli kui omatoodangu hinda aktsepteeritakse, kuna ei ole leitud tõendeid selle kohta, et kõnealuse äriühingusiseselt toodetud toorpalmiõli kui omatoodangu hinda oleks moonutatud.

| (71) | Kõik Indoneesia eksportivad tootjad ja ka Indoneesia valitsus väidavad, et äriühingute raamatupidamises kajastatud toorpalmi kulude asendamine Indoneesia toorpalmiõli võrdlushinnaga ei ole lubatud ei WTO reeglite ega algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel ning on seetõttu ebaseaduslik. Sellega seoses väitis Indoneesia valitsus, et komisjon kohtleb Indoneesia Vabariiki ebaõigesti mitteturumajandusena. Äriühingute esitatud väited võib kokku võtta järgmiselt. Esiteks ei ole komisjon näidanud põhjust, miks ta tegelikest kajastatud kuludest kõrvale kaldub või miks need kulud ei kajasta mõistlikult vaatlusaluse toote tootmisega seotud kulusid, vaid on pelgalt väitnud, et kajastatud kulud on kunstlikult madalad, võrreldes rahvusvaheliste hindadega, ja tuleks seetõttu asendada.
  See on vastuolus WTO reeglitega, mille kohaselt see, kas mingit konkreetset kulu saab kasutada tootmiskulude arvutamiseks, määratakse kindlaks selle järgi, kas see kulu on seotud toote tootmise ja müügiga, mitte aga selle järgi, kas see kulu kajastab mõistlikul määral turuväärtust. Teiseks, isegi kui algmääruse artikli 2 lõige 5 lubab näiliselt teha korrektsioone, piirdub selle artikli kohaldamine olukordadega, kus riik sekkub otseselt turu toimimisse, kehtestades või reguleerides hindu selliselt, et need on kunstlikult madalad. Antud juhul aga väidab komisjon, et toorpalmiõli omamaine hind ei ole mitte riigi poolt reguleeritud, vaid on kunstlikult madal lihtsalt seetõttu, et toorpalmiõlile on kehtestatud ekspordimaks. Isegi kui see vastaks tõele, tuleb selle mõju omamaisele hinnale pidada üksnes juhuslikuks või pelgaks ekspordimaksu kõrvalmõjuks. Kolmandaks tugineb komisjon ebaõigelt Acroni kohtuotsusele, et õigustada toorpalmiõli korrektsiooni õiguspärasust. Nimetatud otsus on praegu edasi kaevatud ja sellele ei saa tugineda kui pretsedendile. Igal juhul olid faktilised asjaolud Acroni juhtumis teistsugused, sest see oli seotud olukorraga, kus riik reguleeris gaasi hindu, erinevalt toorpalmiõli hindadest Indoneesias, mis kujunevad turul vabalt. Lõpuks väitis Indoneesia valitsus, et artikli 2 lõike 5 kohane korrektsioon tehti üksnes selleks, et maksuerinevuste tõttu suurendada dumpingumarginaale. |
| --- | --- |

(71)

Kõik Indoneesia eksportivad tootjad ja ka Indoneesia valitsus väidavad, et äriühingute raamatupidamises kajastatud toorpalmi kulude asendamine Indoneesia toorpalmiõli võrdlushinnaga ei ole lubatud ei WTO reeglite ega algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel ning on seetõttu ebaseaduslik. Sellega seoses väitis Indoneesia valitsus, et komisjon kohtleb Indoneesia Vabariiki ebaõigesti mitteturumajandusena. Äriühingute esitatud väited võib kokku võtta järgmiselt. Esiteks ei ole komisjon näidanud põhjust, miks ta tegelikest kajastatud kuludest kõrvale kaldub või miks need kulud ei kajasta mõistlikult vaatlusaluse toote tootmisega seotud kulusid, vaid on pelgalt väitnud, et kajastatud kulud on kunstlikult madalad, võrreldes rahvusvaheliste hindadega, ja tuleks seetõttu asendada.

See on vastuolus WTO reeglitega, mille kohaselt see, kas mingit konkreetset kulu saab kasutada tootmiskulude arvutamiseks, määratakse kindlaks selle järgi, kas see kulu on seotud toote tootmise ja müügiga, mitte aga selle järgi, kas see kulu kajastab mõistlikul määral turuväärtust. Teiseks, isegi kui algmääruse artikli 2 lõige 5 lubab näiliselt teha korrektsioone, piirdub selle artikli kohaldamine olukordadega, kus riik sekkub otseselt turu toimimisse, kehtestades või reguleerides hindu selliselt, et need on kunstlikult madalad. Antud juhul aga väidab komisjon, et toorpalmiõli omamaine hind ei ole mitte riigi poolt reguleeritud, vaid on kunstlikult madal lihtsalt seetõttu, et toorpalmiõlile on kehtestatud ekspordimaks. Isegi kui see vastaks tõele, tuleb selle mõju omamaisele hinnale pidada üksnes juhuslikuks või pelgaks ekspordimaksu kõrvalmõjuks. Kolmandaks tugineb komisjon ebaõigelt Acroni kohtuotsusele, et õigustada toorpalmiõli korrektsiooni õiguspärasust. Nimetatud otsus on praegu edasi kaevatud ja sellele ei saa tugineda kui pretsedendile. Igal juhul olid faktilised asjaolud Acroni juhtumis teistsugused, sest see oli seotud olukorraga, kus riik reguleeris gaasi hindu, erinevalt toorpalmiõli hindadest Indoneesias, mis kujunevad turul vabalt. Lõpuks väitis Indoneesia valitsus, et artikli 2 lõike 5 kohane korrektsioon tehti üksnes selleks, et maksuerinevuste tõttu suurendada dumpingumarginaale.

| (72) | Väide, et algmääruse artikli 2 lõike 5 kohane korrektsioon on WTO ja/või liidu eeskirjade alusel ebaseaduslik, tuleb tagasi lükata. Algmäärusega võeti üle WTO dumpinguvastane leping ja seega ollakse seisukohal, et kõik nimetatud määruse sätted, kaasa arvatud artikli 2 lõige 5, on kooskõlas liidu kohustustega, mis tulenevad dumpinguvastasest lepingust. Sellega seoses meenutatakse, et algmääruse artikli 2 lõiget 5 kohaldatakse ühtmoodi nii turumajandusriikide kui ka mitteturumajandusriikide puhul. Nagu eespool (põhjenduses 42) mainitud, sedastas Üldkohus Acroni kohtuasjas õiguspõhimõtte, et kui uurimisaluse toote tootmisega seotud kulud ei kajasta mõistlikult äriühingu dokumentides, siis ei võeta neid normaalväärtuse arvutamisel aluseks ning sellised kulud võib algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel asendada kuludega, mis kajastavad turujõudude kujundatud hinda. Asjaolu, et Acroni kohtuasi puudutas riigi poolt reguleeritud hindu, ei saa siiski tõlgendada selliselt, et komisjon ei saa kohaldada artikli 2 lõiget 5 juhtudel, kus riik sekkub mõnes muus vormis, moonutades otseselt või kaudselt mingit konkreetset turgu, surudes sealsed hinnad kunstlikult madalale. Vaekogu on Hiina kaebuses broilerite asjus hiljuti jõudnud samasugusele järeldusele, tõlgendades dumpinguvastase lepingu artiklit 2.2.1.1. Käesoleval juhul leidis komisjon, et vaatlusaluse toote tootmisega seotud kulud ei kajastu mõistlikult asjaomaste äriühingute dokumentides, sest nad on Indoneesia diferentseeritud ekspordimaksu süsteemi tõttu kunstlikult madalad. Seepärast korrigeeris komisjon täiesti õigustatult algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel toorpalmiõli kulusid. Seoses Indoneesia valitsuse väitega märgitakse, et artikli 2 lõike 5 kohane korrektsioon põhineb tõendatud erinevusel toorpalmiõli omamaiste ja rahvusvaheliste hindade vahel, mitte aga maksustamise erinevustel. |
| --- | --- |

(72)

Väide, et algmääruse artikli 2 lõike 5 kohane korrektsioon on WTO ja/või liidu eeskirjade alusel ebaseaduslik, tuleb tagasi lükata. Algmäärusega võeti üle WTO dumpinguvastane leping ja seega ollakse seisukohal, et kõik nimetatud määruse sätted, kaasa arvatud artikli 2 lõige 5, on kooskõlas liidu kohustustega, mis tulenevad dumpinguvastasest lepingust. Sellega seoses meenutatakse, et algmääruse artikli 2 lõiget 5 kohaldatakse ühtmoodi nii turumajandusriikide kui ka mitteturumajandusriikide puhul. Nagu eespool (põhjenduses 42) mainitud, sedastas Üldkohus Acroni kohtuasjas õiguspõhimõtte, et kui uurimisaluse toote tootmisega seotud kulud ei kajasta mõistlikult äriühingu dokumentides, siis ei võeta neid normaalväärtuse arvutamisel aluseks ning sellised kulud võib algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel asendada kuludega, mis kajastavad turujõudude kujundatud hinda. Asjaolu, et Acroni kohtuasi puudutas riigi poolt reguleeritud hindu, ei saa siiski tõlgendada selliselt, et komisjon ei saa kohaldada artikli 2 lõiget 5 juhtudel, kus riik sekkub mõnes muus vormis, moonutades otseselt või kaudselt mingit konkreetset turgu, surudes sealsed hinnad kunstlikult madalale. Vaekogu on Hiina kaebuses broilerite asjus hiljuti jõudnud samasugusele järeldusele, tõlgendades dumpinguvastase lepingu artiklit 2.2.1.1. Käesoleval juhul leidis komisjon, et vaatlusaluse toote tootmisega seotud kulud ei kajastu mõistlikult asjaomaste äriühingute dokumentides, sest nad on Indoneesia diferentseeritud ekspordimaksu süsteemi tõttu kunstlikult madalad. Seepärast korrigeeris komisjon täiesti õigustatult algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel toorpalmiõli kulusid. Seoses Indoneesia valitsuse väitega märgitakse, et artikli 2 lõike 5 kohane korrektsioon põhineb tõendatud erinevusel toorpalmiõli omamaiste ja rahvusvaheliste hindade vahel, mitte aga maksustamise erinevustel.

| (73) | Kaks Indoneesia eksportivat tootjat väitsid, et komisjon ei ole tõendanud, et Indoneesia omamaine toorpalmiõli hind on moonutatud. Nende väitel on ekslik komisjoni põhieeldus, et diferentseeritud ekspordimaksu süsteem piirab toorpalmiõli eksportimise võimalusi ja selle tulemusena on suuremad kogused toorpalmiõli saadaval riigi siseturul, mis viib alla toorpalmiõli omamaise hinna, sest toorpalmiõli eksporditakse suurtes kogustes (70 % kogu toodangust). Igal juhul isegi kui toorpalmiõliturgu tuleks diferentseeritud ekspordimaksu tõttu pidada moonutatuks, on ka ekspordi võrdlushind samavõrra moonutatud, sest see põhineb rahvusvahelistel ekspordihindadel, mis sisaldavad ekspordimaksu. Seepärast ei saa toorpalmiõli kulude korrigeerimisel pidada ekspordi võrdlushinda sobivaks toorpalmiõli sihthinnaks. |
| --- | --- |

(73)

Kaks Indoneesia eksportivat tootjat väitsid, et komisjon ei ole tõendanud, et Indoneesia omamaine toorpalmiõli hind on moonutatud. Nende väitel on ekslik komisjoni põhieeldus, et diferentseeritud ekspordimaksu süsteem piirab toorpalmiõli eksportimise võimalusi ja selle tulemusena on suuremad kogused toorpalmiõli saadaval riigi siseturul, mis viib alla toorpalmiõli omamaise hinna, sest toorpalmiõli eksporditakse suurtes kogustes (70 % kogu toodangust). Igal juhul isegi kui toorpalmiõliturgu tuleks diferentseeritud ekspordimaksu tõttu pidada moonutatuks, on ka ekspordi võrdlushind samavõrra moonutatud, sest see põhineb rahvusvahelistel ekspordihindadel, mis sisaldavad ekspordimaksu. Seepärast ei saa toorpalmiõli kulude korrigeerimisel pidada ekspordi võrdlushinda sobivaks toorpalmiõli sihthinnaks.

| (74) | Olenemata asjaolust, et toorpalmiõli eksporditakse Indoneesiast suurtes kogustes, on uurimise käigus ilmnenud, et toorpalmiõli omamaine hind on rahvusvaheliste hindadega võrreldes kunstlikult madal. Peale selle on leitud hinnaerinevus lähedane diferentseeritud ekspordimaksu süsteemis kehtestatud ekspordimaksule. Seepärast on mõistlik järeldada, et omamaiste hindade madal tase tuleneb diferentseeritud ekspordimaksu tingitud moonutusest. Peale selle määratakse börsikaupade, s.h toorpalmiõli rahvusvahelised hinnad kindlaks nõudluse ja pakkumise põhjal, mis kajastab turujõudude dünaamikat. Ei ole esitatud mingeid uusi tõendeid selle kohta, et need turujõud oleksid Indoneesia diferentseeritud ekspordimaksu süsteemi tõttu moonutatud. Väide, et ekspordi võrdlushind ei ole sobiv sihthind, lükatakse seega tagasi. |
| --- | --- |

(74)

Olenemata asjaolust, et toorpalmiõli eksporditakse Indoneesiast suurtes kogustes, on uurimise käigus ilmnenud, et toorpalmiõli omamaine hind on rahvusvaheliste hindadega võrreldes kunstlikult madal. Peale selle on leitud hinnaerinevus lähedane diferentseeritud ekspordimaksu süsteemis kehtestatud ekspordimaksule. Seepärast on mõistlik järeldada, et omamaiste hindade madal tase tuleneb diferentseeritud ekspordimaksu tingitud moonutusest. Peale selle määratakse börsikaupade, s.h toorpalmiõli rahvusvahelised hinnad kindlaks nõudluse ja pakkumise põhjal, mis kajastab turujõudude dünaamikat. Ei ole esitatud mingeid uusi tõendeid selle kohta, et need turujõud oleksid Indoneesia diferentseeritud ekspordimaksu süsteemi tõttu moonutatud. Väide, et ekspordi võrdlushind ei ole sobiv sihthind, lükatakse seega tagasi.

| (75) | Üks eksportiv tootja, kelle müüki omamaisel turul ei peetud piisavalt tüüpiliseks (ajutise määruse põhjendus 60), väitis, et komisjon on võtnud tüüpilisuse kontrolli aluseks ekslikult üksikute seotud äriühingute müügikogused, kuigi oleks pidanud võtma aluseks kõigi kontserni kuuluvate seotud äriühingute kogumüügi. Siiski tunnistas ta, et väidetav eksimus ei mõjutanud sellega seotud ajutist järeldust. Siinkohal tuletatakse meelde, et seoses nimetatud eksportiva tootjaga ei olnud ükski seotud üksik äriühing tüüpilisuse kontrollis edukas. Olenemata väite paikapidavusest on selge, et kõigi seotud äriühingute kogumüügil põhinev tüüpilisuse kontroll ei oleks mõjutanud ajutisi järeldusi, nagu tunnistas ka asjaomane eksportiv tootja. Kuna täiendavaid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 60–62. |
| --- | --- |

(75)

Üks eksportiv tootja, kelle müüki omamaisel turul ei peetud piisavalt tüüpiliseks (ajutise määruse põhjendus 60), väitis, et komisjon on võtnud tüüpilisuse kontrolli aluseks ekslikult üksikute seotud äriühingute müügikogused, kuigi oleks pidanud võtma aluseks kõigi kontserni kuuluvate seotud äriühingute kogumüügi. Siiski tunnistas ta, et väidetav eksimus ei mõjutanud sellega seotud ajutist järeldust. Siinkohal tuletatakse meelde, et seoses nimetatud eksportiva tootjaga ei olnud ükski seotud üksik äriühing tüüpilisuse kontrollis edukas. Olenemata väite paikapidavusest on selge, et kõigi seotud äriühingute kogumüügil põhinev tüüpilisuse kontroll ei oleks mõjutanud ajutisi järeldusi, nagu tunnistas ka asjaomane eksportiv tootja. Kuna täiendavaid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 60–62.

| (76) | Ühe huvitatud isiku väitel on ajutise määruse põhjenduse 63 tähenduses tema müügi-, üld- ja halduskulud üle hinnatud. Väite kontrollimise järel selgus, et normaalväärtuse määramisel oli võetud arvesse nii omamaist kui ka eksportmüüki. Sellest tulenevalt tehti vajalikud korrektsioonid, et võtta müügi-, üld- ja halduskulude puhul arvesse üksnes omamaist müüki. |
| --- | --- |

(76)

Ühe huvitatud isiku väitel on ajutise määruse põhjenduse 63 tähenduses tema müügi-, üld- ja halduskulud üle hinnatud. Väite kontrollimise järel selgus, et normaalväärtuse määramisel oli võetud arvesse nii omamaist kui ka eksportmüüki. Sellest tulenevalt tehti vajalikud korrektsioonid, et võtta müügi-, üld- ja halduskulude puhul arvesse üksnes omamaist müüki.

| (77) | Üks huvitatud isik tõstatas küsimuse normaalväärtuse määramise kohta, eeskätt algmääruse artikli 2 lõike 6 kohase meetodi kasutamise kohta, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 65. Algmääruse artikli 2 lõikes 6 nähakse müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi määramiseks ette kolm alternatiivset meetodit juhuks, kui äriühingu tegelikke andmeid ei ole võimalik kasutada. Nimetatud huvitatud isiku väitel tuleks kõnealuseid kolme meetodit kasutada nende esitamise järjekorras ehk esimesena tuleks kohaldada artikli 2 lõike 6 punkte a ja b. |
| --- | --- |

(77)

Üks huvitatud isik tõstatas küsimuse normaalväärtuse määramise kohta, eeskätt algmääruse artikli 2 lõike 6 kohase meetodi kasutamise kohta, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 65. Algmääruse artikli 2 lõikes 6 nähakse müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi määramiseks ette kolm alternatiivset meetodit juhuks, kui äriühingu tegelikke andmeid ei ole võimalik kasutada. Nimetatud huvitatud isiku väitel tuleks kõnealuseid kolme meetodit kasutada nende esitamise järjekorras ehk esimesena tuleks kohaldada artikli 2 lõike 6 punkte a ja b.

| (78) | Kuna ajutises määruses käsitleti ilmselt ainult artikli 2 lõike 6 punktis c osutatud meetodit, selgitatakse alljärgnevates põhjendustes, miks ei ole artikli 2 lõike 6 punktid a ja b käesoleval juhul kohaldatavad. |
| --- | --- |

(78)

Kuna ajutises määruses käsitleti ilmselt ainult artikli 2 lõike 6 punktis c osutatud meetodit, selgitatakse alljärgnevates põhjendustes, miks ei ole artikli 2 lõike 6 punktid a ja b käesoleval juhul kohaldatavad.

| (79) | Artikli 2 lõike 6 punkt a ei ole kohaldatav seetõttu, et mitte ühegi valimisse kaasatud Indoneesia (ja Argentina) äriühingu puhul ei saanud määrata tegelikke summasid, sest neil ei olnud müügitegevust, mida saanuks käsitleda tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana. Seega ei ole andmed teiste (valimisse kuuluvate) eksportijate või tootjate tegelike summade kohta kättesaadavad, et saaks kohaldada artikli 2 lõike 6 punkti a. |
| --- | --- |

(79)

Artikli 2 lõike 6 punkt a ei ole kohaldatav seetõttu, et mitte ühegi valimisse kaasatud Indoneesia (ja Argentina) äriühingu puhul ei saanud määrata tegelikke summasid, sest neil ei olnud müügitegevust, mida saanuks käsitleda tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana. Seega ei ole andmed teiste (valimisse kuuluvate) eksportijate või tootjate tegelike summade kohta kättesaadavad, et saaks kohaldada artikli 2 lõike 6 punkti a.

| (80) | Artikli 2 lõike 6 punkt b ei ole kohaldatav, sest kõigi Indoneesia (ja Argentina) valimisse kaasatud äriühingute müügitegevus tavapärase kaubandustegevuse käigus ei hõlma sama üldkategooria tooteid. |
| --- | --- |

(80)

Artikli 2 lõike 6 punkt b ei ole kohaldatav, sest kõigi Indoneesia (ja Argentina) valimisse kaasatud äriühingute müügitegevus tavapärase kaubandustegevuse käigus ei hõlma sama üldkategooria tooteid.

| (81) | Seoses artikli 2 lõike 6 punktiga b väitis eespool nimetatud huvitatud isik, et algmäärus on vastuolus WTO regulatsiooniga niivõrd, kui selle artikli 2 lõike 6 punkti b kohaselt peab müügitegevus toimuma tavapärase kaubandustegevuse käigus. Ent nagu on mainitud põhjenduses 72, on algmäärusega üle võetud WTO dumpinguvastane leping ja seetõttu ollakse seisukohal, et kõik käesoleva määruse sätted, kaasa arvatud artikli 2 lõige 6, on kooskõlas liidu kohustustega, mis tulenevad dumpinguvastasest lepingust, ja et tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuva müügi nõue on sellega täielikult kooskõlas. |
| --- | --- |

(81)

Seoses artikli 2 lõike 6 punktiga b väitis eespool nimetatud huvitatud isik, et algmäärus on vastuolus WTO regulatsiooniga niivõrd, kui selle artikli 2 lõike 6 punkti b kohaselt peab müügitegevus toimuma tavapärase kaubandustegevuse käigus. Ent nagu on mainitud põhjenduses 72, on algmäärusega üle võetud WTO dumpinguvastane leping ja seetõttu ollakse seisukohal, et kõik käesoleva määruse sätted, kaasa arvatud artikli 2 lõige 6, on kooskõlas liidu kohustustega, mis tulenevad dumpinguvastasest lepingust, ja et tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuva müügi nõue on sellega täielikult kooskõlas.

| (82) | Seepärast kinnitatakse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaldamine, mis näeb ette iga muu põhjendatud meetodi kasutamise kasumimarginaali kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(82)

Seepärast kinnitatakse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaldamine, mis näeb ette iga muu põhjendatud meetodi kasutamise kasumimarginaali kindlaksmääramiseks.

| (83) | Mitmed huvitatud isikud leidsid, et normaalväärtuse määramisel kasutatud 15 % kasumimarginaal oli liiga kõrge. Nende väitel ei selgitata ajutises määruses, mil viisil on komisjon saanud arvutuste tulemuseks 15 %, mistõttu nad eeldavad, et komisjon on võtnud selle arvu kahjude arvutamisel kasutatud kasumimarginaalist. Nende väitel on komisjon kasutanud mitme muu kaupu käsitleva juhtumi puhul kasumimarginaali suurusjärgus 5 %. Mitu huvitatud isikut tegi ettepaneku kasutada sama kasumimarginaali, mis Ameerika Ühendriike käsitlevas bioetanooli juhtumis. Üks huvitatud isik tegi ka ettepaneku kasutada madalamat kasumimarginaali tema müügitegevuse suhtes biodiisli ja mineraaldiisli segu puhul. Peale selle väitis Indoneesia valitsus, et toorpalmiõli kulude asendamine algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel ja samal ajal 15 % kasumimarginaali kasutamine algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c alusel, mis kajastaks moonutamata turu kasumimarginaali, annab topeltmõju. |
| --- | --- |

(83)

Mitmed huvitatud isikud leidsid, et normaalväärtuse määramisel kasutatud 15 % kasumimarginaal oli liiga kõrge. Nende väitel ei selgitata ajutises määruses, mil viisil on komisjon saanud arvutuste tulemuseks 15 %, mistõttu nad eeldavad, et komisjon on võtnud selle arvu kahjude arvutamisel kasutatud kasumimarginaalist. Nende väitel on komisjon kasutanud mitme muu kaupu käsitleva juhtumi puhul kasumimarginaali suurusjärgus 5 %. Mitu huvitatud isikut tegi ettepaneku kasutada sama kasumimarginaali, mis Ameerika Ühendriike käsitlevas bioetanooli juhtumis. Üks huvitatud isik tegi ka ettepaneku kasutada madalamat kasumimarginaali tema müügitegevuse suhtes biodiisli ja mineraaldiisli segu puhul. Peale selle väitis Indoneesia valitsus, et toorpalmiõli kulude asendamine algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel ja samal ajal 15 % kasumimarginaali kasutamine algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c alusel, mis kajastaks moonutamata turu kasumimarginaali, annab topeltmõju.

| (84) | Esiteks ei ole õige, et komisjon kasutab normaalväärtuse määramisel järjekindlalt 5 % kasumimarginaali. Iga juhtumit vaadeldakse eraldi ning arvesse võetakse selle kõiki asjaolusid. 2009. aastal kasutati näiteks Ameerika Ühendriike käsitlevas juhtumis erinevaid marginaale, mille kaalutud keskmine oli oluliselt rohkem kui 15 %. Teiseks, arvestades et Maailmapanga andmetel on Indoneesia lühikese ja keskmise tähtajaga laenude intressimäär 12 %, tundub mõistlik eeldada, et omamaisel biodiisliturul kauplemisel on kasumimarginaal kõrgem kui laenukulu. Kolmandaks ei ole vahet, kas biodiisli ja mineraaldiisli segu müügitegevus hõlmab sama üldkategooria tooteid, sest nagu on öeldud eespool põhjenduses 80, peab algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti b kohaselt toimuma selline müügitegevus tavapärase kaubandustegevuse käigus. Et omamaist müügitegevust ei käsitleta tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana, ei käsitleta biodiisli ja mineraaldiisli segu müüki mutatis mutandis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana. Seepärast ning eespool kirjeldatud põhjustel on 15 % kasumimarginaal mõistlik määr, mida Indoneesia võrdlemisi uus ja kapitalimahukas tootmisharu on võimeline saavutama. Indoneesia valitsuse väidet topeltmõju kohta ei saa toetada, sest kulude korrigeerimine artikli 2 lõike 5 alusel ja mõistlik kasum artikli 2 lõike 6 punkti c alusel on kaks täiesti erinevat teemat. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 65. |
| --- | --- |

(84)

Esiteks ei ole õige, et komisjon kasutab normaalväärtuse määramisel järjekindlalt 5 % kasumimarginaali. Iga juhtumit vaadeldakse eraldi ning arvesse võetakse selle kõiki asjaolusid. 2009. aastal kasutati näiteks Ameerika Ühendriike käsitlevas juhtumis erinevaid marginaale, mille kaalutud keskmine oli oluliselt rohkem kui 15 %. Teiseks, arvestades et Maailmapanga andmetel on Indoneesia lühikese ja keskmise tähtajaga laenude intressimäär 12 %, tundub mõistlik eeldada, et omamaisel biodiisliturul kauplemisel on kasumimarginaal kõrgem kui laenukulu. Kolmandaks ei ole vahet, kas biodiisli ja mineraaldiisli segu müügitegevus hõlmab sama üldkategooria tooteid, sest nagu on öeldud eespool põhjenduses 80, peab algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti b kohaselt toimuma selline müügitegevus tavapärase kaubandustegevuse käigus. Et omamaist müügitegevust ei käsitleta tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana, ei käsitleta biodiisli ja mineraaldiisli segu müüki mutatis mutandis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana. Seepärast ning eespool kirjeldatud põhjustel on 15 % kasumimarginaal mõistlik määr, mida Indoneesia võrdlemisi uus ja kapitalimahukas tootmisharu on võimeline saavutama. Indoneesia valitsuse väidet topeltmõju kohta ei saa toetada, sest kulude korrigeerimine artikli 2 lõike 5 alusel ja mõistlik kasum artikli 2 lõike 6 punkti c alusel on kaks täiesti erinevat teemat. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 65.

| (85) | Üks huvitatud isik väitis, et kuna toorpalmiõli ekspordi võrdlushind sisaldab rahvusvahelise transpordi kulusid ja kuna toorpalmiõli omamaise hinna korrigeerimine rahvusvahelise hinnatasemeni toimub selleks, et leida toorpalmiõli moonutamata omamaine hind, tuleks toorpalmiõli ekspordi võrdlushinda korrigeerida allapoole, et jätta välja transpordikulud. |
| --- | --- |

(85)

Üks huvitatud isik väitis, et kuna toorpalmiõli ekspordi võrdlushind sisaldab rahvusvahelise transpordi kulusid ja kuna toorpalmiõli omamaise hinna korrigeerimine rahvusvahelise hinnatasemeni toimub selleks, et leida toorpalmiõli moonutamata omamaine hind, tuleks toorpalmiõli ekspordi võrdlushinda korrigeerida allapoole, et jätta välja transpordikulud.

| (86) | See väide tuleb tagasi lükata. Komisjon kaalus mitmeid alternatiive, et valida kõige sobivam hind, mida kasutada rahvusvahelise võrdlushinnana. Siinkohal tuleks meenutada, et Indoneesia ametiasutused ise kasutavad ekspordi võrdlushinda igakuiste ekspordi-tollimaksude arvutamisel võrdlustasemena. Ekspordi võrdlushinda, nagu Indoneesia ametivõimud seda määratlevad, peeti seetõttu kõige sobivamaks rahvusvaheliseks võrdlushinnaks, mille põhjal teha kindlaks biodiisli tootmiskulude moonutatuse tase Indoneesias. |
| --- | --- |

(86)

See väide tuleb tagasi lükata. Komisjon kaalus mitmeid alternatiive, et valida kõige sobivam hind, mida kasutada rahvusvahelise võrdlushinnana. Siinkohal tuleks meenutada, et Indoneesia ametiasutused ise kasutavad ekspordi võrdlushinda igakuiste ekspordi-tollimaksude arvutamisel võrdlustasemena. Ekspordi võrdlushinda, nagu Indoneesia ametivõimud seda määratlevad, peeti seetõttu kõige sobivamaks rahvusvaheliseks võrdlushinnaks, mille põhjal teha kindlaks biodiisli tootmiskulude moonutatuse tase Indoneesias.

| (87) | Kaks isikut avaldasid arvamust, et komisjon ei ole võtnud arvesse seda, et nad toodavad biodiislit lähteainest, mis ei ole toorpalmiõli, st palmiõli rasvhappe destillaadist, rafineeritud palmiõlist või rafineeritud palmisteariinist. Kuna tegelikku biodiisli tootmisel kasutatavat toorainet arvesse ei võetud, siis kohaldati toorpalmiõli korrektsiooni (nagu on kirjeldatud põhjenduses 70) ebaõige tooraine suhtes ja see on andnud tulemuseks ebaõige arvestusliku normaalväärtuse. |
| --- | --- |

(87)

Kaks isikut avaldasid arvamust, et komisjon ei ole võtnud arvesse seda, et nad toodavad biodiislit lähteainest, mis ei ole toorpalmiõli, st palmiõli rasvhappe destillaadist, rafineeritud palmiõlist või rafineeritud palmisteariinist. Kuna tegelikku biodiisli tootmisel kasutatavat toorainet arvesse ei võetud, siis kohaldati toorpalmiõli korrektsiooni (nagu on kirjeldatud põhjenduses 70) ebaõige tooraine suhtes ja see on andnud tulemuseks ebaõige arvestusliku normaalväärtuse.

| (88) | Need väited tuleb tagasi lükata. Tuleb toonitada, et komisjon asendas üksnes sellise toorpalmiõli kulu, mis osteti biodiisli tootmiseks seotud või sõltumatutelt tarnijatelt. Selliste kõrvalsaaduste puhul nagu palmiõli rasvhappe destillaat, rafineeritud palmiõli või rafineeritud palmisteariin, mis saadi ostetud toorpalmiõli töötlemise tulemusena ja mis samuti töödeldakse edasi biodiisliks, korrektsioone ei tehtud. |
| --- | --- |

(88)

Need väited tuleb tagasi lükata. Tuleb toonitada, et komisjon asendas üksnes sellise toorpalmiõli kulu, mis osteti biodiisli tootmiseks seotud või sõltumatutelt tarnijatelt. Selliste kõrvalsaaduste puhul nagu palmiõli rasvhappe destillaat, rafineeritud palmiõli või rafineeritud palmisteariin, mis saadi ostetud toorpalmiõli töötlemise tulemusena ja mis samuti töödeldakse edasi biodiisliks, korrektsioone ei tehtud.

| (89) | Kolm isikut väitsid, et komisjon ei tunnistanud, et asjaolu, et nad ostavad toorpalmiõli seotud äriühingutelt, tuleks käsitleda samaväärsena äriühingusisese tootmisega ja seega ei tohiks selle suhtes kohaldada artikli 2 lõike 5 kohast korrektsiooni (nagu on selgitatud põhjenduses 70). Isikute väitel toimusid kontsernisisesed tehingud reaalturuväärtuse alusel ja seepärast ei tohiks neid korrigeerida ja asendada rahvusvahelise hinnaga. Lisaks väitis üks eksportiv tootja, et normaalväärtus tuleks arvutada uurimisperioodi iga kuu kohta. |
| --- | --- |

(89)

Kolm isikut väitsid, et komisjon ei tunnistanud, et asjaolu, et nad ostavad toorpalmiõli seotud äriühingutelt, tuleks käsitleda samaväärsena äriühingusisese tootmisega ja seega ei tohiks selle suhtes kohaldada artikli 2 lõike 5 kohast korrektsiooni (nagu on selgitatud põhjenduses 70). Isikute väitel toimusid kontsernisisesed tehingud reaalturuväärtuse alusel ja seepärast ei tohiks neid korrigeerida ja asendada rahvusvahelise hinnaga. Lisaks väitis üks eksportiv tootja, et normaalväärtus tuleks arvutada uurimisperioodi iga kuu kohta.

| (90) | Kuna äriühingusisest siirdehinda ei saa pidada usaldusväärseks, on komisjonil tavaks kontrollida, kas tehingud seotud isikute vahel tehakse tõepoolest reaalturuväärtuse alusel. Selleks võrdleb komisjon seotud äriühingute vahelisi hindu reaalse turuhinnaga. Kuna reaalne omamaine turuhind on moonutatud, ei saa komisjon sellist kontrolli teha. Seepärast peab komisjon asendama niisuguse ebausaldusväärse hinna mõistliku hinnaga, mis kehtiks reaalturuväärtusena tavapärastes turutingimustes. Antud juhul on selleks rahvusvaheline hind. Mis puutub nõudesse arvutada normaalväärtus iga kuu kohta, siis saadud ja kontrollitud teave ei sisaldanud piisavalt üksikasjalikke andmeid, mis võimaldanuks seda niiviisi arvutada. Seetõttu lükati mõlemad väited tagasi. |
| --- | --- |

(90)

Kuna äriühingusisest siirdehinda ei saa pidada usaldusväärseks, on komisjonil tavaks kontrollida, kas tehingud seotud isikute vahel tehakse tõepoolest reaalturuväärtuse alusel. Selleks võrdleb komisjon seotud äriühingute vahelisi hindu reaalse turuhinnaga. Kuna reaalne omamaine turuhind on moonutatud, ei saa komisjon sellist kontrolli teha. Seepärast peab komisjon asendama niisuguse ebausaldusväärse hinna mõistliku hinnaga, mis kehtiks reaalturuväärtusena tavapärastes turutingimustes. Antud juhul on selleks rahvusvaheline hind. Mis puutub nõudesse arvutada normaalväärtus iga kuu kohta, siis saadud ja kontrollitud teave ei sisaldanud piisavalt üksikasjalikke andmeid, mis võimaldanuks seda niiviisi arvutada. Seetõttu lükati mõlemad väited tagasi.

| (91) | Liidu tootmisharu väitis, et ka sama juriidilise isiku sees toodetud toorpalmiõli kulu tuleks algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel korrigeerida, sest ka seda mõjutab diferentseeritud ekspordimaksu süsteemist tingitud moonutus. |
| --- | --- |

(91)

Liidu tootmisharu väitis, et ka sama juriidilise isiku sees toodetud toorpalmiõli kulu tuleks algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel korrigeerida, sest ka seda mõjutab diferentseeritud ekspordimaksu süsteemist tingitud moonutus.

| (92) | See väide tuleb tagasi lükata. Kui tooraine liigub biodiisli tootmise protsessis ühest rafineerimis- või tootmisetapist teise, võib nende tootmisetappide kulusid pidada usaldusväärseks, sest need toimuvad sama juriidilise isiku sees ja eespool kirjeldatud ebausaldusväärsete siirdehindade probleemi ei teki. |
| --- | --- |

(92)

See väide tuleb tagasi lükata. Kui tooraine liigub biodiisli tootmise protsessis ühest rafineerimis- või tootmisetapist teise, võib nende tootmisetappide kulusid pidada usaldusväärseks, sest need toimuvad sama juriidilise isiku sees ja eespool kirjeldatud ebausaldusväärsete siirdehindade probleemi ei teki.

| (93) | Üks eksportiv tootja väitis, et komisjon oleks pidanud arvutatud normaalväärtusest lahutama nõndanimetatud hinnasoodustused. Selle väitega ei saa nõustuda. Arvestuslik normaalväärtus arvutati kulude põhjal. Seepärast ei oleks kohane teha hinna kaalutlusel sellesse parandusi. |
| --- | --- |

(93)

Üks eksportiv tootja väitis, et komisjon oleks pidanud arvutatud normaalväärtusest lahutama nõndanimetatud hinnasoodustused. Selle väitega ei saa nõustuda. Arvestuslik normaalväärtus arvutati kulude põhjal. Seepärast ei oleks kohane teha hinna kaalutlusel sellesse parandusi.

3.2.   Ekspordihind

| (94) | Üks huvitatud isik väljendas kahtlust seoses ekspordihinna määramisega. Tema arvates oleks tulnud arvesse võtta nii riskitehingute kasumit kui ka kahjumit ning tema väitel oli biodiisli riskitehingute kasum ja kahjum arvepidamisse kirjendatud ebajärjekindlalt. |
| --- | --- |

(94)

Üks huvitatud isik väljendas kahtlust seoses ekspordihinna määramisega. Tema arvates oleks tulnud arvesse võtta nii riskitehingute kasumit kui ka kahjumit ning tema väitel oli biodiisli riskitehingute kasum ja kahjum arvepidamisse kirjendatud ebajärjekindlalt.

| (95) | Väide, et nii riskitehingute kasum kui ka kahjum tuleb arvesse võtta, tuleb tagasi lükata. Algmääruse artikli 2 lõikes 8 on selgelt sätestatud, et ekspordihind on ekspordiriigist ühendusse ekspordiks müüdud toote eest tegelikult makstud või makstav hind, olenemata mis tahes muust (seotud) kasumist või kahjumist, mis kaasneb riskitehingutega. Seepärast kinnitatakseajutise määruse põhjendustes 66 ja 67 esitatud meetodid. |
| --- | --- |

(95)

Väide, et nii riskitehingute kasum kui ka kahjum tuleb arvesse võtta, tuleb tagasi lükata. Algmääruse artikli 2 lõikes 8 on selgelt sätestatud, et ekspordihind on ekspordiriigist ühendusse ekspordiks müüdud toote eest tegelikult makstud või makstav hind, olenemata mis tahes muust (seotud) kasumist või kahjumist, mis kaasneb riskitehingutega. Seepärast kinnitatakseajutise määruse põhjendustes 66 ja 67 esitatud meetodid.

| (96) | Komisjon tunnistab, et esialgses etapis leidis aset ühe huvitatud isiku biodiisli riskitehingute kasumi ja kahjumi ebajärjekindel kirjendamine arvepidamises. Asjaomase väitega nõustuti ning tehti vajalikud korrektsioonid. |
| --- | --- |

(96)

Komisjon tunnistab, et esialgses etapis leidis aset ühe huvitatud isiku biodiisli riskitehingute kasumi ja kahjumi ebajärjekindel kirjendamine arvepidamises. Asjaomase väitega nõustuti ning tehti vajalikud korrektsioonid.

| (97) | Seoses ajutise määruse põhjendusega 68 väitis üks huvitatud isik, et liidus paiknevate seotud kaubandusettevõtete puhul kasutatud kasumimarginaal 5 % põhineb ülemäärasel kapitali tulususel, mistõttu on sõltumatute kaubandusettevõtete teostatava biodiislimüügi puhul tavaliselt saadavat kasumit üle hinnatud. Tema väitel väljendub tavaline kapitali tulusus kasumimarginaalis, mis jääb vahemikku 1,3–1,8 %. |
| --- | --- |

(97)

Seoses ajutise määruse põhjendusega 68 väitis üks huvitatud isik, et liidus paiknevate seotud kaubandusettevõtete puhul kasutatud kasumimarginaal 5 % põhineb ülemäärasel kapitali tulususel, mistõttu on sõltumatute kaubandusettevõtete teostatava biodiislimüügi puhul tavaliselt saadavat kasumit üle hinnatud. Tema väitel väljendub tavaline kapitali tulusus kasumimarginaalis, mis jääb vahemikku 1,3–1,8 %.

| (98) | Võttes arvesse sõltumatute importijate omavahelise koostöö puudumist ning asjaolu, et kaubandusettevõtted on teenuseosutajad, kes ei ole teinud märkimisväärseid kapitaliinvesteeringuid, ning et seetõttu on nimetatud kapitalitulu käsitlev väide alusetu, lükkab komisjon selle tagasi ja käsitleb käesoleval juhul 5 % kasumimarginaali mõistlikuna. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 68. |
| --- | --- |

(98)

Võttes arvesse sõltumatute importijate omavahelise koostöö puudumist ning asjaolu, et kaubandusettevõtted on teenuseosutajad, kes ei ole teinud märkimisväärseid kapitaliinvesteeringuid, ning et seetõttu on nimetatud kapitalitulu käsitlev väide alusetu, lükkab komisjon selle tagasi ja käsitleb käesoleval juhul 5 % kasumimarginaali mõistlikuna. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 68.

| (99) | Seoses ajutise määruse põhjendusega 69 väitis üks huvitatud isik, et ekspordihinnale tuleb lisada biodiisli topeltarvestamisega seotud hinnalisand, mis tuleneb üksnes Itaalia õiguse kohaldamisest. |
| --- | --- |

(99)

Seoses ajutise määruse põhjendusega 69 väitis üks huvitatud isik, et ekspordihinnale tuleb lisada biodiisli topeltarvestamisega seotud hinnalisand, mis tuleneb üksnes Itaalia õiguse kohaldamisest.

| (100) | Isegi kui komisjon peaks väidet vastuvõetavaks ning lisaks ekspordihinnale asjaomase hinnalisandi, tuleks see artikli 2 lõike 10 punkti k alusel taas maha arvata, et võrrelda ekspordihinda samasuguse normaalväärtusega, kusjuures nõuetekohaselt võetakse arvesse erinevusi, mis mõjutavad hinna võrreldavust. Et Indoneesias ei kohaldata biodiisli kahekordse arvestamisega seotud hinnalisandit, ei ole kõrgem ekspordihind Itaalias seega vahetult võrreldav. Seetõttu lükatakse väide tagasi ning kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 69. |
| --- | --- |

(100)

Isegi kui komisjon peaks väidet vastuvõetavaks ning lisaks ekspordihinnale asjaomase hinnalisandi, tuleks see artikli 2 lõike 10 punkti k alusel taas maha arvata, et võrrelda ekspordihinda samasuguse normaalväärtusega, kusjuures nõuetekohaselt võetakse arvesse erinevusi, mis mõjutavad hinna võrreldavust. Et Indoneesias ei kohaldata biodiisli kahekordse arvestamisega seotud hinnalisandit, ei ole kõrgem ekspordihind Itaalias seega vahetult võrreldav. Seetõttu lükatakse väide tagasi ning kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 69.

| (101) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas kõnealune isik seda väidet. Ta ei esitanud aga sisulisi lisaargumente, mis muutnuksid komisjoni seisukohta. Seega jääb ajutise määruse põhjendus 69 kinnitatuks. |
| --- | --- |

(101)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas kõnealune isik seda väidet. Ta ei esitanud aga sisulisi lisaargumente, mis muutnuksid komisjoni seisukohta. Seega jääb ajutise määruse põhjendus 69 kinnitatuks.

| (102) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist juhtis mitu eksportivat tootjat komisjoni tähelepanu väidetavatele tehnilistele vigadele dumpinguarvutustes. Neid väiteid uuriti, ja kui see oli õigustatud, tehti arvutustes parandusi. |
| --- | --- |

(102)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist juhtis mitu eksportivat tootjat komisjoni tähelepanu väidetavatele tehnilistele vigadele dumpinguarvutustes. Neid väiteid uuriti, ja kui see oli õigustatud, tehti arvutustes parandusi.

3.3.   Võrdlus

| (103) | Kuna muid märkusi võrdluse kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 70–75. |
| --- | --- |

(103)

Kuna muid märkusi võrdluse kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 70–75.

3.4.   Dumpingumarginaalid

| (104) | Võttes arvesse normaalväärtuse ja ekspordihinna kohandusi, mida on kirjeldatud eespool esitatud põhjendustes, ning kuna muid märkusi ei esitatud, on lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist, järgmised:






  Äriühing | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta | 8,8 % |
| PT. Musim Mas, Medan | 18,3 % |
| PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan | 16,8 % |
| PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 23,3 % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 20,1 % |
| Kõik muud äriühingud | 23,3 % |

(104)

Võttes arvesse normaalväärtuse ja ekspordihinna kohandusi, mida on kirjeldatud eespool esitatud põhjendustes, ning kuna muid märkusi ei esitatud, on lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist, järgmised:

Äriühing

Dumpingumarginaal

PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta

8,8 %

PT. Musim Mas, Medan

18,3 %

PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan

16,8 %

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

23,3 %

Muud koostööd tegevad äriühingud

20,1 %

Kõik muud äriühingud

23,3 %

E.   KAHJU

1.   Liidu toodang ja liidu tootmisharu

| (105) | Liidu tootmisharu on määratletud ajutise määruse põhjendustes 80–82, milles kinnitati ühtlasi, et kolm äriühingut jäeti liidu tootmisharu määratlusest välja, kuna nende tegevus tugines impordile vaatlusalustest riikidest, see tähendab, et nad importisid märkimisväärselt rohkem biodiislit vaatlusalustest riikidest, kui nad seda ise tootsid. |
| --- | --- |

(105)

Liidu tootmisharu on määratletud ajutise määruse põhjendustes 80–82, milles kinnitati ühtlasi, et kolm äriühingut jäeti liidu tootmisharu määratlusest välja, kuna nende tegevus tugines impordile vaatlusalustest riikidest, see tähendab, et nad importisid märkimisväärselt rohkem biodiislit vaatlusalustest riikidest, kui nad seda ise tootsid.

| (106) | Tootmisharu määratlusest jäeti lisaks välja kaks äriühingut, kuna nad ei olnud uurimisperioodil biodiislit tootnud. |
| --- | --- |

(106)

Tootmisharu määratlusest jäeti lisaks välja kaks äriühingut, kuna nad ei olnud uurimisperioodil biodiislit tootnud.

| (107) | Pärast ajutise määruse avaldamist laekus märkusi selle kohta, et liidu tootmisharu määratlusest tuleks välja jätta veel teisigi äriühinguid vaatlusalustest riikidest biodiisli importimise tõttu ning seetõttu, et neil oli sidemeid Argentina ja Indoneesia eksportivate tootjatega ning nad kaitsesid end sel moel dumpingu halbade tagajärgede eest. |
| --- | --- |

(107)

Pärast ajutise määruse avaldamist laekus märkusi selle kohta, et liidu tootmisharu määratlusest tuleks välja jätta veel teisigi äriühinguid vaatlusalustest riikidest biodiisli importimise tõttu ning seetõttu, et neil oli sidemeid Argentina ja Indoneesia eksportivate tootjatega ning nad kaitsesid end sel moel dumpingu halbade tagajärgede eest.

| (108) | Märkused lükatakse tagasi. Olles analüüsinud väidet eksportivate tootjate ja liidu tootmisharu vahelise seotuse kohta, tuvastati, et ühel valdusettevõttel oli osalus nii Argentina eksportivas tootjas kui ka liidu tootjas. |
| --- | --- |

(108)

Märkused lükatakse tagasi. Olles analüüsinud väidet eksportivate tootjate ja liidu tootmisharu vahelise seotuse kohta, tuvastati, et ühel valdusettevõttel oli osalus nii Argentina eksportivas tootjas kui ka liidu tootjas.

| (109) | Esiteks tuvastati, et asjaomased äriühingud konkureerisid avalikult omavahel samade klientide pärast liidu turul, mis näitab, et sidemetel ei olnud mingit mõju ei Argentina eksportiva tootja ega liidu tootja äritavadele. |
| --- | --- |

(109)

Esiteks tuvastati, et asjaomased äriühingud konkureerisid avalikult omavahel samade klientide pärast liidu turul, mis näitab, et sidemetel ei olnud mingit mõju ei Argentina eksportiva tootja ega liidu tootja äritavadele.

| (110) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist palus üks huvitatud isik teavet komisjoni järelduse kohta, et Argentina eksportijad ja liidu tootmisharu konkureerivad Euroopa turul samade klientide pärast. Liidu tootjate uurimine ja Argentina eksportijate uurimine näitasid seda asjaolu ja ei ole esitatud mingeid tõendeid, mis kinnitaksid väidet, et Argentina eksportijad ja liidu tootjad on leppinud kokku, et nad ei konkureeri omavahel biodiisli müügis lõpptarbijatele. Lõpptarbijaskond on suhteliselt väikesearvuline ja koosneb peamiselt suurtest rafineerimistehastest, mis ostavad nii liidu tootjatelt kui ka importijatelt. |
| --- | --- |

(110)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist palus üks huvitatud isik teavet komisjoni järelduse kohta, et Argentina eksportijad ja liidu tootmisharu konkureerivad Euroopa turul samade klientide pärast. Liidu tootjate uurimine ja Argentina eksportijate uurimine näitasid seda asjaolu ja ei ole esitatud mingeid tõendeid, mis kinnitaksid väidet, et Argentina eksportijad ja liidu tootjad on leppinud kokku, et nad ei konkureeri omavahel biodiisli müügis lõpptarbijatele. Lõpptarbijaskond on suhteliselt väikesearvuline ja koosneb peamiselt suurtest rafineerimistehastest, mis ostavad nii liidu tootjatelt kui ka importijatelt.

| (111) | Teiseks leiti, et põhjenduses 108 osutatud liidu tootja huvikese on liit, eeskätt mis puudutab tootmist ja sellega seotud müügitegevust, aga ka uurimistegevust. Selle tulemusel jõuti järeldusele, et nimetatud sidemed ei andnud alust asjaomase äriühingu väljajätmiseks liidu tootmisharu määratlusest kooskõlas algmääruse artikli 4 lõike 1 punktiga a. |
| --- | --- |

(111)

Teiseks leiti, et põhjenduses 108 osutatud liidu tootja huvikese on liit, eeskätt mis puudutab tootmist ja sellega seotud müügitegevust, aga ka uurimistegevust. Selle tulemusel jõuti järeldusele, et nimetatud sidemed ei andnud alust asjaomase äriühingu väljajätmiseks liidu tootmisharu määratlusest kooskõlas algmääruse artikli 4 lõike 1 punktiga a.

| (112) | Liidu tootmisharu määratluse muutmiseks ei piisa iseenesest asjaolust, et liidu tootmisharu on importinud vaatlusalustest riikidest biodiislit. Nagu on ajutises määruses selgitatud, toimus liidu tootmisharu import vaatlusalustest riikidest enesekaitseks. Lisaks tuvastati, et mõnede vaatlusalustest riikidest importinud liidu tootjate huvikese oli endiselt liit – nende tootmismahud olid suuremad kui impordimahud ning samuti arendasid nad uurimistegevust liidus. |
| --- | --- |

(112)

Liidu tootmisharu määratluse muutmiseks ei piisa iseenesest asjaolust, et liidu tootmisharu on importinud vaatlusalustest riikidest biodiislit. Nagu on ajutises määruses selgitatud, toimus liidu tootmisharu import vaatlusalustest riikidest enesekaitseks. Lisaks tuvastati, et mõnede vaatlusalustest riikidest importinud liidu tootjate huvikese oli endiselt liit – nende tootmismahud olid suuremad kui impordimahud ning samuti arendasid nad uurimistegevust liidus.

| (113) | Ühe huvitatud isiku ettepaneku kohaselt võiks liidu tootmisharu määratlus sisaldada ka äriühinguid, kes segasid ostetud biodiislit mineraaldiisliga, kuna selline segu kujutab endast samuti vaatlusalust toodet. Väide lükatakse tagasi. Vaatlusalune toode on kas biodiisel puhtal kujul või osana segust. Seepärast on vaatlusaluse toote tootjad biodiisli tootjad ning mitte äriühingud, kes valmistavad biodiisli ja mineraaldiisli segusid. |
| --- | --- |

(113)

Ühe huvitatud isiku ettepaneku kohaselt võiks liidu tootmisharu määratlus sisaldada ka äriühinguid, kes segasid ostetud biodiislit mineraaldiisliga, kuna selline segu kujutab endast samuti vaatlusalust toodet. Väide lükatakse tagasi. Vaatlusalune toode on kas biodiisel puhtal kujul või osana segust. Seepärast on vaatlusaluse toote tootjad biodiisli tootjad ning mitte äriühingud, kes valmistavad biodiisli ja mineraaldiisli segusid.

| (114) | Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 80–82 osutatud liidu tootmisharu määratlus ning vastavalt põhjendusele 83 kindlaks määratud tootmismaht uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(114)

Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 80–82 osutatud liidu tootmisharu määratlus ning vastavalt põhjendusele 83 kindlaks määratud tootmismaht uurimisperioodil.

2.   Liidu tarbimine

| (115) | Pärast esialgsete järelduste avaldamist tegi liidu tootmisharu väikeseid parandusi oma 2009. aasta müügiandmetes, kohandades seeläbi liidu tarbimist asjaomasel aastal. Nimetatud korrigeerimine ei muutnud suundumusi ega järeldusi, mis olid koostatud ajutise määruse andmete alusel. Allpool esitatakse korrigeeritud tabel 1. Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 84–86.









  Liidu tarbimine | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnid | 11 151 172 | 11 538 511 | 11 159 706 | 11 728 400 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 103 | 100 | 105 |
| Allikas: Eurostat, liidu tootmisharu andmed |

(115)

Pärast esialgsete järelduste avaldamist tegi liidu tootmisharu väikeseid parandusi oma 2009. aasta müügiandmetes, kohandades seeläbi liidu tarbimist asjaomasel aastal. Nimetatud korrigeerimine ei muutnud suundumusi ega järeldusi, mis olid koostatud ajutise määruse andmete alusel. Allpool esitatakse korrigeeritud tabel 1. Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 84–86.

Liidu tarbimine

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Tonnid

11 151 172

11 538 511

11 159 706

11 728 400

Indeks 2009 = 100

100

103

100

105

Allikas: Eurostat, liidu tootmisharu andmed

3.   Vaatlusalustest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine

| (116) | Ajutise määruse põhjendustes 88–90 sedastas komisjon, et täidetud on tingimused Argentinast ja Indoneesiast pärit impordi mõju kumulatiivseks hindamiseks. Selle vaidlustas üks huvitatud isik, kelle väitel ei konkureerinud Indoneesiast pärit palmi metüülester liidus toodetud biodiisliga samadel alustel kui Argentinast pärit sojaõli metüülester ning et palmi metüülester oli odavam kui liidus toodetud biodiisel, kuna tooraine (ehk lähteaine) oli odavam kui liidus kättesaadav lähteaine. |
| --- | --- |

(116)

Ajutise määruse põhjendustes 88–90 sedastas komisjon, et täidetud on tingimused Argentinast ja Indoneesiast pärit impordi mõju kumulatiivseks hindamiseks. Selle vaidlustas üks huvitatud isik, kelle väitel ei konkureerinud Indoneesiast pärit palmi metüülester liidus toodetud biodiisliga samadel alustel kui Argentinast pärit sojaõli metüülester ning et palmi metüülester oli odavam kui liidus toodetud biodiisel, kuna tooraine (ehk lähteaine) oli odavam kui liidus kättesaadav lähteaine.

| (117) | Need argumendid lükatakse tagasi. Nii sojaõli metüülestrit kui ka palmi metüülestrit imporditakse liitu ning neid ka toodetakse liidus, samuti segatakse rapsi metüülestriga ja muude liidus valmistatud biodiislitega kas enne müüki või enne segamist mineraaldiisliga. Segajad saavad biodiislit ostes ja oma lõpptoodet tootes valida eri lähteainete ja päritolu vahel, mis sõltub turust ja kliimaoludest läbi aasta. Palmi metüülestrit müüakse suuremates kogustes suvekuudel ning vähem talvehooajal, kuid sellegipoolest konkureerib see rapsi metüülestriga ja liidus valmistatud biodiisliga, aga ka Argentinast pärit sojaõli metüülestriga. |
| --- | --- |

(117)

Need argumendid lükatakse tagasi. Nii sojaõli metüülestrit kui ka palmi metüülestrit imporditakse liitu ning neid ka toodetakse liidus, samuti segatakse rapsi metüülestriga ja muude liidus valmistatud biodiislitega kas enne müüki või enne segamist mineraaldiisliga. Segajad saavad biodiislit ostes ja oma lõpptoodet tootes valida eri lähteainete ja päritolu vahel, mis sõltub turust ja kliimaoludest läbi aasta. Palmi metüülestrit müüakse suuremates kogustes suvekuudel ning vähem talvehooajal, kuid sellegipoolest konkureerib see rapsi metüülestriga ja liidus valmistatud biodiisliga, aga ka Argentinast pärit sojaõli metüülestriga.

| (118) | Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 90. |
| --- | --- |

(118)

Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 90.

4.   Vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi maht, hind ja turuosa

| (119) | Üks huvitatud isik tõstatas küsimuse ajutise määruse tabelis 2 esitatud impordiandmete kohta, väites, et Indoneesiast pärit import oli tabelis näidatust palju väiksem. Tabelis 2 esitatud impordiandmed põhinesid Eurostati andmetel, mida kontrolliti hoolikalt ning peeti korrektseteks ning kooskõlas olevaks Indoneesia eksportijatelt saadud andmetega. Biodiisel on üsna uus toode, mistõttu on selle impordi suhtes kehtivad nomenklatuurikoodid viimastel aastatel muutunud. Seepärast tuleb Eurostatist andmete kogumisel kasutada vastaval ajal kehtinud koode, et tagada andmete õigsus. See selgitab huvitatud isiku kogutud andmete puudulikkust ning asjaolu, et need näitavad väiksemat importi kui tabeli 2 täielikud andmed. |
| --- | --- |

(119)

Üks huvitatud isik tõstatas küsimuse ajutise määruse tabelis 2 esitatud impordiandmete kohta, väites, et Indoneesiast pärit import oli tabelis näidatust palju väiksem. Tabelis 2 esitatud impordiandmed põhinesid Eurostati andmetel, mida kontrolliti hoolikalt ning peeti korrektseteks ning kooskõlas olevaks Indoneesia eksportijatelt saadud andmetega. Biodiisel on üsna uus toode, mistõttu on selle impordi suhtes kehtivad nomenklatuurikoodid viimastel aastatel muutunud. Seepärast tuleb Eurostatist andmete kogumisel kasutada vastaval ajal kehtinud koode, et tagada andmete õigsus. See selgitab huvitatud isiku kogutud andmete puudulikkust ning asjaolu, et need näitavad väiksemat importi kui tabeli 2 täielikud andmed.

| (120) | Võttes arvesse, et tabelis 1 on veidi muutunud liidu tarbimist käsitlevad arvandmed, muutus ka pisut Argentina turuosa 2009. aastal, mis on esitatud tabelis 2. Indoneesia puhul muutusi ei ole. See ei muuda andmete suundumusi ega sellest tehtud järeldusi. Korrigeeritud turuosa on esitatud allpool. | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import Argentinast | | | | |
| Turuosa | 7,7 % | 10,2 % | 12,7 % | 10,8 % |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 135 | 167 | 141 |
| Allikas: Eurostat. |

(120)

Võttes arvesse, et tabelis 1 on veidi muutunud liidu tarbimist käsitlevad arvandmed, muutus ka pisut Argentina turuosa 2009. aastal, mis on esitatud tabelis 2. Indoneesia puhul muutusi ei ole. See ei muuda andmete suundumusi ega sellest tehtud järeldusi. Korrigeeritud turuosa on esitatud allpool.

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Import Argentinast

Turuosa

7,7 %

10,2 %

12,7 %

10,8 %

Indeks 2009 = 100

100

135

167

141

Allikas: Eurostat.

5.   Hindade allalöömine

| (121) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 94–96, võrreldi hindade allalöömise kindlakstegemiseks Argentina ja Indoneesia impordihindu valimisse kaasatud liidu tootjate müügihindadega. Võrdluses sisalduvatest hindade allalöömise arvutustest jäeti välja biodiisel, mille liidu tootmisharu importis edasimüügi eesmärgil. |
| --- | --- |

(121)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 94–96, võrreldi hindade allalöömise kindlakstegemiseks Argentina ja Indoneesia impordihindu valimisse kaasatud liidu tootjate müügihindadega. Võrdluses sisalduvatest hindade allalöömise arvutustest jäeti välja biodiisel, mille liidu tootmisharu importis edasimüügi eesmärgil.

| (122) | Huvitatud isikud märkisid, et käesoleval juhul kasutatud meetod (külmfiltri ummistuspunkt, CFPP) erines eelmises dumpinguvastases uurimises Ameerika Ühendriikidest pärit biodiisli suhtes kasutatud meetodist, kus võrreldi lähteaineid. |
| --- | --- |

(122)

Huvitatud isikud märkisid, et käesoleval juhul kasutatud meetod (külmfiltri ummistuspunkt, CFPP) erines eelmises dumpinguvastases uurimises Ameerika Ühendriikidest pärit biodiisli suhtes kasutatud meetodist, kus võrreldi lähteaineid.

| (123) | Erinevalt Argentina ja Indoneesia eksportivatest tootjatest ei müü liidu tootjad vaid ühel lähteainel põhinevat biodiislit, vaid segavad lõppmüügiks mineva biodiisli valmistamiseks kokku mitu lähteainet. Lõppklient ei ole teadlik ega huvitatud ostetud toote koostisest ning kõige olulisem on toote vastavus külmfiltri ummistuspunktiga seotud nõuetele. Kliendi jaoks on seega oluline külmfiltri ummistuspunkti nõuetekohasus, olenemata kasutatud lähteainetest. Seepärast leiti, et käesolevas menetluses on asjakohane võrrelda hindu külmfiltri ummistuspunkti alusel. |
| --- | --- |

(123)

Erinevalt Argentina ja Indoneesia eksportivatest tootjatest ei müü liidu tootjad vaid ühel lähteainel põhinevat biodiislit, vaid segavad lõppmüügiks mineva biodiisli valmistamiseks kokku mitu lähteainet. Lõppklient ei ole teadlik ega huvitatud ostetud toote koostisest ning kõige olulisem on toote vastavus külmfiltri ummistuspunktiga seotud nõuetele. Kliendi jaoks on seega oluline külmfiltri ummistuspunkti nõuetekohasus, olenemata kasutatud lähteainetest. Seepärast leiti, et käesolevas menetluses on asjakohane võrrelda hindu külmfiltri ummistuspunkti alusel.

| (124) | Indoneesiast pärit impordi puhul, mille CFPP oli 13 °C või rohkem, kohandati hinda, lähtudes hinnaerinevustest liidu tootmisharu müüdud toote, mille CFPP oli 13 °C, ja sellise toote, mille CFPP oli 0 °C, vahel, eesmärgiga võrrelda sellise Indoneesiast pärit toote müüki, mille CFPP oli 13 °C ja rohkem, liidus toodetud ja segatud CFPP 0 °C toote müügiga. Üks Indoneesia eksportiv tootja märkis, et kuna liidu tootmisharu sellise toote müük, mille CFPP oli 13 °C, toimus väikestes kogustes tehingu kohta, tuleb hindu võrrelda sama suurusega tehingutega, mis on tehtud toodetega, mille CFPP oli 0 °C. Uurides sarnaste kogustega tehtud tehinguid tootega, mille CFPP oli 0 °C, tuvastati, et hinnaerinevus oli sama mis kõigi CFPP 0 °C toodetega tehtud tehingute puhul, kusjuures hinnaerinevus kõikus keskmisest hinnaerinevusest nii kõrgemale kui ka madalamale. Seetõttu ei muudetud ajutise määruse põhjenduses 97 tuvastatud hindade allalöömise taset. |
| --- | --- |

(124)

Indoneesiast pärit impordi puhul, mille CFPP oli 13 °C või rohkem, kohandati hinda, lähtudes hinnaerinevustest liidu tootmisharu müüdud toote, mille CFPP oli 13 °C, ja sellise toote, mille CFPP oli 0 °C, vahel, eesmärgiga võrrelda sellise Indoneesiast pärit toote müüki, mille CFPP oli 13 °C ja rohkem, liidus toodetud ja segatud CFPP 0 °C toote müügiga. Üks Indoneesia eksportiv tootja märkis, et kuna liidu tootmisharu sellise toote müük, mille CFPP oli 13 °C, toimus väikestes kogustes tehingu kohta, tuleb hindu võrrelda sama suurusega tehingutega, mis on tehtud toodetega, mille CFPP oli 0 °C. Uurides sarnaste kogustega tehtud tehinguid tootega, mille CFPP oli 0 °C, tuvastati, et hinnaerinevus oli sama mis kõigi CFPP 0 °C toodetega tehtud tehingute puhul, kusjuures hinnaerinevus kõikus keskmisest hinnaerinevusest nii kõrgemale kui ka madalamale. Seetõttu ei muudetud ajutise määruse põhjenduses 97 tuvastatud hindade allalöömise taset.

| (125) | Üks Indoneesia eksportiv tootja palus, et komisjon avaldaks liidu tootmisharu müüdavate segude täieliku toote kontrollnumbri ja seega kõigi liidu tootmisharu enda toodetud toodetes sisalduvate lähteainete osakaalu. Arvestades, et võrdlus kahju kindlakstegemiseks tehti ainuüksi CFPP põhjal, lükati see taotlus tagasi. |
| --- | --- |

(125)

Üks Indoneesia eksportiv tootja palus, et komisjon avaldaks liidu tootmisharu müüdavate segude täieliku toote kontrollnumbri ja seega kõigi liidu tootmisharu enda toodetud toodetes sisalduvate lähteainete osakaalu. Arvestades, et võrdlus kahju kindlakstegemiseks tehti ainuüksi CFPP põhjal, lükati see taotlus tagasi.

| (126) | Ühe huvitatud isiku väitel oli olemas hinnaerinevus taastuvenergia direktiivi kriteeriumidele vastava (direktiivikohase) biodiisli ja kriteeriumidele mitte vastava biodiisli vahel. Tema arvamusel oleks vaja teha korrektsioon, kuna Indoneesiast pärit import ei olnud direktiivikohane ning kuna direktiivikohase biodiisli börsihind oli kõrgem. |
| --- | --- |

(126)

Ühe huvitatud isiku väitel oli olemas hinnaerinevus taastuvenergia direktiivi kriteeriumidele vastava (direktiivikohase) biodiisli ja kriteeriumidele mitte vastava biodiisli vahel. Tema arvamusel oleks vaja teha korrektsioon, kuna Indoneesiast pärit import ei olnud direktiivikohane ning kuna direktiivikohase biodiisli börsihind oli kõrgem.

| (127) | See väide lükati tagasi. Peaaegu kogu Indoneesiast uurimisperioodil imporditud biodiisel oli direktiivikohane. Igal juhul võtsid liikmesriigid taastuvenergia direktiivis sätestatud säästvuskriteeriumid oma riigisisesesse õigusse üle alles 2012. aasta jooksul, mistõttu ei mõjutanud asjaolu, kas biodiisel oli direktiivikohane või mitte, valdavat osa uurimisperioodist. |
| --- | --- |

(127)

See väide lükati tagasi. Peaaegu kogu Indoneesiast uurimisperioodil imporditud biodiisel oli direktiivikohane. Igal juhul võtsid liikmesriigid taastuvenergia direktiivis sätestatud säästvuskriteeriumid oma riigisisesesse õigusse üle alles 2012. aasta jooksul, mistõttu ei mõjutanud asjaolu, kas biodiisel oli direktiivikohane või mitte, valdavat osa uurimisperioodist.

| (128) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kommenteeris üks Indoneesia eksportiv tootja hinna allalöömise arvutusi ja väitis, et palmi metüülestri importi Indoneesiast tuleks võrrelda liidu tootmisharu kogumüügiga. Hinna allalöömine arvutati tegelikult selleks, et võrrelda Indoneesiast pärit palmi metüülestri müüki liidu tootmisharu sellise toote kogumüügiga, mille CFPP on 0 °C, suurendades Indoneesia palmi-metüülestri impordi hinda teguri võrra, mis arvutati, võrreldes omavahel CFPP väärtusega 0 °C ja CFPP väärtusega 13 °C liidu tootmisharu toodete müüki. Seepärast lükatakse väide tagasi. Sama huvitatud isiku väide, et kahju arvutused sisaldasid imporditud toodet, ei ole faktiliselt õige ja lükatakse seepärast tagasi. Igal juhul segati imporditud biodiislit ja liidus toodetud biodiislit omavahel ja müüdi sama hinnaga nagu segusid, mis ei sisaldanud üldse imporditud biodiislit. |
| --- | --- |

(128)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kommenteeris üks Indoneesia eksportiv tootja hinna allalöömise arvutusi ja väitis, et palmi metüülestri importi Indoneesiast tuleks võrrelda liidu tootmisharu kogumüügiga. Hinna allalöömine arvutati tegelikult selleks, et võrrelda Indoneesiast pärit palmi metüülestri müüki liidu tootmisharu sellise toote kogumüügiga, mille CFPP on 0 °C, suurendades Indoneesia palmi-metüülestri impordi hinda teguri võrra, mis arvutati, võrreldes omavahel CFPP väärtusega 0 °C ja CFPP väärtusega 13 °C liidu tootmisharu toodete müüki. Seepärast lükatakse väide tagasi. Sama huvitatud isiku väide, et kahju arvutused sisaldasid imporditud toodet, ei ole faktiliselt õige ja lükatakse seepärast tagasi. Igal juhul segati imporditud biodiislit ja liidus toodetud biodiislit omavahel ja müüdi sama hinnaga nagu segusid, mis ei sisaldanud üldse imporditud biodiislit.

| (129) | Üks Indoneesia eksportiv tootja seadis kahtluse alla ka impordijärgsete kulude arvutuse. Ent need kulud olid kontrolli kohaselt biodiisli importimise tegelikud kulud miinus lõppsihtkohta toimetamise kulud ja seega ei ole vaja neid muuta. |
| --- | --- |

(129)

Üks Indoneesia eksportiv tootja seadis kahtluse alla ka impordijärgsete kulude arvutuse. Ent need kulud olid kontrolli kohaselt biodiisli importimise tegelikud kulud miinus lõppsihtkohta toimetamise kulud ja seega ei ole vaja neid muuta.

6.   Makromajanduslikud näitajad

| (130) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 101, analüüsiti kogu liidu tootmisharu kohta saadud andmete põhjal järgmisi makromajanduslikke näitajaid: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja taastumine varasemast dumpingust. |
| --- | --- |

(130)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 101, analüüsiti kogu liidu tootmisharu kohta saadud andmete põhjal järgmisi makromajanduslikke näitajaid: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja taastumine varasemast dumpingust.

| (131) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist märkisid liidu tootmisharu esindajad, et ajutise määruse tabelis 4 esitatud tootmisvõimsuse andmed sisaldasid tootmisvõimsust, mida ei olnud küll likvideeritud, kuid mis ei olnud uurimisperioodil ja sellele eelnenud aastatel biodiisli tootmiseks kasutamiskõlblik. Nad määratlesid asjaomase tootmisvõimsuse kui „kasutamata võimsuse”, mida ei tuleks kasutamiskõlbliku võimsusena arvesse võtta. Tabelis 4 esitatud tootmisvõimsuse rakendamise arvandmeid vähendati vastavalt. Pärast uuesti esitatud andmete põhjalikku kontrolli kiideti korrektsioon heaks ning muudeti tabelit 4 alljärgnevalt. Ajutises määruses esitatud tootmisvõimsuse rakendamise määr 43–41 % muutus nüüd vastavalt määraks 46–55 %. Liidu tootmisharu parandas ka 2009. aasta tootmisandmeid ja nii saadi alljärgnev tabel: | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 18 856 000 | 18 583 000 | 16 017 000 | 16 329 500 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 99 | 85 | 87 |
| Tootmismaht (tonnides) | 8 729 493 | 9 367 183 | 8 536 884 | 9 052 871 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 107 | 98 | 104 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 46 % | 50 % | 53 % | 55 % |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 109 | 115 | 120 |

(131)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist märkisid liidu tootmisharu esindajad, et ajutise määruse tabelis 4 esitatud tootmisvõimsuse andmed sisaldasid tootmisvõimsust, mida ei olnud küll likvideeritud, kuid mis ei olnud uurimisperioodil ja sellele eelnenud aastatel biodiisli tootmiseks kasutamiskõlblik. Nad määratlesid asjaomase tootmisvõimsuse kui „kasutamata võimsuse”, mida ei tuleks kasutamiskõlbliku võimsusena arvesse võtta. Tabelis 4 esitatud tootmisvõimsuse rakendamise arvandmeid vähendati vastavalt. Pärast uuesti esitatud andmete põhjalikku kontrolli kiideti korrektsioon heaks ning muudeti tabelit 4 alljärgnevalt. Ajutises määruses esitatud tootmisvõimsuse rakendamise määr 43–41 % muutus nüüd vastavalt määraks 46–55 %. Liidu tootmisharu parandas ka 2009. aasta tootmisandmeid ja nii saadi alljärgnev tabel:

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides)

18 856 000

18 583 000

16 017 000

16 329 500

Indeks 2009 = 100

100

99

85

87

Tootmismaht (tonnides)

8 729 493

9 367 183

8 536 884

9 052 871

Indeks 2009 = 100

100

107

98

104

Tootmisvõimsuse rakendamine

46 %

50 %

53 %

55 %

Indeks 2009 = 100

100

109

115

120

| (132) | Ajutise määruse põhjenduses 103 analüüsiti varasemaid andmeid tootmisvõimsuse rakendamise kohta ning märgiti, et tootmine kasvas, kuid tootmisvõimsus püsis stabiilsena. Läbivaadatud andmete puhul kasvas samal ajavahemikul endiselt tootmine, kuid rakendatav tootmisvõimsus kahanes. Sellest nähtub, et liidu tootmisharu vähendas olemasolevat tootmisvõimsust Argentinast ja Indoneesiast pärit impordi kasvu tõttu, reageerides seeläbi turusignaalidele. Läbivaadatud andmed on paremini kooskõlas liidu tootmisharu esindajate ja liidu tootjate avalike avaldustega, mille kohaselt suleti vaatlusalusel perioodil tootmine mitmel tootmisobjektil ning olemasolevat võimsust ei saanud kohe kasutada või oleks seda saanud teha pärast märkimisväärset reinvesteerimist. |
| --- | --- |

(132)

Ajutise määruse põhjenduses 103 analüüsiti varasemaid andmeid tootmisvõimsuse rakendamise kohta ning märgiti, et tootmine kasvas, kuid tootmisvõimsus püsis stabiilsena. Läbivaadatud andmete puhul kasvas samal ajavahemikul endiselt tootmine, kuid rakendatav tootmisvõimsus kahanes. Sellest nähtub, et liidu tootmisharu vähendas olemasolevat tootmisvõimsust Argentinast ja Indoneesiast pärit impordi kasvu tõttu, reageerides seeläbi turusignaalidele. Läbivaadatud andmed on paremini kooskõlas liidu tootmisharu esindajate ja liidu tootjate avalike avaldustega, mille kohaselt suleti vaatlusalusel perioodil tootmine mitmel tootmisobjektil ning olemasolevat võimsust ei saanud kohe kasutada või oleks seda saanud teha pärast märkimisväärset reinvesteerimist.

| (133) | Mitmed huvitatud isikud seadsid muudetud andmed tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise kohta küsimärgi alla. Siiski ei esitanud ükski huvitatud isik alternatiive. Muudatus põhineb muudetud tootmisvõimsuse andmetel, mille esitas kaebuse esitaja ja mis hõlmavad kogu liidu tootmisharu. Muudetud andmeid võrreldi avalikult kättesaadavate andmetega, eelkõige kasutamata tootmisvõimsuse kohta ja selliste tootjate tootmisvõimsuse kohta, kes lõpetasid finantsraskuste tõttu tegevuse. Nagu on selgitatud 6. jaos „Makromajanduslikud näitajad”, annavad muudetud andmed vaatlusalusel perioodil biodiisli tootmiseks kasutada olnud tootmisvõimsusest täpsema ülevaate kui esialgu esitatud ja ajutises määruses avaldatud andmestik. |
| --- | --- |

(133)

Mitmed huvitatud isikud seadsid muudetud andmed tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise kohta küsimärgi alla. Siiski ei esitanud ükski huvitatud isik alternatiive. Muudatus põhineb muudetud tootmisvõimsuse andmetel, mille esitas kaebuse esitaja ja mis hõlmavad kogu liidu tootmisharu. Muudetud andmeid võrreldi avalikult kättesaadavate andmetega, eelkõige kasutamata tootmisvõimsuse kohta ja selliste tootjate tootmisvõimsuse kohta, kes lõpetasid finantsraskuste tõttu tegevuse. Nagu on selgitatud 6. jaos „Makromajanduslikud näitajad”, annavad muudetud andmed vaatlusalusel perioodil biodiisli tootmiseks kasutada olnud tootmisvõimsusest täpsema ülevaate kui esialgu esitatud ja ajutises määruses avaldatud andmestik.

| (134) | Ühe huvitatud isiku väitel ei saanud liidu tootmisharu kahju, sest tootmismahud kasvasid vastavalt tarbimisele. See väide lükatakse tagasi, sest muudest olulistest kahjunäitajatest ilmneb selgelt kahju olemasolu, eeskätt turuosa kaotamise näol vaatlusalustest riikidest pärit impordi tulemusel ning kasumlikkuse vähenemise näol, mis viisid kahjumiteni. |
| --- | --- |

(134)

Ühe huvitatud isiku väitel ei saanud liidu tootmisharu kahju, sest tootmismahud kasvasid vastavalt tarbimisele. See väide lükatakse tagasi, sest muudest olulistest kahjunäitajatest ilmneb selgelt kahju olemasolu, eeskätt turuosa kaotamise näol vaatlusalustest riikidest pärit impordi tulemusel ning kasumlikkuse vähenemise näol, mis viisid kahjumiteni.

| (135) | Üks teine huvitatud isik märkis, et liidu tootmisharu ei saanud kahju, kui võrrelda suundumusi üksnes 2011. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ja mitte ajavahemikus 1. jaanuarist 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni (vaatlusalune periood). Arvestades, et uurimisperiood hõlmab poolt 2011. aastat, ei ole võrdlus 2011. aasta ja uurimisperioodi vahelise ajaga täpne. Pealegi, et võrdlusel oleks mõtet, on vaja uurida kahju hindamisega seotud suundumusi piisavalt pika aja jooksul, mida käesoleval juhul tehtigi. Väide lükatakse seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(135)

Üks teine huvitatud isik märkis, et liidu tootmisharu ei saanud kahju, kui võrrelda suundumusi üksnes 2011. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ja mitte ajavahemikus 1. jaanuarist 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni (vaatlusalune periood). Arvestades, et uurimisperiood hõlmab poolt 2011. aastat, ei ole võrdlus 2011. aasta ja uurimisperioodi vahelise ajaga täpne. Pealegi, et võrdlusel oleks mõtet, on vaja uurida kahju hindamisega seotud suundumusi piisavalt pika aja jooksul, mida käesoleval juhul tehtigi. Väide lükatakse seetõttu tagasi.

| (136) | Sama huvitatud isik märkis, et komisjon ei avaldanud ajutises määruses ühenduse tootmisharu müügi koguväärtust, ning nõudis asjaomase arvu avaldamist. Sellegipoolest uuriti kõiki algmääruse artikli 3 lõikes 5 osutatud asjakohaseid tegureid, et kahju põhjalikult hinnata. Müügiväärtus saadi ja kontrolliti valimisse kaasatud äriühingute andmete põhjal, kes esindasid liidu tootmisharu tervikuna. |
| --- | --- |

(136)

Sama huvitatud isik märkis, et komisjon ei avaldanud ajutises määruses ühenduse tootmisharu müügi koguväärtust, ning nõudis asjaomase arvu avaldamist. Sellegipoolest uuriti kõiki algmääruse artikli 3 lõikes 5 osutatud asjakohaseid tegureid, et kahju põhjalikult hinnata. Müügiväärtus saadi ja kontrolliti valimisse kaasatud äriühingute andmete põhjal, kes esindasid liidu tootmisharu tervikuna.

| (137) | Sama huvitatud isik märkis ka, et liidu tootmisharu suutis tööhõivet suurendada ning seega ei esinenud uurimisperioodil halba mõju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(137)

Sama huvitatud isik märkis ka, et liidu tootmisharu suutis tööhõivet suurendada ning seega ei esinenud uurimisperioodil halba mõju liidu tootmisharule.

| (138) | Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 106, on tööhõive selles kapitalimahukas tootmisharus siiski üsna madal. Seega võivad väikesed muutused numbrites avaldada laiaulatuslikku mõju indekseeritud andmetele. Üldise tööhõive suurenemine ei muuda olematuks liidule tekitatud kahju, mis on ilmnenud muude näitajate alusel. |
| --- | --- |

(138)

Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 106, on tööhõive selles kapitalimahukas tootmisharus siiski üsna madal. Seega võivad väikesed muutused numbrites avaldada laiaulatuslikku mõju indekseeritud andmetele. Üldise tööhõive suurenemine ei muuda olematuks liidule tekitatud kahju, mis on ilmnenud muude näitajate alusel.

| (139) | Kuna täiendavaid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 103–110. |
| --- | --- |

(139)

Kuna täiendavaid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 103–110.

7.   Mikromajanduslikud näitajaid

| (140) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 102, analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjatelt kogutud kontrollitud andmete alusel järgmisi mikromajanduslikke näitajaid: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(140)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 102, analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjatelt kogutud kontrollitud andmete alusel järgmisi mikromajanduslikke näitajaid: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

| (141) | Kuna asjakohaseid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 111–117. |
| --- | --- |

(141)

Kuna asjakohaseid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 111–117.

8.   Järeldus kahju kohta

| (142) | Mitu huvitatud isikut vaidlustasid ajutises määruses esitatud järelduse kahju kohta, väites, et 2011. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ilmnesid mõnede näitajate puhul paranemise märgid. On tõsi, et 2011. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal mõned näitajad kasvasid (näiteks tootmine ja müük), kuid nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 111, ei olnud tootmisharu suuteline sel ajavahemikul suurenenud kulusid katma. See muutis tootmisharu olukorra veelgi hullemaks. Kui 2011. aastal oli kahjum 0,2 %, siis uurimisperioodil oli see 2,5 %. Seepärast tuleks ka juhul, kui kahjuanalüüs oleks piiratud 2011. aasta ja uurimisperioodi vahelise ajaga, järeldada, et tootmisharu kannatas materiaalset kahju. |
| --- | --- |

(142)

Mitu huvitatud isikut vaidlustasid ajutises määruses esitatud järelduse kahju kohta, väites, et 2011. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ilmnesid mõnede näitajate puhul paranemise märgid. On tõsi, et 2011. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal mõned näitajad kasvasid (näiteks tootmine ja müük), kuid nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 111, ei olnud tootmisharu suuteline sel ajavahemikul suurenenud kulusid katma. See muutis tootmisharu olukorra veelgi hullemaks. Kui 2011. aastal oli kahjum 0,2 %, siis uurimisperioodil oli see 2,5 %. Seepärast tuleks ka juhul, kui kahjuanalüüs oleks piiratud 2011. aasta ja uurimisperioodi vahelise ajaga, järeldada, et tootmisharu kannatas materiaalset kahju.

| (143) | Kuna muid märkusi eiesitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 118–120. |
| --- | --- |

(143)

Kuna muid märkusi eiesitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 118–120.

F.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (144) | Üks huvitatud isik väitis, et import Argentinast ei saanud olla kahju põhjus, sest impordimahud püsisid alates 2010. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni stabiilsena, vähenedes veidi alates 2011. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(144)

Üks huvitatud isik väitis, et import Argentinast ei saanud olla kahju põhjus, sest impordimahud püsisid alates 2010. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni stabiilsena, vähenedes veidi alates 2011. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.

| (145) | Need andmed pärinevad ajutise määruse tabelist 2 ja on täpsed. Komisjoni analüüs hõlmab aga ajavahemikku alates vaatlusaluse perioodi algusest kuni uurimisperioodi lõpuni ning sellest nähtub, et põhiimport kasvas 48 %, mis tõi kaasa turuosa kasvu 41 %. Lisaks, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 90, võeti arvesse mitte üksnes Argentinast, vaid ka Indoneesiast pärit importi. |
| --- | --- |

(145)

Need andmed pärinevad ajutise määruse tabelist 2 ja on täpsed. Komisjoni analüüs hõlmab aga ajavahemikku alates vaatlusaluse perioodi algusest kuni uurimisperioodi lõpuni ning sellest nähtub, et põhiimport kasvas 48 %, mis tõi kaasa turuosa kasvu 41 %. Lisaks, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 90, võeti arvesse mitte üksnes Argentinast, vaid ka Indoneesiast pärit importi.

| (146) | Olles võrrelnud hindu aastate lõikes, märkis sama huvitatud isik, et Argentinast pärit impordi hinnad kasvasid kiiremini kui liidu tootmisharu müügihinnad. Argentinast pärit importkauba hinnad lõid siiski alla liidu tootmisharu hinnad, mis selgitab liidu hindade tagasihoidlikumat kasvu. |
| --- | --- |

(146)

Olles võrrelnud hindu aastate lõikes, märkis sama huvitatud isik, et Argentinast pärit impordi hinnad kasvasid kiiremini kui liidu tootmisharu müügihinnad. Argentinast pärit importkauba hinnad lõid siiski alla liidu tootmisharu hinnad, mis selgitab liidu hindade tagasihoidlikumat kasvu.

| (147) | Kuna dumpinguhinnaga impordi mõju kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 123–128. |
| --- | --- |

(147)

Kuna dumpinguhinnaga impordi mõju kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 123–128.

2.   Muude tegurite mõju

2.1.   Import muudest kolmandatest riikidest kui vaatlusalused riigid

| (148) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduse 129 järeldus, et import muudest riikidest ei põhjustanud kahju. |
| --- | --- |

(148)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduse 129 järeldus, et import muudest riikidest ei põhjustanud kahju.

2.2.   Dumpinguhinnata import vaatlusalustest riikidest

| (149) | Artikli 2 lõike 5 kohaldamisel eespool põhjendustes 38 ja 70 kirjeldatud viisil ei tuvastatud dumpinguhinnata importi vaatlusalustest riikidest. Käesolevaga muudetakse seega vastavalt ajutise määruse põhjendust 130. |
| --- | --- |

(149)

Artikli 2 lõike 5 kohaldamisel eespool põhjendustes 38 ja 70 kirjeldatud viisil ei tuvastatud dumpinguhinnata importi vaatlusalustest riikidest. Käesolevaga muudetakse seega vastavalt ajutise määruse põhjendust 130.

2.3.   Muud liidu tootjad

| (150) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 131. |
| --- | --- |

(150)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 131.

2.4.   Liidu tootmisharu import

| (151) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 132–136, importis liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil vaatlusalustest riikidest suurtes kogustes biodiislit, mis moodustas uurimisperioodil vaatlusalustest riikidest pärit koguimpordist kuni 60 %. |
| --- | --- |

(151)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 132–136, importis liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil vaatlusalustest riikidest suurtes kogustes biodiislit, mis moodustas uurimisperioodil vaatlusalustest riikidest pärit koguimpordist kuni 60 %.

| (152) | Ühe huvitatud isiku väitel ei olnud nimetatud import kaugeltki enesekaitse, vaid osa liidu tootmisharu hoolikalt kavandatud pikaajalisest strateegiast investeerida Argentinast pärit biodiislisse ja seda sealt liitu vedada. |
| --- | --- |

(152)

Ühe huvitatud isiku väitel ei olnud nimetatud import kaugeltki enesekaitse, vaid osa liidu tootmisharu hoolikalt kavandatud pikaajalisest strateegiast investeerida Argentinast pärit biodiislisse ja seda sealt liitu vedada.

| (153) | Tema sõnul ei ole sojaõli importimine liitu ja selle liidusisene töötlemine biodiisliks olnud kunagi majanduslikult põhjendatud ning et majanduslikult on üksnes otstarbekas töödelda sojaõli Argentinas ja eksportida saadud biodiislit. |
| --- | --- |

(153)

Tema sõnul ei ole sojaõli importimine liitu ja selle liidusisene töötlemine biodiisliks olnud kunagi majanduslikult põhjendatud ning et majanduslikult on üksnes otstarbekas töödelda sojaõli Argentinas ja eksportida saadud biodiislit.

| (154) | Need väited tuleks tagasi lükata. Pikaajalise strateegia kohta ei ole esitatud tõendeid, samuti eitab seda liidu tootmisharu. On selge, et kui liidu tootmisharu strateegia oleks ette näinud biodiisli tootmise täiendamist selle tootmisega Argentinas ja lõpptoote importimist, tundub mõttetu ja ebaloogiline esitada sellise impordi vastu kaebus. |
| --- | --- |

(154)

Need väited tuleks tagasi lükata. Pikaajalise strateegia kohta ei ole esitatud tõendeid, samuti eitab seda liidu tootmisharu. On selge, et kui liidu tootmisharu strateegia oleks ette näinud biodiisli tootmise täiendamist selle tootmisega Argentinas ja lõpptoote importimist, tundub mõttetu ja ebaloogiline esitada sellise impordi vastu kaebus.

| (155) | Üks huvitatud isik kordas, et biodiisli importimine liidu tootmisharu poolt, mis toimus enesekaitseks, toimus tegelikult pikaajalise kaubandusstrateegia raames. See väide ei ole põhjendatud ja lükatakse tagasi. Sellise strateegia kohta ei ole esitatud mingeid tõendeid peale paljaste väidete. Samuti oleks ebaloogiline, kui asjaomased liidu tootjad toetaksid kaebust ja suurendaksid mõnel juhul oma tootmisvõimsust liidus, järgides samal ajal strateegiat, mille kohaselt tootmisvajadus täidetakse impordi teel. |
| --- | --- |

(155)

Üks huvitatud isik kordas, et biodiisli importimine liidu tootmisharu poolt, mis toimus enesekaitseks, toimus tegelikult pikaajalise kaubandusstrateegia raames. See väide ei ole põhjendatud ja lükatakse tagasi. Sellise strateegia kohta ei ole esitatud mingeid tõendeid peale paljaste väidete. Samuti oleks ebaloogiline, kui asjaomased liidu tootjad toetaksid kaebust ja suurendaksid mõnel juhul oma tootmisvõimsust liidus, järgides samal ajal strateegiat, mille kohaselt tootmisvajadus täidetakse impordi teel.

| (156) | Sama huvitatud isik väitis ka, et liidu tootmisharu turuosa arvutamisel tuleks lisada sellesse nende enesekaitseotstarbeline import. See väide lükati tagasi, kuna turuosa arvutused peavad kajastama liidu tootmisharu oma toodetud toodete müüki, mitte nende kauplemist valmistootega olukorras, kus dumpinghinnaga impordi maht kasvab. |
| --- | --- |

(156)

Sama huvitatud isik väitis ka, et liidu tootmisharu turuosa arvutamisel tuleks lisada sellesse nende enesekaitseotstarbeline import. See väide lükati tagasi, kuna turuosa arvutused peavad kajastama liidu tootmisharu oma toodetud toodete müüki, mitte nende kauplemist valmistootega olukorras, kus dumpinghinnaga impordi maht kasvab.

| (157) | Eelnevatel aastatel on liidu tootmisharu ka näidanud, et sojaõli ja palmiõli importimine biodiisliks töötlemise eesmärgil on majanduslikult elujõuline. Huvitatud isik ei esitanud vastupidise tõendamiseks ühtegi tõendit. Lõpptoote import muutub majanduslikult mõttekaks vaid juhul, kui diferentseeritud ekspordimaksu süsteemi moonutav mõju muudab biodiisli ekspordi tooraine omast odavamaks. |
| --- | --- |

(157)

Eelnevatel aastatel on liidu tootmisharu ka näidanud, et sojaõli ja palmiõli importimine biodiisliks töötlemise eesmärgil on majanduslikult elujõuline. Huvitatud isik ei esitanud vastupidise tõendamiseks ühtegi tõendit. Lõpptoote import muutub majanduslikult mõttekaks vaid juhul, kui diferentseeritud ekspordimaksu süsteemi moonutav mõju muudab biodiisli ekspordi tooraine omast odavamaks.

| (158) | Ühe huvitatud isiku väitel põhjustas asjaomane import kahju seepärast, et ainult liidu tootmisharu oli suuteline segama Argentinast pärit sojaõli metüülestrit ja toorpalmiõli liidus toodetud biodiisliga, et müüa see edasi diisli rafineerimise tehastele. Nimetatud väide ei pea paika. Segamine on lihtne toiming, mida on suutelised oma hoidlates tegema paljud kaubandusettevõtted. Kuna ei esitatud ühtegi tõendit selle kohta, et üksnes liidu tootjad on suutelised tegelema sellise segamisega, lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(158)

Ühe huvitatud isiku väitel põhjustas asjaomane import kahju seepärast, et ainult liidu tootmisharu oli suuteline segama Argentinast pärit sojaõli metüülestrit ja toorpalmiõli liidus toodetud biodiisliga, et müüa see edasi diisli rafineerimise tehastele. Nimetatud väide ei pea paika. Segamine on lihtne toiming, mida on suutelised oma hoidlates tegema paljud kaubandusettevõtted. Kuna ei esitatud ühtegi tõendit selle kohta, et üksnes liidu tootjad on suutelised tegelema sellise segamisega, lükati väide tagasi.

| (159) | Üks Indoneesia eksportiv tootja väitis lisaks, et liidu tootmisharu import ei toimunud enesekaitseks, ning võrdles kalendriaasta 2011 andmeid uurimisperioodi andmetega, mille hulka jäi kuus kuud samast aastast. Nende kahe omavaheline võrdlemine ei ole seega täpne, ilma et uurimisperioodi saaks jaotada kaheks pooleks. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(159)

Üks Indoneesia eksportiv tootja väitis lisaks, et liidu tootmisharu import ei toimunud enesekaitseks, ning võrdles kalendriaasta 2011 andmeid uurimisperioodi andmetega, mille hulka jäi kuus kuud samast aastast. Nende kahe omavaheline võrdlemine ei ole seega täpne, ilma et uurimisperioodi saaks jaotada kaheks pooleks. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (160) | Kuna muid märkusi liidu tootmisharu ekspordi kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 132–136. |
| --- | --- |

(160)

Kuna muid märkusi liidu tootmisharu ekspordi kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 132–136.

2.5.   Liidu tootmisharu tootmisvõimsus

| (161) | Ajutise määruse põhjendustes 137–140 on märgitud, et liidu tootmisharu tootmisvõimsuse kasutamine jäi kogu vaatlusalusel perioodil madalaks, kuid kui valimisse kaasatud äriühingute olukord halvenes, siis nende tootmismahu rakendamine ei vähenenud samal määral. |
| --- | --- |

(161)

Ajutise määruse põhjendustes 137–140 on märgitud, et liidu tootmisharu tootmisvõimsuse kasutamine jäi kogu vaatlusalusel perioodil madalaks, kuid kui valimisse kaasatud äriühingute olukord halvenes, siis nende tootmismahu rakendamine ei vähenenud samal määral.

| (162) | Seepärast järeldati esialgu, et tootmisvõimsuse rakendamise madal määr ei olnud püsiva näitajana liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjus. |
| --- | --- |

(162)

Seepärast järeldati esialgu, et tootmisvõimsuse rakendamise madal määr ei olnud püsiva näitajana liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjus.

| (163) | Üks huvitatud isik märkis ajutise määruse andmete kohta, et isegi kui importi ei oleks üldse olnud, oleks liidu tootmisharu rakendanud tootmisvõimsust uurimisperioodil vaid 53 % ulatuses. Ühtlasi viitas ta tootmisvõimsuse suurenemisele 2009. aasta ja uurimisperioodi lõpu vahelisel ajal, mis viis tootmisvõimsuse rakendamise vähenemisele vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(163)

Üks huvitatud isik märkis ajutise määruse andmete kohta, et isegi kui importi ei oleks üldse olnud, oleks liidu tootmisharu rakendanud tootmisvõimsust uurimisperioodil vaid 53 % ulatuses. Ühtlasi viitas ta tootmisvõimsuse suurenemisele 2009. aasta ja uurimisperioodi lõpu vahelisel ajal, mis viis tootmisvõimsuse rakendamise vähenemisele vaatlusalusel perioodil.

| (164) | Huvitatud isik ei esitanud aga tõendeid, mis näitaksid, et tootmisvõimsuse madal rakendamine põhjustas sellises ulatuses kahju, mis kõrvaldaks dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu olukorra halvenemise vahelise põhjusliku seose. Püsikulud (umbes 5 %) moodustavad vaid väikese osa tootmise kogukuludest ning see näitab, et tootmisvõimsuse vähene rakendamine oli vaid üks ning mitte otsustav kahju põhjustaja. Üks tootmisvõimsuse vähese rakendamise põhjuseid on asjaolu, et erilise turuolukorra tõttu importis liidu tootmisharu ise lõpptoodet. |
| --- | --- |

(164)

Huvitatud isik ei esitanud aga tõendeid, mis näitaksid, et tootmisvõimsuse madal rakendamine põhjustas sellises ulatuses kahju, mis kõrvaldaks dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu olukorra halvenemise vahelise põhjusliku seose. Püsikulud (umbes 5 %) moodustavad vaid väikese osa tootmise kogukuludest ning see näitab, et tootmisvõimsuse vähene rakendamine oli vaid üks ning mitte otsustav kahju põhjustaja. Üks tootmisvõimsuse vähese rakendamise põhjuseid on asjaolu, et erilise turuolukorra tõttu importis liidu tootmisharu ise lõpptoodet.

| (165) | Tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse rakendamist käsitlevate muudetud andmete lisamise järel vähendas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil tootmisvõimsust ning suurendas selle rakendamise määra 46 %-lt 55 %-le. See näitab, et liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine oleks olnud dumpinguhinnaga impordi puudumisel märkimisväärselt suurem kui eespool osutatud 53 %. |
| --- | --- |

(165)

Tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse rakendamist käsitlevate muudetud andmete lisamise järel vähendas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil tootmisvõimsust ning suurendas selle rakendamise määra 46 %-lt 55 %-le. See näitab, et liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine oleks olnud dumpinguhinnaga impordi puudumisel märkimisväärselt suurem kui eespool osutatud 53 %.

| (166) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist seadis mitu huvitatud isikut kahtluse alla järelduse, et tootmisvõimsuse madal rakendusaste ei olnud kahju põhjustamisel otsustav tegur. Väideti, et biodiislitööstuse püsikulud on palju kõrgemad kui eespool esitatud väike kulumäär. Selle väite kinnituseks ei esitatud siiski mingeid tõendeid ja seega lükatakse see tagasi. Igal juhul ei ole püsikulud mitte kuidagi seotud tootmise rakendusastmega. Valimisse kaasatud äriühingute kontrollimise käigus leiti, et püsikulud moodustasid tootmise kogukuludest uurimisperioodil 3–10 %. |
| --- | --- |

(166)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist seadis mitu huvitatud isikut kahtluse alla järelduse, et tootmisvõimsuse madal rakendusaste ei olnud kahju põhjustamisel otsustav tegur. Väideti, et biodiislitööstuse püsikulud on palju kõrgemad kui eespool esitatud väike kulumäär. Selle väite kinnituseks ei esitatud siiski mingeid tõendeid ja seega lükatakse see tagasi. Igal juhul ei ole püsikulud mitte kuidagi seotud tootmise rakendusastmega. Valimisse kaasatud äriühingute kontrollimise käigus leiti, et püsikulud moodustasid tootmise kogukuludest uurimisperioodil 3–10 %.

| (167) | Samuti väideti sellega seoses, et liidu tootmisharu liigne tootmisvõimsus on nii suur, et isegi impordi puudumise korral ei saaks see olla piisavalt kasumlik. Selle väite kinnituseks tõendeid ei esitatud ja asjaolu, et liidu tootmisharu oli kasumlik aastal 2009 tootmisvõimsuse madala rakendusastme juures, näitab, et dumpinghinnaga impordi puudumisel oleks selle kasumlikkus veelgi suurem. |
| --- | --- |

(167)

Samuti väideti sellega seoses, et liidu tootmisharu liigne tootmisvõimsus on nii suur, et isegi impordi puudumise korral ei saaks see olla piisavalt kasumlik. Selle väite kinnituseks tõendeid ei esitatud ja asjaolu, et liidu tootmisharu oli kasumlik aastal 2009 tootmisvõimsuse madala rakendusastme juures, näitab, et dumpinghinnaga impordi puudumisel oleks selle kasumlikkus veelgi suurem.

| (168) | Lisaks väideti, et liidu tootmisharu tootmisvõimsuse vähendamine põhjustab juba iseenesest tehaste sulgemise kulude ja tegevust jätkavate tehaste tootmisvõimsuse vähendamise kulude näol kahju. Seda väidet ei põhjendatud ja ei esitatud mingeid tõendeid, mis näidanuks, et tootmisvõimsuse vähendamise või tervete tehaste või firmade sulgemise kulud kujutaksid endast märkimisväärseid summasid. |
| --- | --- |

(168)

Lisaks väideti, et liidu tootmisharu tootmisvõimsuse vähendamine põhjustab juba iseenesest tehaste sulgemise kulude ja tegevust jätkavate tehaste tootmisvõimsuse vähendamise kulude näol kahju. Seda väidet ei põhjendatud ja ei esitatud mingeid tõendeid, mis näidanuks, et tootmisvõimsuse vähendamise või tervete tehaste või firmade sulgemise kulud kujutaksid endast märkimisväärseid summasid.

| (169) | Lõpuks väideti tootmisvõimsuse asjus, et iga äriühing, kes suurendanuks vaatlusalusel perioodil biodiisli tootmise võimsust, teinuks sellega vastutustundetu äriotsuse. Selle väite kinnituseks ei esitatud mingeid tõendeid. Lisaks tõsiasjale, et mõned äriühingud suutsid oma tootmisvõimsust tingimustes, kus Argentinast ja Indoneesiast pärit dumpinghinnaga importbiodiisli kogused kasvasid, näitab turu nõudlust nende konkreetsete toodete järele. |
| --- | --- |

(169)

Lõpuks väideti tootmisvõimsuse asjus, et iga äriühing, kes suurendanuks vaatlusalusel perioodil biodiisli tootmise võimsust, teinuks sellega vastutustundetu äriotsuse. Selle väite kinnituseks ei esitatud mingeid tõendeid. Lisaks tõsiasjale, et mõned äriühingud suutsid oma tootmisvõimsust tingimustes, kus Argentinast ja Indoneesiast pärit dumpinghinnaga importbiodiisli kogused kasvasid, näitab turu nõudlust nende konkreetsete toodete järele.

| (170) | Ka muudetud makromajanduslikest näitajatest nähtub, et vaatlusalusel perioodil kasutasid äriühingud oma tootmisvõimsuse ära, uurimisperioodi lõpupoole aga alustasid mitteelujõuliste tootmisobjektide sulgemise protsessi. Äriühingute tasandil toimunud tootmisvõimsuse kasv oli seotud peamiselt nn teise põlvkonna biodiisli tehaste levikuga, kus biodiislit toodetakse vanaõlidest või hüdrogeenitud taimeõlidest. Seega oli ja on liidu tootmisharu oma tootmisvõimsust ratsionaliseerimas, et järgida liidu nõudlust. |
| --- | --- |

(170)

Ka muudetud makromajanduslikest näitajatest nähtub, et vaatlusalusel perioodil kasutasid äriühingud oma tootmisvõimsuse ära, uurimisperioodi lõpupoole aga alustasid mitteelujõuliste tootmisobjektide sulgemise protsessi. Äriühingute tasandil toimunud tootmisvõimsuse kasv oli seotud peamiselt nn teise põlvkonna biodiisli tehaste levikuga, kus biodiislit toodetakse vanaõlidest või hüdrogeenitud taimeõlidest. Seega oli ja on liidu tootmisharu oma tootmisvõimsust ratsionaliseerimas, et järgida liidu nõudlust.

| (171) | Kuna muid märkusi liidu tootmisharu tootmisvõimsuse kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 137–140. |
| --- | --- |

(171)

Kuna muid märkusi liidu tootmisharu tootmisvõimsuse kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 137–140.

2.6.   Toorainetele juurdepääsu puudumine ja vertikaalne integratsioon

| (172) | Kuna mingeid uusi märkusi ligipääsu kohta toorainele ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 141–142. |
| --- | --- |

(172)

Kuna mingeid uusi märkusi ligipääsu kohta toorainele ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 141–142.

2.7.   Topeltarvestus

| (173) | Ajutise määruse põhjendustes 143–146 käsitleti väidet, mille kohaselt on topeltarvestuse süsteem (vanaõlist valmistatud biodiisli kahekordne arvestamine seoses kütuste segamise kohustusega mõnes liikmesriigis) kahjustanud liidu tootmisharu või vähemalt liidu neid tootjaid, kes valmistavad biodiislit neitsiõlidest. |
| --- | --- |

(173)

Ajutise määruse põhjendustes 143–146 käsitleti väidet, mille kohaselt on topeltarvestuse süsteem (vanaõlist valmistatud biodiisli kahekordne arvestamine seoses kütuste segamise kohustusega mõnes liikmesriigis) kahjustanud liidu tootmisharu või vähemalt liidu neid tootjaid, kes valmistavad biodiislit neitsiõlidest.

| (174) | Üks huvitatud isik juhtis tähelepanu ühe liidu tootja märkusele, et 2011. aastal kaotasid nad turuosa tootjate kasuks, kes tootsid kahekordselt arvestatavat biodiislit. |
| --- | --- |

(174)

Üks huvitatud isik juhtis tähelepanu ühe liidu tootja märkusele, et 2011. aastal kaotasid nad turuosa tootjate kasuks, kes tootsid kahekordselt arvestatavat biodiislit.

| (175) | Nimetatud ühele tootjale avaldunud halb mõju oli siiski piiratud, ajutine ning hõlmas uurimisperioodi vaid osaliselt, kuna topeltarvestuse süsteem võeti asjaomase äriühingu asukohaliikmesriigis kasutusele alles 2011. aasta septembris. Arvestades, et pärast 2011. aasta septembrit halvenesid valimisse kaasatud äriühingute finantsnäitajad ning et asjaomane tootja kuulus samuti valimisse, ei saa pidada topeltarvestust kahju põhjustajaks. |
| --- | --- |

(175)

Nimetatud ühele tootjale avaldunud halb mõju oli siiski piiratud, ajutine ning hõlmas uurimisperioodi vaid osaliselt, kuna topeltarvestuse süsteem võeti asjaomase äriühingu asukohaliikmesriigis kasutusele alles 2011. aasta septembris. Arvestades, et pärast 2011. aasta septembrit halvenesid valimisse kaasatud äriühingute finantsnäitajad ning et asjaomane tootja kuulus samuti valimisse, ei saa pidada topeltarvestust kahju põhjustajaks.

| (176) | Et liidu tootmisharusse kuulub nii äriühinguid, kes toodavad biodiislit vanaõlist ja kes saavad mõnes liikmesriigis kasu topeltarvestusest, kui ka äriühinguid, kes toodavad biodiislit neitsiõlist, toimuvad nõudluse kõikumised liidu tootmisharu sees. Et kahekordselt arvestatava biodiisli tootmiseks vajalike vanaõlide pakkumine on piiratud, on sellise biodiisli tootmise oluline suurendamine keeruline. Seepärast on endiselt suur nõudlus esimese põlvkonna biodiisli järele. Uurimisperioodil ei tuvastatud märkimisväärses ulatuses kahekordselt arvestatava biodiisli importi, mis annab kinnitust selle kohta, et topeltarvestamine suunab nõudlust liidu tootmisharu siseselt ega tekita nõudlust impordi järele. Komisjon ei ole saanud huvitatud isikutelt andmeid, mis tõendaksid, et biodiisli topeltarvestamine on vaatlusalusel perioodil surunud neitsiõlist valmistatud biodiisli hinna alla. Andmetest nähtub, et kahekordselt arvestataval biodiislil on väike hinnaedu neitsiõlist valmistatud biodiisli ees, mille hind on seotud mineraaldiisliga. |
| --- | --- |

(176)

Et liidu tootmisharusse kuulub nii äriühinguid, kes toodavad biodiislit vanaõlist ja kes saavad mõnes liikmesriigis kasu topeltarvestusest, kui ka äriühinguid, kes toodavad biodiislit neitsiõlist, toimuvad nõudluse kõikumised liidu tootmisharu sees. Et kahekordselt arvestatava biodiisli tootmiseks vajalike vanaõlide pakkumine on piiratud, on sellise biodiisli tootmise oluline suurendamine keeruline. Seepärast on endiselt suur nõudlus esimese põlvkonna biodiisli järele. Uurimisperioodil ei tuvastatud märkimisväärses ulatuses kahekordselt arvestatava biodiisli importi, mis annab kinnitust selle kohta, et topeltarvestamine suunab nõudlust liidu tootmisharu siseselt ega tekita nõudlust impordi järele. Komisjon ei ole saanud huvitatud isikutelt andmeid, mis tõendaksid, et biodiisli topeltarvestamine on vaatlusalusel perioodil surunud neitsiõlist valmistatud biodiisli hinna alla. Andmetest nähtub, et kahekordselt arvestataval biodiislil on väike hinnaedu neitsiõlist valmistatud biodiisli ees, mille hind on seotud mineraaldiisliga.

| (177) | Mõlemat liiki tootjatest koosneva liidu tootmisharu finantsnäitajate langust ei saa pidada mõnes liikmesriigis kehtiva topeltarvestuse süsteemi süüks. Asjaolu, et valimisse kaasatud kahekordselt arvestatavat biodiislit tootvate äriühingute finantsnäitajad on samuti langenud (nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 145), näitab, et dumpinguhinnaga import on kahjustanud kogu liidu tootmisharu. |
| --- | --- |

(177)

Mõlemat liiki tootjatest koosneva liidu tootmisharu finantsnäitajate langust ei saa pidada mõnes liikmesriigis kehtiva topeltarvestuse süsteemi süüks. Asjaolu, et valimisse kaasatud kahekordselt arvestatavat biodiislit tootvate äriühingute finantsnäitajad on samuti langenud (nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 145), näitab, et dumpinguhinnaga import on kahjustanud kogu liidu tootmisharu.

| (178) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis mitu huvitatud isikut, et topeltarvestatud biodiisli koguseid on alahinnatud. Ent liidu turul saadaolevad topeltarvestatud biodiisli kogused olid piiratud, võrreldes kogu uurimisperioodi vältel müüdud biodiisli kogustega. Pealegi tuleb arvestada, et kui mõnes liikmesriigis kehtib topeltarvestus, siis biodiisel, mis täidab tingimused, et seda saaks arvestada topelt, on toodetud liidus ja seepärast jääb selle nõudlus liidu tootmisharu sisse. Ei esitatud mingeid uusi tõendeid, mis seda järeldust muudaksid. |
| --- | --- |

(178)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis mitu huvitatud isikut, et topeltarvestatud biodiisli koguseid on alahinnatud. Ent liidu turul saadaolevad topeltarvestatud biodiisli kogused olid piiratud, võrreldes kogu uurimisperioodi vältel müüdud biodiisli kogustega. Pealegi tuleb arvestada, et kui mõnes liikmesriigis kehtib topeltarvestus, siis biodiisel, mis täidab tingimused, et seda saaks arvestada topelt, on toodetud liidus ja seepärast jääb selle nõudlus liidu tootmisharu sisse. Ei esitatud mingeid uusi tõendeid, mis seda järeldust muudaksid.

| (179) | Kuna mingeid uusi märkusi reguleerivate tegurite kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 143–146. |
| --- | --- |

(179)

Kuna mingeid uusi märkusi reguleerivate tegurite kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 143–146.

2.8.   Muud reguleerivad tegurid

| (180) | Ajutise määruse põhjendustes 147–153 käsitleti huvitatud isikute väiteid, et liikmesriikide selliste piirangute nagu kvoodi- ja maksusüsteemide eesmärk on piirata importi vaatlusalustest riikidest, mistõttu ei saa ükski liidu tootmisharule tekkinud kahju, eriti mõnes liikmesriigis, olla põhjustatud impordist. |
| --- | --- |

(180)

Ajutise määruse põhjendustes 147–153 käsitleti huvitatud isikute väiteid, et liikmesriikide selliste piirangute nagu kvoodi- ja maksusüsteemide eesmärk on piirata importi vaatlusalustest riikidest, mistõttu ei saa ükski liidu tootmisharule tekkinud kahju, eriti mõnes liikmesriigis, olla põhjustatud impordist.

| (181) | Need argumendid lükati esialgu tagasi, muu hulgas seetõttu, et vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga import hõlmas enamikku liikmesriike. Lisaks oli asjaomast kaupa võimalik pärast kindlasse liikmesriiki importimist ka muudesse liikmesriikidesse transportida ja müüa. |
| --- | --- |

(181)

Need argumendid lükati esialgu tagasi, muu hulgas seetõttu, et vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga import hõlmas enamikku liikmesriike. Lisaks oli asjaomast kaupa võimalik pärast kindlasse liikmesriiki importimist ka muudesse liikmesriikidesse transportida ja müüa.

| (182) | Üks huvitatud isik märkis, et 2011. aastal läbis väike kogus Argentinast pärit biodiislit tollivormistuse Prantsusmaa tollis ning samal ajavahemikul deklareeriti Saksamaal samuti väike kogus impordina. |
| --- | --- |

(182)

Üks huvitatud isik märkis, et 2011. aastal läbis väike kogus Argentinast pärit biodiislit tollivormistuse Prantsusmaa tollis ning samal ajavahemikul deklareeriti Saksamaal samuti väike kogus impordina.

| (183) | Esiteks, nagu on osutatud eespool, võib ühes liikmesriigis tollivormistuse läbinud biodiislit müüa teises liikmesriigis. Seega on sellised andmed ebausaldusväärsed. Teiseks suutsid valimisse kaasatud Prantsuse ja Saksa äriühingud tõendada oma toodangu ja vaatlusalustest riikidest pärit importkauba vahelist hinnakonkurentsi ja neile sellest tekkinud kahju. |
| --- | --- |

(183)

Esiteks, nagu on osutatud eespool, võib ühes liikmesriigis tollivormistuse läbinud biodiislit müüa teises liikmesriigis. Seega on sellised andmed ebausaldusväärsed. Teiseks suutsid valimisse kaasatud Prantsuse ja Saksa äriühingud tõendada oma toodangu ja vaatlusalustest riikidest pärit importkauba vahelist hinnakonkurentsi ja neile sellest tekkinud kahju.

| (184) | Ühe huvitatud isiku väitel vähendas biodiislitootjate tulu vaatlusalusel perioodil biodiislitööstuse soodusskeemide kaotamine paljudes liikmesriikides ning see põhjustas tootjatele kahju. Eeskätt osutatakse järkjärgulisele maksusoodustuse kaotamisele Prantsusmaal ning nn rohelise kütuse maksustamisele Saksamaal. |
| --- | --- |

(184)

Ühe huvitatud isiku väitel vähendas biodiislitootjate tulu vaatlusalusel perioodil biodiislitööstuse soodusskeemide kaotamine paljudes liikmesriikides ning see põhjustas tootjatele kahju. Eeskätt osutatakse järkjärgulisele maksusoodustuse kaotamisele Prantsusmaal ning nn rohelise kütuse maksustamisele Saksamaal.

| (185) | Siiski puudub ilmne ajaline kokkulangevus nimetatud muutuste ja liidu tootmisharu finantsnäitajate halvenemise vahel. Paljud soodustused olid suunatud biodiisli kasutajatele ja mitte tootjatele ning enamik neist kehtis uurimisperioodil edasi. Esitatud ei ole tõendeid selle kohta, et selles valdkonnas liikmesriikide tehtud strateegiline valik liikuda segusid käsitlevate nõuete kehtestamise poole on põhjustanud kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(185)

Siiski puudub ilmne ajaline kokkulangevus nimetatud muutuste ja liidu tootmisharu finantsnäitajate halvenemise vahel. Paljud soodustused olid suunatud biodiisli kasutajatele ja mitte tootjatele ning enamik neist kehtis uurimisperioodil edasi. Esitatud ei ole tõendeid selle kohta, et selles valdkonnas liikmesriikide tehtud strateegiline valik liikuda segusid käsitlevate nõuete kehtestamise poole on põhjustanud kahju liidu tootmisharule.

| (186) | Üks Indoneesia eksportiv tootja tõstis esile konkurentsi peadirektoraadi käimasolevat uurimist, mis käsitleb väidetavat moonutatud hindade esitamist Plattsi nafta- ja biokütusetoodete noteeringute jaoks teabe esitamisel, ning taotles selle uurimise teema käsitlemist kahju ühe võimaliku põhjusena. Taotlus lükati tagasi, sest uurimine on pooleli ja järeldusi ei ole veel avalikustatud. |
| --- | --- |

(186)

Üks Indoneesia eksportiv tootja tõstis esile konkurentsi peadirektoraadi käimasolevat uurimist, mis käsitleb väidetavat moonutatud hindade esitamist Plattsi nafta- ja biokütusetoodete noteeringute jaoks teabe esitamisel, ning taotles selle uurimise teema käsitlemist kahju ühe võimaliku põhjusena. Taotlus lükati tagasi, sest uurimine on pooleli ja järeldusi ei ole veel avalikustatud.

| (187) | Kuna mingeid uusi märkusi liikmesriikide strateegiate kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 147–153. |
| --- | --- |

(187)

Kuna mingeid uusi märkusi liikmesriikide strateegiate kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 147–153.

3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (188) | Uurimisperioodil toimus vaatlusaluse toote import vaatlusalustest riikidest dumpinguhinnaga, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad. Dumpinguhinnaga impordi kasvu ja liidu tootmisharu olukorra halvenemise vahel on selge ajaline kokkulangevus. Dumpinguhinnaga import konkureeris vahetult liidu tootmisharu toodanguga ning selle tulemusel kaotas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil kasumlikkuse ja turuosa. Olgugi et ka muud eespool nimetatud tegurid võisid mingil määral mõjutada liidu tootmisharu finantsnäitajaid, on selge, et vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga import tekitab kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(188)

Uurimisperioodil toimus vaatlusaluse toote import vaatlusalustest riikidest dumpinguhinnaga, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad. Dumpinguhinnaga impordi kasvu ja liidu tootmisharu olukorra halvenemise vahel on selge ajaline kokkulangevus. Dumpinguhinnaga import konkureeris vahetult liidu tootmisharu toodanguga ning selle tulemusel kaotas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil kasumlikkuse ja turuosa. Olgugi et ka muud eespool nimetatud tegurid võisid mingil määral mõjutada liidu tootmisharu finantsnäitajaid, on selge, et vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga import tekitab kahju liidu tootmisharule.

| (189) | Ei esitatud uusi tõendeid, mis muudaksid järeldust, et muud tegurid kas üksi või üheskoos ei saanud avaldada piisavat mõju dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel oleva põhjusliku seose kõrvaldamiseks. Kuna muid märkusi põhjusliku seose kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 154–157. |
| --- | --- |

(189)

Ei esitatud uusi tõendeid, mis muudaksid järeldust, et muud tegurid kas üksi või üheskoos ei saanud avaldada piisavat mõju dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel oleva põhjusliku seose kõrvaldamiseks. Kuna muid märkusi põhjusliku seose kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 154–157.

G.   LIIDU HUVID

1.   Liidu tootmisharu huvid

| (190) | Kuna muid märkusi liidu tootmisharu huvide kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 159–161. |
| --- | --- |

(190)

Kuna muid märkusi liidu tootmisharu huvide kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 159–161.

2.   Sõltumatute importijate ja hulgimüüjate huvid

| (191) | Ühe Indoneesia eksportiva tootja väitel avaldab kavandatav tollimaks halba mõju importijatele ja kaubandusettevõtetele, kuid oma väite toetamiseks ta tõendeid ei esitanud. Väide kinnitas tegelikult vastupidist – selles oli öeldud, et tollimaks võib kanduda kõrgemate hindade näol üle kasutajatele ja tarbijatele, mis eeldatavalt ei avalda tegelikkuses mõju importijatele ega kaubandusettevõtetele. |
| --- | --- |

(191)

Ühe Indoneesia eksportiva tootja väitel avaldab kavandatav tollimaks halba mõju importijatele ja kaubandusettevõtetele, kuid oma väite toetamiseks ta tõendeid ei esitanud. Väide kinnitas tegelikult vastupidist – selles oli öeldud, et tollimaks võib kanduda kõrgemate hindade näol üle kasutajatele ja tarbijatele, mis eeldatavalt ei avalda tegelikkuses mõju importijatele ega kaubandusettevõtetele.

| (192) | Pärast ajutiste meetmete avaldamist ei laekunud märkusi üheltki biodiisli importijalt ega kaubandusettevõttelt. |
| --- | --- |

(192)

Pärast ajutiste meetmete avaldamist ei laekunud märkusi üheltki biodiisli importijalt ega kaubandusettevõttelt.

| (193) | Kuna muid märkusi sõltumatute importijate/kaubandusettevõtete huvi kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 162–163. |
| --- | --- |

(193)

Kuna muid märkusi sõltumatute importijate/kaubandusettevõtete huvi kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 162–163.

3.   Kasutajate ja tarbijate huvid

| (194) | Üks Indoneesia eksportiv tootja väitis, et kavandatav tollimaks tõstab biodiisli hinda, mis kahandab tarbijate soovi osta biokütustel töötavaid sõidukeid. |
| --- | --- |

(194)

Üks Indoneesia eksportiv tootja väitis, et kavandatav tollimaks tõstab biodiisli hinda, mis kahandab tarbijate soovi osta biokütustel töötavaid sõidukeid.

| (195) | Nimetatud väide lükati tagasi. Biodiisli peamine kasutuseesmärk on selle segamine mineraaldiisliga müügiks tarbijatele ning viimastel ei ole vajadust osta puhtal biokütusel töötavat erisõidukit. |
| --- | --- |

(195)

Nimetatud väide lükati tagasi. Biodiisli peamine kasutuseesmärk on selle segamine mineraaldiisliga müügiks tarbijatele ning viimastel ei ole vajadust osta puhtal biokütusel töötavat erisõidukit.

| (196) | Olgugi et biodiisli komponendi hind kasvaks, juhul kui biodiislit imporditakse Argentinast või Indoneesiast (nagu on sedastatud ajutises määruses), on tarbijale müüdavas diislis biodiisli sisaldus väike ning seetõttu oleks ka hinnatõus väike ja tarbijale märkamatu. |
| --- | --- |

(196)

Olgugi et biodiisli komponendi hind kasvaks, juhul kui biodiislit imporditakse Argentinast või Indoneesiast (nagu on sedastatud ajutises määruses), on tarbijale müüdavas diislis biodiisli sisaldus väike ning seetõttu oleks ka hinnatõus väike ja tarbijale märkamatu.

| (197) | Meetmete võimalik mõju diiselkütuse tarbijate makstavale lõpphinnale, mis eeldatakse olevat vähene, nagu on sätestatud eespool, ei kahjusta taastuvenergia direktiivi eesmärke. |
| --- | --- |

(197)

Meetmete võimalik mõju diiselkütuse tarbijate makstavale lõpphinnale, mis eeldatakse olevat vähene, nagu on sätestatud eespool, ei kahjusta taastuvenergia direktiivi eesmärke.

| (198) | Ajutise määruse kohta ei ole märkusi esitanud ükski kasutaja, tarbija ega neid esindav ühendus või organisatsioon. |
| --- | --- |

(198)

Ajutise määruse kohta ei ole märkusi esitanud ükski kasutaja, tarbija ega neid esindav ühendus või organisatsioon.

| (199) | Kuna mingeid täiendavaid märkusi tarbijate huvide kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 164–166. |
| --- | --- |

(199)

Kuna mingeid täiendavaid märkusi tarbijate huvide kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 164–166.

4.   Toorainete tarnijate huvid

| (200) | Kuna mingeid märkusi tooraine tarnijate huvide kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 167–169. |
| --- | --- |

(200)

Kuna mingeid märkusi tooraine tarnijate huvide kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 167–169.

5.   Järeldus liidu huvide kohta

| (201) | Kuna ei esitatud märkusi, mis muudaksid ajutises määruses tehtud analüüsi liidu huvide kohta, siis on liidu huvides endiselt meetmete kehtestamine. Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 170 ja 171. |
| --- | --- |

(201)

Kuna ei esitatud märkusi, mis muudaksid ajutises määruses tehtud analüüsi liidu huvide kohta, siis on liidu huvides endiselt meetmete kehtestamine. Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 170 ja 171.

H.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (202) | Mitu huvitatud isikut vaidlustasid ajutise määruse põhjenduses 175 esitatud 15 % määra kasutamise liidu tootmisharu sihtkasumimarginaalina, nimetades seda liidu tootmisharu ebareaalselt kõrgeks ootuseks, |
| --- | --- |

(202)

Mitu huvitatud isikut vaidlustasid ajutise määruse põhjenduses 175 esitatud 15 % määra kasutamise liidu tootmisharu sihtkasumimarginaalina, nimetades seda liidu tootmisharu ebareaalselt kõrgeks ootuseks,

| (203) | Enamik huvitatud isikuid pakkus seejärel välja 15 % kasumimarginaali asendamise muudest ajavahemikest või uurimistest pärit muude andmetega, jättes selgitamata, miks sobib üks ajavahemik või uurimine teisest paremini. |
| --- | --- |

(203)

Enamik huvitatud isikuid pakkus seejärel välja 15 % kasumimarginaali asendamise muudest ajavahemikest või uurimistest pärit muude andmetega, jättes selgitamata, miks sobib üks ajavahemik või uurimine teisest paremini.

| (204) | Nagu on selgitatud ajutises määruses, on 15 % kasumimarginaal kasum, mis on esitatud protsendimäärana käibest, mille liidu tootmisharu saavutas dumpinguhinnaga impordi puudumisel aastatel 2004–2006. See oli kõige hilisem ajavahemik, kui kasumit ei mõjutanud dumpinguhinnaga import, sest alates 2006. aastast on selline import liitu alati toimunud – alguses Ameerika Ühendriikidest ning seejärel Argentinast ja Indoneesiast. |
| --- | --- |

(204)

Nagu on selgitatud ajutises määruses, on 15 % kasumimarginaal kasum, mis on esitatud protsendimäärana käibest, mille liidu tootmisharu saavutas dumpinguhinnaga impordi puudumisel aastatel 2004–2006. See oli kõige hilisem ajavahemik, kui kasumit ei mõjutanud dumpinguhinnaga import, sest alates 2006. aastast on selline import liitu alati toimunud – alguses Ameerika Ühendriikidest ning seejärel Argentinast ja Indoneesiast.

| (205) | Liidu biodiisliturg on pärast ajavahemikku 2004–2006 märkimisväärselt küpsemaks muutunud. Ajavahemikus 2004–2006 oli dumpinguhinnaga impordi turuosa pea olematu ning ka muu import madalal tasemel. Uurimisperioodil oli dumpinguhinnaga impordi turuosa 19 %. Kui ajavahemikus 2004–2006 koosnes liidu tootmisharu 40 äriühingust, siis nüüdseks on neid tekkinud üle 200 ning see on tõstnud valdkondlikku konkurentsi. |
| --- | --- |

(205)

Liidu biodiisliturg on pärast ajavahemikku 2004–2006 märkimisväärselt küpsemaks muutunud. Ajavahemikus 2004–2006 oli dumpinguhinnaga impordi turuosa pea olematu ning ka muu import madalal tasemel. Uurimisperioodil oli dumpinguhinnaga impordi turuosa 19 %. Kui ajavahemikus 2004–2006 koosnes liidu tootmisharu 40 äriühingust, siis nüüdseks on neid tekkinud üle 200 ning see on tõstnud valdkondlikku konkurentsi.

| (206) | Ajavahemikus 2004–2006 kasvas tarbimine hüppeliselt 2 miljonilt tonnilt 5 miljonile tonnile, vaatlusalusel perioodil oli kasv aga väga tagasihoidlik. Tootmisvõimsuse rakendamine, mis oli 2004.–2006. aastal 90 %, moodustas uurimisperioodil 55 %. |
| --- | --- |

(206)

Ajavahemikus 2004–2006 kasvas tarbimine hüppeliselt 2 miljonilt tonnilt 5 miljonile tonnile, vaatlusalusel perioodil oli kasv aga väga tagasihoidlik. Tootmisvõimsuse rakendamine, mis oli 2004.–2006. aastal 90 %, moodustas uurimisperioodil 55 %.

| (207) | Seepärast peetakse kohaseks võtta arvesse eespool kirjeldatud turuarengut ning kohandada vastavalt sihtkasumit, et see peegeldaks kasu, mida liidu tootmisharu võiks oodata praegustes turutingimustest. |
| --- | --- |

(207)

Seepärast peetakse kohaseks võtta arvesse eespool kirjeldatud turuarengut ning kohandada vastavalt sihtkasumit, et see peegeldaks kasu, mida liidu tootmisharu võiks oodata praegustes turutingimustest.

| (208) | Seepärast arvutati nimetatud kolme aasta puhul kasumimarginaali asemel välja reaalne kasum miljoni tonni kohta eurodes. Iga aasta puhul arvutati reaalne kasum 2011. aasta hindade kajastamiseks ning seejärel arvutati välja keskmine. Väljendatuna protsendina käibest, on liidu tootmisharu sihtkasum uurimisperioodil 11,0 %. |
| --- | --- |

(208)

Seepärast arvutati nimetatud kolme aasta puhul kasumimarginaali asemel välja reaalne kasum miljoni tonni kohta eurodes. Iga aasta puhul arvutati reaalne kasum 2011. aasta hindade kajastamiseks ning seejärel arvutati välja keskmine. Väljendatuna protsendina käibest, on liidu tootmisharu sihtkasum uurimisperioodil 11,0 %.

| (209) | Selle põhjal arvutati ümber kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal. |
| --- | --- |

(209)

Selle põhjal arvutati ümber kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal.

| (210) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kahjumarginaali arvutamise kohta väitis üks huvitatud isik, et 5,1 % imporditollimaks, mis kehtib ELi imporditava rafineeritud, pleegitatud ja desodoreeritud palmiõli suhtes, tuleks liidu tootjate tootmiskuludest maha arvata. See väide lükatakse tagasi, kuna kõnealune tollimaks kujutab endast liidu tootjate jaoks kulu, sest nad impordivad palmiõli, ja seega tuleks seda arvesse võtta. |
| --- | --- |

(210)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kahjumarginaali arvutamise kohta väitis üks huvitatud isik, et 5,1 % imporditollimaks, mis kehtib ELi imporditava rafineeritud, pleegitatud ja desodoreeritud palmiõli suhtes, tuleks liidu tootjate tootmiskuludest maha arvata. See väide lükatakse tagasi, kuna kõnealune tollimaks kujutab endast liidu tootjate jaoks kulu, sest nad impordivad palmiõli, ja seega tuleks seda arvesse võtta.

| (211) | Üks Indoneesia eksportiv tootja seadis kahtluse alla liidu tootmisharu sihtkasumimarginaali arvutamise ja aastate 2004–2006 andmete kasutamise ning soovitas arvutada sihtkasum üksnes 2004. aasta põhjal. Ent eelmise uurimise käigus, mis käsitles Ameerika Ühendriikidest pärit importi, tehti kindlaks, et kolme aasta keskmine on täpsem kui ainult 2004. aasta andmete kasutamine. Argumente, mis oleksid viinud teistsugusele järeldusele, ei esitatud. |
| --- | --- |

(211)

Üks Indoneesia eksportiv tootja seadis kahtluse alla liidu tootmisharu sihtkasumimarginaali arvutamise ja aastate 2004–2006 andmete kasutamise ning soovitas arvutada sihtkasum üksnes 2004. aasta põhjal. Ent eelmise uurimise käigus, mis käsitles Ameerika Ühendriikidest pärit importi, tehti kindlaks, et kolme aasta keskmine on täpsem kui ainult 2004. aasta andmete kasutamine. Argumente, mis oleksid viinud teistsugusele järeldusele, ei esitatud.

| (212) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid kaebuse esitajad, et esialgses etapis kavandatud 15 % sihtkasumimäär tuleks säilitada. Ent kaebuse esitajate esitatud argumendid ei ole seotud eesmärgiga, mille jaoks sihtkasumimäär tuleb kindlaks teha, st kasum, mida liidu tootmisharu sai dumpinguhinnaga impordi puudumise tingimustes. Seepärast lükatakse nende väide tagasi. |
| --- | --- |

(212)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid kaebuse esitajad, et esialgses etapis kavandatud 15 % sihtkasumimäär tuleks säilitada. Ent kaebuse esitajate esitatud argumendid ei ole seotud eesmärgiga, mille jaoks sihtkasumimäär tuleb kindlaks teha, st kasum, mida liidu tootmisharu sai dumpinguhinnaga impordi puudumise tingimustes. Seepärast lükatakse nende väide tagasi.

| (213) | Kuna muid märkusi kahju kõrvaldamist võimaldava marginaali kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 176 ja 177. |
| --- | --- |

(213)

Kuna muid märkusi kahju kõrvaldamist võimaldava marginaali kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 176 ja 177.

2.   Lõplikud meetmed

| (214) | Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades ning algmääruse artikli 9 lõiget 4 arvesse võttes tuleks kehtestada vaatlusaluse toote suhtes lõplikud dumpinguvastased meetmed sellisel tasemel, mis vastaks dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on väiksem. |
| --- | --- |

(214)

Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades ning algmääruse artikli 9 lõiget 4 arvesse võttes tuleks kehtestada vaatlusaluse toote suhtes lõplikud dumpinguvastased meetmed sellisel tasemel, mis vastaks dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on väiksem.

| (215) | Dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati, võrreldes kahju kõrvaldamist võimaldavat marginaali ja dumpingumarginaali. Sellest tulenevalt on lõplikud dumpinguvastased tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist, järgmised:









  Riik | Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahjumimarginaal | Dumpinguvastase tollimaksu määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 41,9 % | 22,0 % | 22,0 %
  (216,64 eurot) |
| | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 46,7 % | 24,9 % | 24,9 %
  (239,35 eurot) |
| | Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 49,2 % | 25,7 % | 25,7 %
  (245,67 eurot) |
| | Muud koostööd tegevad äriühingud | 46,8 % | 24,6 % | 24,6 %
  (237,05 eurot) |
| | Kõik muud äriühingud | 49,2 % | 25,7 % | 25,7 %
  (245,67 eurot) |
| Indoneesia | PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta | 8,8 % | 19,7 % | 8,8 %
  (76,94 eurot) |
| | PT. Musim Mas, Medan | 18,3 % | 16,9 % | 16,9 %
  (151,32 eurot) |
| | PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan | 16,8 % | 20,5 % | 16,8 %
  (145,14 eurot) |
| | PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 23,3 % | 20,0 % | 20,0 %
  (174,91 eurot) |
| | Muud koostööd tegevad äriühingud | 20,1 % | 18,9 % | 18,9 %
  (166,95 eurot) |
| | Kõik muud äriühingud | 23,3 % | 20,5 % | 20,5 %
  (178,85 eurot) |

(215)

Dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati, võrreldes kahju kõrvaldamist võimaldavat marginaali ja dumpingumarginaali. Sellest tulenevalt on lõplikud dumpinguvastased tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist, järgmised:

Riik

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahjumimarginaal

Dumpinguvastase tollimaksu määr

Argentina

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

41,9 %

22,0 %

22,0 %

(216,64 eurot)

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

46,7 %

24,9 %

24,9 %

(239,35 eurot)

Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

49,2 %

25,7 %

25,7 %

(245,67 eurot)

Muud koostööd tegevad äriühingud

46,8 %

24,6 %

24,6 %

(237,05 eurot)

Kõik muud äriühingud

49,2 %

25,7 %

25,7 %

(245,67 eurot)

Indoneesia

PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta

8,8 %

19,7 %

8,8 %

(76,94 eurot)

PT. Musim Mas, Medan

18,3 %

16,9 %

16,9 %

(151,32 eurot)

PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan

16,8 %

20,5 %

16,8 %

(145,14 eurot)

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

23,3 %

20,0 %

20,0 %

(174,91 eurot)

Muud koostööd tegevad äriühingud

20,1 %

18,9 %

18,9 %

(166,95 eurot)

Kõik muud äriühingud

23,3 %

20,5 %

20,5 %

(178,85 eurot)

| (216) | Kuna dumpinguvastast tollimaksu kohaldatakse nii segude suhtes, mis sisaldavad biodiislit (proportsionaalselt nende biodiisli sisaldusele kaalu järgi), kui ka puhta biodiisli suhtes, oleks tollimaksu nõuetekohase kohaldamise eesmärgil täpsem ja asjakohasem, kui liikmesriikide tolliasutused väljendaksid tollimaksu kindlaksmääratud summana eurodes netomassi tonni kohta ning kohaldaksid seda puhtale imporditavale biodiislile või biodiisli osale segatud tootes. |
| --- | --- |

(216)

Kuna dumpinguvastast tollimaksu kohaldatakse nii segude suhtes, mis sisaldavad biodiislit (proportsionaalselt nende biodiisli sisaldusele kaalu järgi), kui ka puhta biodiisli suhtes, oleks tollimaksu nõuetekohase kohaldamise eesmärgil täpsem ja asjakohasem, kui liikmesriikide tolliasutused väljendaksid tollimaksu kindlaksmääratud summana eurodes netomassi tonni kohta ning kohaldaksid seda puhtale imporditavale biodiislile või biodiisli osale segatud tootes.

| (217) | Ajutise määruse põhjenduses 183 märgiti, et vaatlusalustest riikidest pärineva biodiisli impordi suhtes on kehtestatud registreerimisnõue, nii et vajaduse korral saab tollimaksu sisse nõuda kuni 90 päeva jooksul enne ajutiste meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(217)

Ajutise määruse põhjenduses 183 märgiti, et vaatlusalustest riikidest pärineva biodiisli impordi suhtes on kehtestatud registreerimisnõue, nii et vajaduse korral saab tollimaksu sisse nõuda kuni 90 päeva jooksul enne ajutiste meetmete kehtestamist.

| (218) | Registreeritud toodete suhtes saab tollimaksu sisse nõuda vaid algmääruse artikli 10 lõike 4 tingimuste täitmisel. Kui vaadata registreerimisjärgse impordi statistikat, nähtub, et enne ajutiste meetmete kehtestamist ei ole toimunud impordi olulist kasvu, vaid see on märkimisväärselt vähenenud. Seega ei ole nimetatud tingimused täidetud ning registreeritud impordi suhtes tollimaksu sisse ei nõuta. |
| --- | --- |

(218)

Registreeritud toodete suhtes saab tollimaksu sisse nõuda vaid algmääruse artikli 10 lõike 4 tingimuste täitmisel. Kui vaadata registreerimisjärgse impordi statistikat, nähtub, et enne ajutiste meetmete kehtestamist ei ole toimunud impordi olulist kasvu, vaid see on märkimisväärselt vähenenud. Seega ei ole nimetatud tingimused täidetud ning registreeritud impordi suhtes tollimaksu sisse ei nõuta.

| (219) | Käesolevas määruses sätestatud äriühingute individuaalsed dumpinguvastased tollimaksud määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul kindlaks tehti. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse eranditult selliste toodete impordi puhul, mis on pärit vaatlusalustest riikidest ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, keda ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksu määr. |
| --- | --- |

(219)

Käesolevas määruses sätestatud äriühingute individuaalsed dumpinguvastased tollimaksud määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul kindlaks tehti. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse eranditult selliste toodete impordi puhul, mis on pärit vaatlusalustest riikidest ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, keda ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksu määr.

| (220) | Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (12) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise ning riigisisese ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksuste loomisega. Vajaduse korral muudetakse käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(220)

Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (12) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise ning riigisisese ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksuste loomisega. Vajaduse korral muudetakse käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (221) | Kõiki huvitatud isikuid on teavitatud olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes ja ajutise tollimaksu alusel tagatud summade lõplikku sissenõudmist (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine”). Kõigile huvitatud isikutele on antud aega märkuste esitamiseks lõplike järelduste avalikustamise kohta. |
| --- | --- |

(221)

Kõiki huvitatud isikuid on teavitatud olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes ja ajutise tollimaksu alusel tagatud summade lõplikku sissenõudmist (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine”). Kõigile huvitatud isikutele on antud aega märkuste esitamiseks lõplike järelduste avalikustamise kohta.

| (222) | Huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi on kaalutud ja võimaluse korral arvesse võetud. |
| --- | --- |

(222)

Huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi on kaalutud ja võimaluse korral arvesse võetud.

3.   Kohustised

| (223) | Kaks Indoneesia eksportivat tootjat pakkusid vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1 välja ühesugused hinnakohustised. Märgitakse, et arvestades tooraine hinna märkimisväärseid hinnaerinevusi, ei peeta toodet kindlaksmääratud hinnakohustise jaoks sobivaks. Sellega seoses pakkusid mõlemad äriühingud välja, et minimaalset impordihinda indekseeritakse korrapäraselt toorpalmiõli hinna kõikumiste suhtes, korrutades selle tooraine kulu teatava koefitsiendiga. |
| --- | --- |

(223)

Kaks Indoneesia eksportivat tootjat pakkusid vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1 välja ühesugused hinnakohustised. Märgitakse, et arvestades tooraine hinna märkimisväärseid hinnaerinevusi, ei peeta toodet kindlaksmääratud hinnakohustise jaoks sobivaks. Sellega seoses pakkusid mõlemad äriühingud välja, et minimaalset impordihinda indekseeritakse korrapäraselt toorpalmiõli hinna kõikumiste suhtes, korrutades selle tooraine kulu teatava koefitsiendiga.

| (224) | Seoses kahe eksportiva tootja pakkumisega märgitakse, et selleks, et määrata kindlaks tõsiseltvõetav indekseeritud minimaalne impordihind, tuleks võtta arvesse arvukaid lisaparameetreid, mis mängivad biodiisliturul olulist rolli ja näitavad selle turu volatiilsust. Biodiisliturg on väga kõikuv ja biodiisliäri mõjutavad mitmesugused lisategurid, nagu biodiisliga kauplemise süsteemi keerukus, gaasiõli ja biodiisli diferentseeritud hind, taimsete õlide turu volatiilsus ja areng ning eri tüüpi taimeõlide omavaheline sõltuvus, aga ka USA dollari ja euro vahetuskursi kõikumised. Sellised tegurid nõuaksid väga keerukat ja mitmekordset igapäevast indekseerimist, et indeks saaks oma otstarvet täita. Seepärast leitakse, et indekseerimine üksnes toorpalmiõli hindade põhjal ja igakuiselt, nagu see välja pakuti, on ebasobiv ega täida soovitud eesmärki. |
| --- | --- |

(224)

Seoses kahe eksportiva tootja pakkumisega märgitakse, et selleks, et määrata kindlaks tõsiseltvõetav indekseeritud minimaalne impordihind, tuleks võtta arvesse arvukaid lisaparameetreid, mis mängivad biodiisliturul olulist rolli ja näitavad selle turu volatiilsust. Biodiisliturg on väga kõikuv ja biodiisliäri mõjutavad mitmesugused lisategurid, nagu biodiisliga kauplemise süsteemi keerukus, gaasiõli ja biodiisli diferentseeritud hind, taimsete õlide turu volatiilsus ja areng ning eri tüüpi taimeõlide omavaheline sõltuvus, aga ka USA dollari ja euro vahetuskursi kõikumised. Sellised tegurid nõuaksid väga keerukat ja mitmekordset igapäevast indekseerimist, et indeks saaks oma otstarvet täita. Seepärast leitakse, et indekseerimine üksnes toorpalmiõli hindade põhjal ja igakuiselt, nagu see välja pakuti, on ebasobiv ega täida soovitud eesmärki.

| (225) | Lisaks tuvastati nende Indoneesia eksportijate ja nende klientide puhul oluline ristkompenseerimisrisk, sest nad ekspordivad liitu peale biodiisli ka muid tooteid, samuti seetõttu, et selles valdkonnas on tavaks teha biodiisli, toorpalmiõli ja ka muude toodetega äriühingute vahel laenu- ja vahetustehinguid. |
| --- | --- |

(225)

Lisaks tuvastati nende Indoneesia eksportijate ja nende klientide puhul oluline ristkompenseerimisrisk, sest nad ekspordivad liitu peale biodiisli ka muid tooteid, samuti seetõttu, et selles valdkonnas on tavaks teha biodiisli, toorpalmiõli ja ka muude toodetega äriühingute vahel laenu- ja vahetustehinguid.

| (226) | Seega muudavad eespool nimetatud tegurid kohustise tulemusliku rakendamise ja järelevalve äärmiselt koormavaks, kui mitte lausa teostamatuks. Järelikult ei saa eespool nimetatud põhjustel neid kohustise pakkumisi vastu võtta. |
| --- | --- |

(226)

Seega muudavad eespool nimetatud tegurid kohustise tulemusliku rakendamise ja järelevalve äärmiselt koormavaks, kui mitte lausa teostamatuks. Järelikult ei saa eespool nimetatud põhjustel neid kohustise pakkumisi vastu võtta.

4.   Ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude lõplik sissenõudmine

| (227) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks huvitatud isik, et esialgses etapis tehti dumpingumarginaalide arvutamisel mõned tehnilised vead ning et selliste vigade puudumisel oleks dumpingumarginaalid olnud minimaalsed. Selle tulemusena taotles huvitatud isik, et ajutisi dumpinguvastaseid tollimakse ei nõutaks sisse. See väide tuleb tagasi lükata, kuna lõplik dumpinguvastane tollimaks on ilmselgelt kõrgem kui ajutine tollimaks. |
| --- | --- |

(227)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks huvitatud isik, et esialgses etapis tehti dumpingumarginaalide arvutamisel mõned tehnilised vead ning et selliste vigade puudumisel oleks dumpingumarginaalid olnud minimaalsed. Selle tulemusena taotles huvitatud isik, et ajutisi dumpinguvastaseid tollimakse ei nõutaks sisse. See väide tuleb tagasi lükata, kuna lõplik dumpinguvastane tollimaks on ilmselgelt kõrgem kui ajutine tollimaks.

| (228) | Võttes arvesse tuvastatud dumpingumarginaale ja liidu tootmisharule põhjustatud kahju suurust, tuleks ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksu alusel tagatud summad lõplikult sisse nõuda, |
| --- | --- |

(228)

Võttes arvesse tuvastatud dumpingumarginaale ja liidu tootmisharule põhjustatud kahju suurust, tuleks ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksu alusel tagatud summad lõplikult sisse nõuda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks selliste Argentinast ja Indoneesiast pärit, mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide impordi suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, ning mis kuuluvad praegu järgmiste CN-koodide alla: ex 1516 20 98 (TARICi koodid 1516209821, 1516209829 ja 1516209830), ex 1518 00 91 (TARICi koodid 1518009121, 1518009129 ja 1518009130), ex 1518 00 95 (TARICi kood 1518009510), ex 1518 00 99 (TARICi koodid 1518009921, 1518009929 ja 1518009930), ex 2710 19 43 (TARICi koodid 2710194321, 2710194329 ja 2710194330), ex 2710 19 46 (TARICi koodid 2710194621, 2710194629 ja 2710194630), ex 2710 19 47 (TARICi koodid 2710194721, 2710194729 ja 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (TARICi koodid 3824909701, 3824909703 ja 3824909704), 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 (TARICi koodid 3826009011, 3826009019 ja 3826009030).

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toote suhtes ning mida toodavad allpool loetletud äriühingud, on järgmine:

| Riik | Äriühing | Tollimaksumäär eurodes tonni kohta (neto) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 216,64 eurot | B782 |
| | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 239,35 eurot | B783 |
| | Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 245,67 eurot | B784 |
| | Muud koostööd tegevad äriühingud:
  Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman | 237,05 eurot | B785 |
| | Kõik muud äriühingud | 245,67 eurot | B999 |
| Indoneesia | Ciliandra Perkasa, Jakarta | 76,94 eurot | B786 |
| | Musim Mas, Medan | 151,32 eurot | B787 |
| | Pelita Agung Agrindustri, Medan | 145,14 eurot | B788 |
| | PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 174,91 eurot | B789 |
| | Muud koostööd tegevad äriühingud:
  PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta | 166,95 eurot | B790 |
| | Kõik muud äriühingud | 178,85 eurot | B999 |

Riik

Äriühing

Tollimaksumäär eurodes tonni kohta (neto)

TARICi lisakood

Argentina

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

216,64 eurot

B782

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

239,35 eurot

B783

Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

245,67 eurot

B784

Muud koostööd tegevad äriühingud:

Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman

237,05 eurot

B785

Kõik muud äriühingud

245,67 eurot

B999

Indoneesia

Ciliandra Perkasa, Jakarta

76,94 eurot

B786

Musim Mas, Medan

151,32 eurot

B787

Pelita Agung Agrindustri, Medan

145,14 eurot

B788

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

174,91 eurot

B789

Muud koostööd tegevad äriühingud:

PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta

166,95 eurot

B790

Kõik muud äriühingud

178,85 eurot

B999

3.   Segude suhtes kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu vastavalt mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja parafiinsete gaasiõlide (biodiisli) kogusisaldusele segus massi järgi.

4.   Juhul kui kaup on enne vabasse ringlusse jõudmist kahjustada saanud ja tegelikult makstud või makstav hind on seepärast tolliväärtuse määramiseks osadeks jagatud vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 (13) artiklile 145, vähendatakse eeltoodud summade alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat sellise protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna osadeks jagamisele.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli importi käsitleva määrusega (EL) nr 490/2013 kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksu alusel tagatud summad nõutakse lõplikult sisse.

Artikkel 3

Kui uus eksportiv tootja Argentinas või Indoneesias esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:

| — | ta ei eksportinud uurimisperioodil (1. juuli 2011 – 30. juuni 2012) liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet, |
| --- | --- |

—

ta ei eksportinud uurimisperioodil (1. juuli 2011 – 30. juuni 2012) liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet,

| — | ta ei ole seotud ühegi Argentinas ega Indoneesias tegutseva eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid ning |
| --- | --- |

—

ta ei ole seotud ühegi Argentinas ega Indoneesias tegutseva eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid ning

| — | ta on tegelikult eksportinud liitu vaatlusalust toodet pärast meetmetega seotud uurimisperioodi või ta on võtnud endale tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus, |
| --- | --- |

—

ta on tegelikult eksportinud liitu vaatlusalust toodet pärast meetmetega seotud uurimisperioodi või ta on võtnud endale tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus,

võib artikli 1 lõiget 2 muuta, lisades uue eksportiva tootja koostööd tegevate valimisse kaasamata äriühingute hulka ning kohaldades seetõttu tema suhtes vastava riigi kaalutud keskmist tollimaksumäära.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. november 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 141, 28.5.2013, lk 6.

2

(3)  ELT C 260, 29.8.2012, lk 8.

3

(4)  Vt nt 7. veebruari 2013. aasta otsus kohtuasjas T-235/08: Acron OAO ja Dorogobuzh OAO v. nõukogu.

4

v

(5)  Põllumajandus-, loomakasvatus- ja kalandusministeeriumi resolutsioon nr 331/2001.

5

(6)  Sojaoa ja sojaõli rahvusvaheline hind kujuneb üldlevinud arvamuse kohaselt peamiselt Chicago kaubabörsil (Chicago Board of Trade).

6

(7)  Teoreetiline FAS-väärtus saadakse, kui ametlikust FOB-väärtusest lahutatakse kogu ekspordiprotsessiga kaasnenud kulu.

7

(8)  http://64.76.123.202/site/agricultura/precios_fob_-_exportaciones/index.php

8

(9)  Vt 7. veebruari 2013. aasta otsus kohtuasjas T-235/08: Acron OAO ja Dorogobuzh OAO v. nõukogu.

9

v

(10)  Vaekogu aruanne, China – Anti-Dumping and Countervailing Duty Measures on Broiler Products from the United States (WT/DS427/R, vastu võetud 25. septembril 2013), punkt 7.164.

10

China – Anti-Dumping and Countervailing Duty Measures on Broiler Products from the United States

(11)  Indoneesia pädevad asutused määravad ekspordi võrdushinna iga kuu alates 2011. aasta septembrist ning arvutavad järgmisest kolmest allikast saadud hinnateabe põhjal välja eelnenud kuu keskmise: i) CIF Rotterdam, ii) CIF Malaisia ja iii) Indoneesia kaubabörs. Ekspordi võrdlushind kehtestatakse samade allikate alusel, kuid FOB põhjal. Uurimisperioodi selle vahemiku puhul, mis jäi 2011. aasta septembri eelsele ajale (juuli–august 2011), kasutati toorpalmiõli ekspordi võrdlushinna kehtestamiseks üksnes Rotterdami hinda.

11

(12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

12

(13)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

13

---

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/27

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1195/2013,

22. november 2013,

millega kiidetakse heaks toimeaine naatriumhõbetiosulfaat kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2 ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktile a kohaldatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) seoses heakskiitmise menetluse ja tingimustega nende toimeainete suhtes, mille kohta on enne 14. juunit 2011 vastu võetud otsus kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 6 lõikega 3. Naatriumihõbetiosulfaadi puhul, millele on komisjoni otsuses 2003/850/EÜ (3) viidatud kui hõbetiosulfaadile, on nimetatud otsusega täidetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktis a sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktile a kohaldatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) seoses heakskiitmise menetluse ja tingimustega nende toimeainete suhtes, mille kohta on enne 14. juunit 2011 vastu võetud otsus kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 6 lõikega 3. Naatriumihõbetiosulfaadi puhul, millele on komisjoni otsuses 2003/850/EÜ (3) viidatud kui hõbetiosulfaadile, on nimetatud otsusega täidetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktis a sätestatud tingimused.

| (2) | Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 esitas Enhold B.V 27. jaanuaril 2003 Madalmaadele taotluse toimeaine naatriumhõbetiosulfaadi lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Otsusega 2003/850/EÜ kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 esitas Enhold B.V 27. jaanuaril 2003 Madalmaadele taotluse toimeaine naatriumhõbetiosulfaadi lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Otsusega 2003/850/EÜ kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele.

| (3) | Kõnealuse toimeaine mõju inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale taotleja kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriik esitas esialgse hindamisaruande 4. juulil 2005. Komisjoni määruse (EL) nr 188/2011 (4) artikli 11 lõike 6 kohaselt nõuti taotlejalt 1. veebruaril 2012 täiendavat teavet. Madalmaade hinnang täiendavatele andmetele esitati ajakohastatud esialgse hindamisaruandena 2012. aasta novembris. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse toimeaine mõju inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale taotleja kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriik esitas esialgse hindamisaruande 4. juulil 2005. Komisjoni määruse (EL) nr 188/2011 (4) artikli 11 lõike 6 kohaselt nõuti taotlejalt 1. veebruaril 2012 täiendavat teavet. Madalmaade hinnang täiendavatele andmetele esitati ajakohastatud esialgse hindamisaruandena 2012. aasta novembris.

| (4) | Esialgse hindamisaruande on läbi vaadanud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”). Toiduohutusamet esitas komisjonile oma järeldused toimeaine naatriumhõbetiosulfaadi pestitsiidina kasutamise riskihindamise kohta (5)1. märtsil 2013. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande eelnõu ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 3. oktoobril 2013 vormistati see komisjoni läbivaatusaruandena naatriumhõbetiosulfaadi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Esialgse hindamisaruande on läbi vaadanud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”). Toiduohutusamet esitas komisjonile oma järeldused toimeaine naatriumhõbetiosulfaadi pestitsiidina kasutamise riskihindamise kohta (5)1. märtsil 2013. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande eelnõu ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 3. oktoobril 2013 vormistati see komisjoni läbivaatusaruandena naatriumhõbetiosulfaadi kohta.

| (5) | Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et naatriumhõbetiosulfaati sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavasti üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside korral. Seepärast on asjakohane naatriumhõbetiosulfaat heaks kiita. |
| --- | --- |

(5)

Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et naatriumhõbetiosulfaati sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavasti üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside korral. Seepärast on asjakohane naatriumhõbetiosulfaat heaks kiita.

| (6) | Enne toimeaine heakskiitmist tuleks jätta piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(6)

Enne toimeaine heakskiitmist tuleks jätta piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (7) | Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, ja võttes arvesse eriolukorda, mille põhjustas üleminek direktiivilt 91/414/EMÜ määrusele (EÜ) nr 1107/2009, tuleks siiski kohaldada järgmisi meetmeid. Liikmesriikidel tuleks pärast toimeaine heakskiitmist anda kuus kuud naatriumhõbetiosulfaati sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral lubasid muutma, need asendama või tagasi võtma. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendit ja iga selle kavandatud kasutusala käsitleva täieliku, direktiivi 91/414/EMÜ III lisa kohase toimiku esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas ühtsete põhimõtetega. |
| --- | --- |

(7)

Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, ja võttes arvesse eriolukorda, mille põhjustas üleminek direktiivilt 91/414/EMÜ määrusele (EÜ) nr 1107/2009, tuleks siiski kohaldada järgmisi meetmeid. Liikmesriikidel tuleks pärast toimeaine heakskiitmist anda kuus kuud naatriumhõbetiosulfaati sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral lubasid muutma, need asendama või tagasi võtma. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendit ja iga selle kavandatud kasutusala käsitleva täieliku, direktiivi 91/414/EMÜ III lisa kohase toimiku esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas ühtsete põhimõtetega.

| (8) | Kogemused, mis saadi komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (6) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisel, on näidanud, et seoses andmetele juurdepääsuga võib tekkida raskusi kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastavale toimikule. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes kõnealuse direktiivi I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega või määrustega, millega kiidetakse heaks toimeaineid. |
| --- | --- |

(8)

Kogemused, mis saadi komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (6) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisel, on näidanud, et seoses andmetele juurdepääsuga võib tekkida raskusi kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastavale toimikule. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes kõnealuse direktiivi I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega või määrustega, millega kiidetakse heaks toimeaineid.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (7) lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (7) lisa vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiitmine

I lisas esitatud toimeaine naatriumhõbetiosulfaat kiidetakse heaks vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Taimekaitsevahendite uuestihindamine

1.   Liikmesriigid muudavad vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt toimeainena naatriumhõbetiosulfaati sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need 31. oktoobriks 2014.

Eelkõige peavad liikmesriigid nimetatud tähtpäevaks kontrollima, et käesoleva määruse I lisas sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud nimetatud lisa erisätete veeru B osas nimetatud tingimused, ning et loa omanikul on vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 13 lõigetes 1–4 ja määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 62 sätestatud tingimustele olemas direktiivi 91/414/EMÜ II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 hindavad liikmesriigid uuesti iga lubatud taimekaitsevahendit, mis sisaldab naatriumhõbetiosulfaati kas ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis olid kõik hiljemalt 30. aprilliks 2014 kantud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisasse, lähtudes määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 sätestatud ühtsetest põhimõtetest, tuginedes direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastavale toimikule ja võttes arvesse käesoleva määruse I lisa erisätete veeru B osa. Kõnealuse hindamise alusel teevad liikmesriigid kindlaks, kas toode vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

Pärast seda toimivad liikmesriigid järgmiselt:

| a) | kui toode sisaldab naatriumhõbetiosulfaati ainsa toimeainena, muudavad nad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. oktoobriks 2015, või |
| --- | --- |

a)

kui toode sisaldab naatriumhõbetiosulfaati ainsa toimeainena, muudavad nad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. oktoobriks 2015, või

| b) | kui toode sisaldab naatriumhõbetiosulfaati ühena mitmest toimeainest, muudavad nad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. oktoobriks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse või millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on heaks kiidetud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab naatriumhõbetiosulfaati ühena mitmest toimeainest, muudavad nad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. oktoobriks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse või millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on heaks kiidetud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. maist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. november 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu direktiiv 91/414/EMÜ, 15. juuli 1991, taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

2

(3)  Komisjoni otsus 2003/850/EÜ, 4. detsember 2003, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks üksikasjaliku läbivaatuse jaoks esitatud toimikud, pidades silmas BAS 670H ja hõbetiosulfaadi võimalikku kandmist taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse (ELT L 322, 9.12.2003, lk 28).

3

(4)  Komisjoni määrus (EL) nr 188/2011, 25. veebruar 2011, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ rakendamiseks seoses selliste toimeainete hindamismenetlusega, mis kaks aastat pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist ei olnud veel turule viidud (ELT L 53, 26.2.2011, lk 51).

4

(5)  EFSA Journal 2013;11(3):3136. Kättesaadav internetis www.efsa.europa.eu.

5

EFSA Journal

(6)  Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3600/92, 11. detsember 1992, millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.)

6

(7)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, 25. mai 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

7

---

I LISA

| Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naatriumhõbetiosulfaat
  CASi nr: määramata
  CIPACi nr: 762 | Ei kohaldata | ≥ 10,0 g Ag/kg
  Väljendatud hõbedana (Ag) | 1. mai 2014 | 30. aprill 2024. a. | A   OSA
  Lubatud kasutada ainult siseruumides ja mittesöödavatel kultuuridel.
  B   OSA
  Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 3. oktoobril 2013 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees naatriumhõbetiosulfaadi kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu järgmisele:






  a) | käitlejate ja kasutajate kaitsele; |

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

Naatriumhõbetiosulfaat

CASi nr: määramata

CIPACi nr: 762

Ei kohaldata

≥ 10,0 g Ag/kg

Väljendatud hõbedana (Ag)

1. mai 2014

30. aprill 2024. a.

A   OSA

Lubatud kasutada ainult siseruumides ja mittesöödavatel kultuuridel.

B   OSA

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 3. oktoobril 2013 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees naatriumhõbetiosulfaadi kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu järgmisele:

a)

käitlejate ja kasutajate kaitsele;

| b) | hõbeda ioonide võimaliku vabanemise piiramisele kasutatud lahuste kõrvaldamisel; |
| --- | --- |

b)

hõbeda ioonide võimaliku vabanemise piiramisele kasutatud lahuste kõrvaldamisel;

| c) | oht maismaa selgroogsetele ja mullas elavatele selgrootutele reoveesetete kasutamisel põllumajanduses. |
| --- | --- |

c)

oht maismaa selgroogsetele ja mullas elavatele selgrootutele reoveesetete kasutamisel põllumajanduses.

Vajaduse korral peavad kasutustingimused sisaldama riskivähendamismeetmeid.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine tunnusandmete ja kirjelduse kohta on esitatud läbivaatusaruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa B osasse lisatakse järgmine kanne:

| Number | Üldnimetus tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „63 | Naatriumhõbetiosulfaat
  CASi nr: määramata
  CIPACi nr: 762 | Ei kohaldata | ≥ 10,0 g Ag/kg
  Väljendatud hõbedana (Ag) | 1. mai 2014 | 30. aprill 2024. a. | A   OSA
  Lubatud kasutada ainult siseruumides ja mittesöödavatel kultuuridel.
  B   OSA
  Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 3. oktoobril 2013 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees naatriumhõbetiosulfaadi kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu järgmisele:






  a) | käitlejate ja kasutajate kaitsele; |

Number

Üldnimetus tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

„63

Naatriumhõbetiosulfaat

CASi nr: määramata

CIPACi nr: 762

Ei kohaldata

≥ 10,0 g Ag/kg

Väljendatud hõbedana (Ag)

1. mai 2014

30. aprill 2024. a.

A   OSA

Lubatud kasutada ainult siseruumides ja mittesöödavatel kultuuridel.

B   OSA

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 3. oktoobril 2013 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees naatriumhõbetiosulfaadi kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu järgmisele:

a)

käitlejate ja kasutajate kaitsele;

| b) | hõbeda ioonide võimaliku vabanemise piiramisele kasutatud lahuste kõrvaldamisel; |
| --- | --- |

b)

hõbeda ioonide võimaliku vabanemise piiramisele kasutatud lahuste kõrvaldamisel;

| c) | oht maismaa selgroogsetele ja mullas elavatele selgrootutele reoveesetete kasutamisel põllumajanduses. |
| --- | --- |

c)

oht maismaa selgroogsetele ja mullas elavatele selgrootutele reoveesetete kasutamisel põllumajanduses.

Vajaduse korral peavad kasutustingimused sisaldama riskivähendamismeetmeid.”

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine tunnusandmete ja kirjelduse kohta on esitatud läbivaatusaruandes.

1

---

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1196/2013,

22. november 2013,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Stakliškės (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Leedu taotlus registreerida nimetus „Stakliškės” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Leedu taotlus registreerida nimetus „Stakliškės” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Stakliškės” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Stakliškės” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 166, 12.6.2013, lk 8.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.8.   Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

LEEDU

Stakliškės (KGT)

---

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1197/2013,

25. november 2013,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 (kosmeetikatoodete kohta) III lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1223/2009 kosmeetikatoodete kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõiget 1,

olles konsulteerinud tarbijaohutuse komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast teadusliku uurimuse „Püsijuuksevärvide kasutamine ja oht haigestuda kusepõievähki” avaldamist 2001. aastal jõudis kosmeetikatoodete ja tarbijatele mõeldud toiduks mittekasutatavate toodete teaduskomitee, mis on seejärel komisjoni 3. märtsi 2004. aasta otsusega 2004/210/EÜ, millega moodustatakse teaduskomiteed tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonnaga seotud valdkondades, (2) asendatud tarbekaupade teaduskomiteega, järeldusele, et juuksevärvidest tulenev võimalik oht on murettekitav. Tarbekaupade teaduskomitee soovitas oma arvamuses komisjonil täiendavalt kontrollida juuksevärvainete kasutamist. |
| --- | --- |

(1)

Pärast teadusliku uurimuse „Püsijuuksevärvide kasutamine ja oht haigestuda kusepõievähki” avaldamist 2001. aastal jõudis kosmeetikatoodete ja tarbijatele mõeldud toiduks mittekasutatavate toodete teaduskomitee, mis on seejärel komisjoni 3. märtsi 2004. aasta otsusega 2004/210/EÜ, millega moodustatakse teaduskomiteed tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonnaga seotud valdkondades, (2) asendatud tarbekaupade teaduskomiteega, järeldusele, et juuksevärvidest tulenev võimalik oht on murettekitav. Tarbekaupade teaduskomitee soovitas oma arvamuses komisjonil täiendavalt kontrollida juuksevärvainete kasutamist.

| (2) | Samuti soovitas tarbekaupade teaduskomitee koostada juuksevärvide ohutuse hindamiseks üldstrateegia, sealhulgas kehtestada juuksevärvide koostisainete võimaliku genotoksilisuse või mutageensuse katsetamise nõuded. |
| --- | --- |

(2)

Samuti soovitas tarbekaupade teaduskomitee koostada juuksevärvide ohutuse hindamiseks üldstrateegia, sealhulgas kehtestada juuksevärvide koostisainete võimaliku genotoksilisuse või mutageensuse katsetamise nõuded.

| (3) | Pärast tarbekaupade teaduskomitee arvamusega tutvumist leppis komisjon liikmesriikide ja sidusrühmadega kokku juuksevärvides kasutatavate ainete reguleerimise üldstrateegias, mille kohaselt peavad tootjad esitama tarbekaupade teaduskomiteele riskihindamiseks ajakohastatud teaduslikud andmed juuksevärvides kasutatavate ainete ohutuse kohta. |
| --- | --- |

(3)

Pärast tarbekaupade teaduskomitee arvamusega tutvumist leppis komisjon liikmesriikide ja sidusrühmadega kokku juuksevärvides kasutatavate ainete reguleerimise üldstrateegias, mille kohaselt peavad tootjad esitama tarbekaupade teaduskomiteele riskihindamiseks ajakohastatud teaduslikud andmed juuksevärvides kasutatavate ainete ohutuse kohta.

| (4) | Tarbekaupade teaduskomitee, mis komisjoni 5. augusti 2008. aasta otsusega 2008/721/EÜ (millega luuakse teaduskomiteede ja ekspertide nõuandev struktuur tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonnaga seotud valdkondades ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/210/EÜ) (3) asendati tarbijaohutuse komiteega, hindas nende üksikute ainete ohutust, mille kohta tööstusharu oli esitanud ajakohastatud toimikud. |
| --- | --- |

(4)

Tarbekaupade teaduskomitee, mis komisjoni 5. augusti 2008. aasta otsusega 2008/721/EÜ (millega luuakse teaduskomiteede ja ekspertide nõuandev struktuur tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonnaga seotud valdkondades ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/210/EÜ) (3) asendati tarbijaohutuse komiteega, hindas nende üksikute ainete ohutust, mille kohta tööstusharu oli esitanud ajakohastatud toimikud.

| (5) | Hinnates võimalikku tervisohtu, mis tuleneb juuste värvimise käigus oksüdeerivate juuksevärvainete poolt moodustatud reaktsioonisaadustest, ei hinnanud tarbijaohutuse komitee oma 21. septembri 2010. aasta arvamuses, mis põhines kättesaadavatel ohutusandmetel, praegu liidus kasutatavate juuksevärvide ja nende reaktsioonisaaduste genotoksilisuse ja kantserogeensusega seonduvat olukorda murettekitavaks. |
| --- | --- |

(5)

Hinnates võimalikku tervisohtu, mis tuleneb juuste värvimise käigus oksüdeerivate juuksevärvainete poolt moodustatud reaktsioonisaadustest, ei hinnanud tarbijaohutuse komitee oma 21. septembri 2010. aasta arvamuses, mis põhines kättesaadavatel ohutusandmetel, praegu liidus kasutatavate juuksevärvide ja nende reaktsioonisaaduste genotoksilisuse ja kantserogeensusega seonduvat olukorda murettekitavaks.

| (6) | Selleks, et tagada juuksevärvide ohutus inimeste tervisele, on asjakohane piirata 21 hinnatud juuksevärvaine kontsentratsioone ning lisada need juuksevärvained määruse (EÜ) nr 1223/2009 III lisasse, võttes arvesse tarbijaohutuse komitee esitatud lõplikku arvamust nende ohutuse kohta. |
| --- | --- |

(6)

Selleks, et tagada juuksevärvide ohutus inimeste tervisele, on asjakohane piirata 21 hinnatud juuksevärvaine kontsentratsioone ning lisada need juuksevärvained määruse (EÜ) nr 1223/2009 III lisasse, võttes arvesse tarbijaohutuse komitee esitatud lõplikku arvamust nende ohutuse kohta.

| (7) | Tarbijaohutuse komitee on hinnanud määruse (EÜ) nr 1223/2009 III lisa kandes 9a esitatud ainet Toluene-2,5-Diamine ning selle hinnangu põhjal on asjakohane muuta selle aine suurimat lubatud sisaldust valmis kosmeetikatootes. |
| --- | --- |

(7)

Tarbijaohutuse komitee on hinnanud määruse (EÜ) nr 1223/2009 III lisa kandes 9a esitatud ainet Toluene-2,5-Diamine ning selle hinnangu põhjal on asjakohane muuta selle aine suurimat lubatud sisaldust valmis kosmeetikatootes.

| (8) | Määruses (EÜ) nr 1223/2009 esitatud määratlus juuste ja näokarvade jaoks ettenähtud toote kohta välistab sellise toote kasutamise ripsmetel. Selline välistamine oli ajendatud asjaolust, et kosmeetikatoodete riskitase on nende kasutamisel juuste või ripsmete puhul erinev. Seetõttu oli vaja teha konkreetne ohutushinnang juuksevärvainete kasutamise kohta ripsmetel. |
| --- | --- |

(8)

Määruses (EÜ) nr 1223/2009 esitatud määratlus juuste ja näokarvade jaoks ettenähtud toote kohta välistab sellise toote kasutamise ripsmetel. Selline välistamine oli ajendatud asjaolust, et kosmeetikatoodete riskitase on nende kasutamisel juuste või ripsmete puhul erinev. Seetõttu oli vaja teha konkreetne ohutushinnang juuksevärvainete kasutamise kohta ripsmetel.

| (9) | Tarbijaohutuse komitee järeldas oma 2012. aasta 12. oktoobri arvamuses oksüdeerivate juuksevärvainete ja ripsmevärvides kasutatava vesinikperoksiidi kohta, et määruse (EÜ) nr 1223/2009 III lisas loetletud oksüdeerivaid juuksevärvaineid, mis on ohutud kasutamiseks juuksevärvides – p-Phenylenediamine, Resorcinol, 6-Methoxy-2-Methylamino-3-Aminopyridine HCl, m-Aminophenol, 2-Methyl-5-Hydroxyethyl Aminophenol, 4-Amino-2-Hydroxytoluene, 2,4-Diaminophenoxyethanol HCl, 4-Amino-m-Cresol, 2-Amino-4-Hydroxyethylaminoanisole ja 2,6-Diaminopyridine – võivad kutselised kasutajad julgesti kasutada ripsmete värvimiseks ettenähtud toodetes. Lisaks järeldas tarbijaohutuse komitee, et määruse (EÜ) nr 1223/2009 III lisa 12. kandesse kantud kuni 2 %-list vesinikperoksiidi võib pidada tarbijatele ohutuks ripsmetele kandmisel. |
| --- | --- |

(9)

Tarbijaohutuse komitee järeldas oma 2012. aasta 12. oktoobri arvamuses oksüdeerivate juuksevärvainete ja ripsmevärvides kasutatava vesinikperoksiidi kohta, et määruse (EÜ) nr 1223/2009 III lisas loetletud oksüdeerivaid juuksevärvaineid, mis on ohutud kasutamiseks juuksevärvides – p-Phenylenediamine, Resorcinol, 6-Methoxy-2-Methylamino-3-Aminopyridine HCl, m-Aminophenol, 2-Methyl-5-Hydroxyethyl Aminophenol, 4-Amino-2-Hydroxytoluene, 2,4-Diaminophenoxyethanol HCl, 4-Amino-m-Cresol, 2-Amino-4-Hydroxyethylaminoanisole ja 2,6-Diaminopyridine – võivad kutselised kasutajad julgesti kasutada ripsmete värvimiseks ettenähtud toodetes. Lisaks järeldas tarbijaohutuse komitee, et määruse (EÜ) nr 1223/2009 III lisa 12. kandesse kantud kuni 2 %-list vesinikperoksiidi võib pidada tarbijatele ohutuks ripsmetele kandmisel.

| (10) | Nimetatud ainete teadusliku hinnangu alusel tuleks lubada nende kasutamist ripsmete värvimiseks ettenähtud toodetes samas kontsentratsioonis kui juuksevärvides. Siiski, selleks, et hoida ära ohte, mis võivad tekkida, kui tarbijad ripsmevärve ise kasutavad, tuleks neid lubada ainult kutsealaseks kasutamiseks. Selleks, et kutselised kasutajad saaksid teavitada tarbijaid ripsmete värvimise võimalikest kahjulikest mõjudest ja vähendada nendest toodetest tulenevat naha ülitundlikkuse tekke ohtu, tuleks toodete märgistusele trükkida asjakohased hoiatused. |
| --- | --- |

(10)

Nimetatud ainete teadusliku hinnangu alusel tuleks lubada nende kasutamist ripsmete värvimiseks ettenähtud toodetes samas kontsentratsioonis kui juuksevärvides. Siiski, selleks, et hoida ära ohte, mis võivad tekkida, kui tarbijad ripsmevärve ise kasutavad, tuleks neid lubada ainult kutsealaseks kasutamiseks. Selleks, et kutselised kasutajad saaksid teavitada tarbijaid ripsmete värvimise võimalikest kahjulikest mõjudest ja vähendada nendest toodetest tulenevat naha ülitundlikkuse tekke ohtu, tuleks toodete märgistusele trükkida asjakohased hoiatused.

| (11) | Määrust (EÜ) nr 1223/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Määrust (EÜ) nr 1223/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (12) | Turuhäirete vältimiseks üleminekul nõukogu 27. juuli 1976. aasta kosmeetikatooteid käsitlevalt direktiivilt 76/768/EMÜ (4) määrusele (EÜ) nr 1223/2009, tuleks käesolevat määrust kohaldada samast kuupäevast kui määrust (EÜ) nr 1223/2009. |
| --- | --- |

(12)

Turuhäirete vältimiseks üleminekul nõukogu 27. juuli 1976. aasta kosmeetikatooteid käsitlevalt direktiivilt 76/768/EMÜ (4) määrusele (EÜ) nr 1223/2009, tuleks käesolevat määrust kohaldada samast kuupäevast kui määrust (EÜ) nr 1223/2009.

| (13) | Ettevõtjatele tuleks ette näha piisav üleminekuperiood ripsmete värvimiseks ettenähtud toodetele kantavate uute hoiatustega seotud nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(13)

Ettevõtjatele tuleks ette näha piisav üleminekuperiood ripsmete värvimiseks ettenähtud toodetele kantavate uute hoiatustega seotud nõuete täitmiseks.

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikavahendite komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikavahendite komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1223/2009 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 11. juulist 2013.

Järgmisi lisa sätteid kohaldatakse siiski alates 1. juulist 2014:

| a) | punkti 1 ning punktide 3–9 veeru „i” sätted seoses ainete kasutamisega ripsmete värvimiseks ettenähtud toodetes; |
| --- | --- |

a)

punkti 1 ning punktide 3–9 veeru „i” sätted seoses ainete kasutamisega ripsmete värvimiseks ettenähtud toodetes;

| b) | punktid 2 ja 10. |
| --- | --- |

b)

punktid 2 ja 10.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 342, 22.12.2009, lk 59.

1

(2)  ELT L 66, 4.3.2004, lk 45.

2

(3)  ELT L 241, 10.9.2008, lk 21.

3

(4)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.

4

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1223/2009 III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | lisatakse järgmine kanne 8b:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „8b | p-fenüleendiamiin ja selle soolad | p-Phenylenediamine;
  p-Phenylenediamine HCl;
  p-Phenylenediamine Sulphate | 106-50-3 / 624-18-0 / 16245-77-5 | 203-404-7 / 210-834-9 / 240-357-1 | Ripsmete värvimiseks ettenähtud tooted | | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim ripsmetele kantav kontsentratsioon ületada 2% (vaba alusena arvutatult).
  Üksnes kutsealaseks kasutamiseks. | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

  Toode võib põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ripsmeid ei tohi värvida, kui kliendil:






  — | on näol lööve või kui kliendi peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |

1)

lisatakse järgmine kanne 8b:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„8b

p-fenüleendiamiin ja selle soolad

p-Phenylenediamine;

p-Phenylenediamine HCl;

p-Phenylenediamine Sulphate

106-50-3 / 624-18-0 / 16245-77-5

203-404-7 / 210-834-9 / 240-357-1

Ripsmete värvimiseks ettenähtud tooted

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim ripsmetele kantav kontsentratsioon ületada 2% (vaba alusena arvutatult).

Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

ImageToode võib põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ripsmeid ei tohi värvida, kui kliendil:

—

on näol lööve või kui kliendi peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | on kunagi pärast juuste või ripsmete värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

on kunagi pärast juuste või ripsmete värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone. |
| --- | --- |

—

on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

Toote silma sattumisel silmi viivitamata loputada.

Sisaldab fenüleendiamiine.

Kanda sobivaid kindaid” ”

| 2) | kanne 9a asendatakse järgmisega:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „9a) | 1,4-benseendiamiin, 2-metüül
  2,5-diaminotolueen sulfaat | Toluene-2,5-Diamine
  Toluene-2,5-Diamine sulfate (1) | 95-70-5
  615-50-9 | 202-442-1
  210-431-8 | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides | | a) | Üldiseks kasutamiseks |

2)

kanne 9a asendatakse järgmisega:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„9a)

1,4-benseendiamiin, 2-metüül

2,5-diaminotolueen sulfaat

Toluene-2,5-Diamine

Toluene-2,5-Diamine sulfate (1)

95-70-5

615-50-9

202-442-1

210-431-8

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

a)

Üldiseks kasutamiseks

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone. |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

Sisaldab fenüleendiamiine (tolueendiamiine).

Mitte kasutada ripsmete või kulmude värvimiseks.”

| b) | Kutsealaseks kasutamiseks |
| --- | --- |

b)

Kutsealaseks kasutamiseks

Nii a kui ka b puhul: Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada vaba alusena arvutatult 2 % või sulfaatsoolana 3,6 %.

| b) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Üksnes kutsealaseks kasutamiseks

  Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

b)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Üksnes kutsealaseks kasutamiseks

ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone. |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

Sisaldab fenüleendiamiine (tolueendiamiine).

Kanda sobivaid kindaid” ”

| 3) | kanne 12 asendatakse järgmisega:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „12 | Vesinikperoksiid ja muud ühendid või segud, millest vabaneb vesinikperoksiid, sh karbamiidperoksiid ja tsinkperoksiid. | Hydrogen peroxide | 7722-84-1 | 231-765-0 | a) | Juuksehooldusvahendid |

3)

kanne 12 asendatakse järgmisega:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„12

Vesinikperoksiid ja muud ühendid või segud, millest vabaneb vesinikperoksiid, sh karbamiidperoksiid ja tsinkperoksiid.

Hydrogen peroxide

7722-84-1

231-765-0

a)

Juuksehooldusvahendid

| a) | 12 % H2O2 (40 mahuprotsenti), sisalduv või vabanev |
| --- | --- |

a)

12 % H2O2 (40 mahuprotsenti), sisalduv või vabanev

Nii a kui ka f puhul: Kanda sobivaid kindaid

Nii a, b, c kui ka e puhul:

Sisaldab vesinikperoksiidi.

Vältida silma sattumist.

Silma sattumisel viivitamatult loputada.

| b) | Nahahooldus tooted |
| --- | --- |

b)

Nahahooldus tooted

| b) | 4 % H2O2, sisalduv või vabanev |
| --- | --- |

b)

4 % H2O2, sisalduv või vabanev

| c) | Küünetugevdajad |
| --- | --- |

c)

Küünetugevdajad

| c) | 2 % H2O2, sisalduv või vabanev |
| --- | --- |

c)

2 % H2O2, sisalduv või vabanev

| d) | Suuhügieenitooted, sh suuloputusvedelik, hambapasta ja hammaste valgendamiseks või pleegitamiseks ettenähtud tooted |
| --- | --- |

d)

Suuhügieenitooted, sh suuloputusvedelik, hambapasta ja hammaste valgendamiseks või pleegitamiseks ettenähtud tooted

| d) | ≤ 0,1 % H2O2, sisalduv või vabanev |
| --- | --- |

d)

≤ 0,1 % H2O2, sisalduv või vabanev

| e) | Hammaste valgendamiseks või pleegitamiseks ettenähtud tooted |
| --- | --- |

e)

Hammaste valgendamiseks või pleegitamiseks ettenähtud tooted

| e) | > 0,1 % ≤ 6 % H2O2, sisalduv või vabanev |
| --- | --- |

e)

> 0,1 % ≤ 6 % H2O2, sisalduv või vabanev

| e) | Müüa ainult hambaarstidele.
  Igas kasutusetapis lubada esimest korda kasutada ainult hambaarstidel nagu määratletud direktiivis 2005/36/EÜ (1) või nende otsese järelevalve all, kui on tagatud samaväärne ohutustase. Seejärel võib teha tarbijatele kättesaadavaks kasutusetappide lõpuleviimiseks.
  Mitte kasutada alla 18aastastel lastel/noorukitel. |
| --- | --- |

e)

Müüa ainult hambaarstidele.

Igas kasutusetapis lubada esimest korda kasutada ainult hambaarstidel nagu määratletud direktiivis 2005/36/EÜ (1) või nende otsese järelevalve all, kui on tagatud samaväärne ohutustase. Seejärel võib teha tarbijatele kättesaadavaks kasutusetappide lõpuleviimiseks.

Mitte kasutada alla 18aastastel lastel/noorukitel.

| e) | H2O2 sisaldus või vabanemine märgitud protsentides.
  Mitte kasutada alla 18aastastel lastel/noorukitel.
  Müüa ainult hambaarstidele. Igas kasutusetapis lubada esimest korda kasutada ainult hambaarstidel või nende otsese järelevalve all, kui on tagatud samaväärne ohutustase. Seejärel teha tarbijatele kättesaadavaks kasutusetappide lõpuleviimiseks. |
| --- | --- |

e)

H2O2 sisaldus või vabanemine märgitud protsentides.

Mitte kasutada alla 18aastastel lastel/noorukitel.

Müüa ainult hambaarstidele. Igas kasutusetapis lubada esimest korda kasutada ainult hambaarstidel või nende otsese järelevalve all, kui on tagatud samaväärne ohutustase. Seejärel teha tarbijatele kättesaadavaks kasutusetappide lõpuleviimiseks.

| f) | Ripsmetele ettenähtud tooted |
| --- | --- |

f)

Ripsmetele ettenähtud tooted

| f) | 2 % H2O2, sisalduv või vabanev |
| --- | --- |

f)

2 % H2O2, sisalduv või vabanev

| f) | Üksnes kutsealaseks kasutamiseks |
| --- | --- |

f)

Üksnes kutsealaseks kasutamiseks

| f) | Trükkida märgistusele:
  „Üksnes kutsealaseks kasutamiseks
  Väldi silma sattumist.
  Toote silma sattumisel silmi viivitamata loputada.
  Sisaldab vesinikperoksiidi.” |
| --- | --- |

f)

Trükkida märgistusele:

„Üksnes kutsealaseks kasutamiseks

Väldi silma sattumist.

Toote silma sattumisel silmi viivitamata loputada.

Sisaldab vesinikperoksiidi.”

| 4) | kanne 22 asendatakse järgmisega:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „22 | 1,3-benseendiool | Resorcinol | 108-46-3 | 203-585-2 | a) | Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides |

4)

kanne 22 asendatakse järgmisega:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„22

1,3-benseendiool

Resorcinol

108-46-3

203-585-2

a)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

Nii a kui ka b puhul:

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele või ripsmetele kantav kontsentratsioon ületada 1,25 %.

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone. |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

Sisaldab resortsinooli.

Pärast kasutamist juuksed hoolikalt loputada.

Toote silma sattumisel silmi viivitamata loputada

Mitte kasutada ripsmete või kulmude värvimiseks.”

| b) | Ripsmete värvimiseks ettenähtud tooted |
| --- | --- |

b)

Ripsmete värvimiseks ettenähtud tooted

| b) | Üksnes kutsealaseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

b)

Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

| b) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.
  Sisaldab resortsinooli.

  Toode võib põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ripsmeid ei tohi värvida, kui kliendil:






  — | on näol lööve või kui kliendi peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

b)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

Sisaldab resortsinooli.

ImageToode võib põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ripsmeid ei tohi värvida, kui kliendil:

—

on näol lööve või kui kliendi peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | on kunagi pärast juuste või ripsmete värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

on kunagi pärast juuste või ripsmete värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone. |
| --- | --- |

—

on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

Toote silma sattumisel silmi viivitamata loputada.”

| c) | Juukseveed ja šampoonid |
| --- | --- |

c)

Juukseveed ja šampoonid

| (c | 0,5 % |
| --- | --- |

(c

0,5 %

| c) | Sisaldab resortsinooli.” |
| --- | --- |

c)

Sisaldab resortsinooli.”

| 5) | kanne 203 asendatakse järgmisega:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „203 | 6-metoksü-N2-metüül-2,3-püridiindiamiinvesinikkloriid ja selle divesinikkloriidsool (17) | 6-Methoxy-2-Methylamino-3-Aminopyridine HCl | 90817-34-8 / 83732-72-3 | – / 280-622-9 | a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |

5)

kanne 203 asendatakse järgmisega:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„203

6-metoksü-N2-metüül-2,3-püridiindiamiinvesinikkloriid ja selle divesinikkloriidsool (17)

6-Methoxy-2-Methylamino-3-Aminopyridine HCl

90817-34-8 / 83732-72-3

– / 280-622-9

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Nii a kui ka c puhul: Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele või ripsmetele kantav kontsentratsioon ületada vaba alusena arvutatult 0,68 % (divesinikkloriidina 1,0 %).

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Mitteoksüdeeriv värvaine juuste värvimiseks |
| --- | --- |

b)

Mitteoksüdeeriv värvaine juuste värvimiseks

| b) | 0,68 % vaba alusena (1,0 % divesinikkloriidina) |
| --- | --- |

b)

0,68 % vaba alusena (1,0 % divesinikkloriidina)

Nii a, b kui ka c puhul:

| — | mitte kasutada koos nitroosivate ainetega |
| --- | --- |

—

mitte kasutada koos nitroosivate ainetega

| — | maksimaalne nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg |
| --- | --- |

—

maksimaalne nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg

| — | hoida nitritivabas mahutis |
| --- | --- |

—

hoida nitritivabas mahutis

| b) | Võib põhjustada allergilise reaktsiooni |
| --- | --- |

b)

Võib põhjustada allergilise reaktsiooni

| c) | Ripsmete värvimiseks ettenähtud tooted |
| --- | --- |

c)

Ripsmete värvimiseks ettenähtud tooted

| c) | Üksnes kutsealaseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

c)

Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

| c) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

  Toode võib põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ripsmeid ei tohi värvida, kui kliendil:






  — | on näol lööve või kui kliendi peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

c)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

ImageToode võib põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ripsmeid ei tohi värvida, kui kliendil:

—

on näol lööve või kui kliendi peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | on kunagi pärast juuste või ripsmete värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

on kunagi pärast juuste või ripsmete värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone. |
| --- | --- |

—

on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

Toote silma sattumisel silmi viivitamata loputada.” ”

| 6) | kanne 217 asendatakse järgmisega:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „217 | m-aminofenool ja selle soolad | m-Aminophenol
  m-Aminophenol HCl
  m-Aminophenol sulfate | 591-27-5 / 51-81-0 / 68239-81-6 /38171-54-9 | 209-711-2 / 200-125-2 / 269-475-1 | a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |

6)

kanne 217 asendatakse järgmisega:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„217

m-aminofenool ja selle soolad

m-Aminophenol

m-Aminophenol HCl

m-Aminophenol sulfate

591-27-5 / 51-81-0 / 68239-81-6 /38171-54-9

209-711-2 / 200-125-2 / 269-475-1

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Nii a kui ka b puhul: Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele või ripsmetele kantav kontsentratsioon ületada 1,2 %.

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Ripsmete värvimiseks ettenähtud tooted |
| --- | --- |

b)

Ripsmete värvimiseks ettenähtud tooted

| b) | Üksnes kutsealaseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

b)

Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

| b) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

  Toode võib põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ripsmeid ei tohi värvida, kui kliendil:






  — | on näol lööve või kui kliendi peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

b)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

ImageToode võib põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ripsmeid ei tohi värvida, kui kliendil:

—

on näol lööve või kui kliendi peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | on kunagi pärast juuste või ripsmete värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

on kunagi pärast juuste või ripsmete värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone. |
| --- | --- |

—

on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

Toote silma sattumisel silmi viivitamata loputada.” ”

| 7) | kanne 229 asendatakse järgmisega:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „229 | 5-[(2-hüdroksüetüül)amino]-o-kresool | 2-Methyl-5-Hydroxyethyl Aminophenol | 55302-96-0 | 259-583-7 | a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |

7)

kanne 229 asendatakse järgmisega:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„229

5-[(2-hüdroksüetüül)amino]-o-kresool

2-Methyl-5-Hydroxyethyl Aminophenol

55302-96-0

259-583-7

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Nii a kui ka b puhul: pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele või ripsmetele kantav kontsentratsioon ületada 1,5 %

| — | mitte kasutada koos nitroosivate ainetega |
| --- | --- |

—

mitte kasutada koos nitroosivate ainetega

| — | maksimaalne nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg |
| --- | --- |

—

maksimaalne nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg

| — | hoida nitritivabas mahutis |
| --- | --- |

—

hoida nitritivabas mahutis

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Ripsmete värvimiseks ettenähtud tooted |
| --- | --- |

b)

Ripsmete värvimiseks ettenähtud tooted

| b) | Üksnes kutsealaseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

b)

Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

| b) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

  Toode võib põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ripsmeid ei tohi värvida, kui kliendil:






  — | on näol lööve või kui kliendi peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

b)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

ImageToode võib põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ripsmeid ei tohi värvida, kui kliendil:

—

on näol lööve või kui kliendi peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | on kunagi pärast juuste või ripsmete värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

on kunagi pärast juuste või ripsmete värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone. |
| --- | --- |

—

on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

Toote silma sattumisel silmi viivitamatult loputada.” ”

| 8) | kanded 241 ja 242 asendatakse järgmistega:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „241 | 5-amino-o-kresool | 4-Amino-2-Hydroxytoluene | 2835-95-2 | 220-618-6 | a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |

8)

kanded 241 ja 242 asendatakse järgmistega:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„241

5-amino-o-kresool

4-Amino-2-Hydroxytoluene

2835-95-2

220-618-6

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Nii a kui ka b puhul: Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele või ripsmetele kantav kontsentratsioon ületada 1,5 %.

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Ripsmete värvimiseks ettenähtud tooted |
| --- | --- |

b)

Ripsmete värvimiseks ettenähtud tooted

| b) | Üksnes kutsealaseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

b)

Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

| b) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

  Toode võib põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ripsmeid ei tohi värvida, kui kliendil:






  — | on näol lööve või kui kliendi peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

b)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

ImageToode võib põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ripsmeid ei tohi värvida, kui kliendil:

—

on näol lööve või kui kliendi peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | on kunagi pärast juuste või ripsmete värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

on kunagi pärast juuste või ripsmete värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone. |
| --- | --- |

—

on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

Toote silma sattumisel silmi viivitamata loputada.”

242

2,4-diaminofenoksüetanool, selle vesinikkloriid ja selle sulfaat

2,4-Diaminophenoxyethanol HCl

2,4-Diaminophenoxyethanol sulfate

70643-19-5/ 66422-95-5 / 70643-20-8

– / 266-357-1 / 274-713-2

| a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Nii a kui ka b puhul: Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele ja ripsmetele kantav kontsentratsioon ületada 2,0 % (vesinikkloriidina)

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Ripsmete värvimiseks ettenähtud tooted |
| --- | --- |

b)

Ripsmete värvimiseks ettenähtud tooted

| b) | Üksnes kutsealaseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

b)

Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

| b) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

  Toode võib põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ripsmeid ei tohi värvida, kui kliendil:






  — | on näol lööve või kui kliendi peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

b)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

ImageToode võib põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ripsmeid ei tohi värvida, kui kliendil:

—

on näol lööve või kui kliendi peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | on kunagi pärast juuste või ripsmete värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

on kunagi pärast juuste või ripsmete värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone. |
| --- | --- |

—

on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

Toote silma sattumisel silmi viivitamatult loputada.” ”

| 9) | kanded 244 ja 245 asendatakse järgmistega:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „244 | 4-amino-m-cresol | 4-Amino-m-Cresol | 2835-99-6 | 220-621-2 | a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |

9)

kanded 244 ja 245 asendatakse järgmistega:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„244

4-amino-m-cresol

4-Amino-m-Cresol

2835-99-6

220-621-2

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Nii a kui ka b puhul: Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele või ripsmetele kantav kontsentratsioon ületada 1,5 %.

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Ripsmete värvimiseks ettenähtud tooted |
| --- | --- |

b)

Ripsmete värvimiseks ettenähtud tooted

| b) | Üksnes kutsealaseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

b)

Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

| b) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

  Toode võib põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ripsmeid ei tohi värvida, kui kliendil:






  — | on näol lööve või kui kliendi peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

b)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

ImageToode võib põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ripsmeid ei tohi värvida, kui kliendil:

—

on näol lööve või kui kliendi peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | on kunagi pärast juuste või ripsmete värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

on kunagi pärast juuste või ripsmete värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone. |
| --- | --- |

—

on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

Toote silma sattumisel silmi viivitamata loputada”

245

2-[(3-amino-4-metoksüfenüül)amino]etanool ja selle sulfaat

2-Amino-4-Hydroxyethylaminoanisole

2-Amino-4-Hydroxyethylaminoanisole sulfate

83763-47-7 /

83763-48-8

280-733-2 /

280-734-8

| a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Nii a kui ka b puhul: Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele ja ripsmetele kantav kontsentratsioon ületada 1,5 % (sulfaadina)

| — | mitte kasutada koos nitroosivate ainetega |
| --- | --- |

—

mitte kasutada koos nitroosivate ainetega

| — | maksimaalne nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg |
| --- | --- |

—

maksimaalne nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg

| — | hoida nitritivabas mahutis |
| --- | --- |

—

hoida nitritivabas mahutis

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Ripsmete värvimiseks ettenähtud tooted |
| --- | --- |

b)

Ripsmete värvimiseks ettenähtud tooted

| b) | Üksnes kutsealaseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

b)

Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

| b) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

  Toode võib põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ripsmeid ei tohi värvida, kui kliendil:






  — | on näol lööve või kui kliendi peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

b)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

ImageToode võib põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ripsmeid ei tohi värvida, kui kliendil:

—

on näol lööve või kui kliendi peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | on kunagi pärast juuste või ripsmete värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

on kunagi pärast juuste või ripsmete värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone. |
| --- | --- |

—

on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

Toote silma sattumisel silmi viivitamatult loputada.” ”

| 10) | lisatakse järgmised kanded 265–285:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „265 | 1,4-diaminoantrakinoon | Disperse Violet 1 | 128-95-0 | 204-922-6 | Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides | 0,5 % | DisperseRed 15 lisand juuksevärvivalmistises Disperse Violet 1 peab olema < 1 % (w/w) | |
| 266 | Etanool, 2-((4-amino-2-nitrofenüül)amino)- | HC Red No 3 | 2871-01-4 | 220-701-7 | a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |

10)

lisatakse järgmised kanded 265–285:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„265

1,4-diaminoantrakinoon

Disperse Violet 1

128-95-0

204-922-6

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

0,5 %

DisperseRed 15 lisand juuksevärvivalmistises Disperse Violet 1 peab olema < 1 % (w/w)

266

Etanool, 2-((4-amino-2-nitrofenüül)amino)-

HC Red No 3

2871-01-4

220-701-7

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,45 % |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,45 %

Punkti a puhul Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

| b) | Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

b)

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

| b) | 3,0 % |
| --- | --- |

b)

3,0 %

Nii a kui ka b puhul:

| — | mitte kasutada koos nitroosivate ainetega |
| --- | --- |

—

mitte kasutada koos nitroosivate ainetega

| — | maksimaalne nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg |
| --- | --- |

—

maksimaalne nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg

| — | hoida nitritivabas mahutis |
| --- | --- |

—

hoida nitritivabas mahutis

Nii a kui ka b puhul:

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone. Lugege juhend läbi ja järgige seda. Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

| — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- |

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

267

7-hüdroksü-8-[(2-metoksüfenüül)aso]-2-naftüül]trimetüülammooniumkloriid

Basic Red 76

68391-30-0

269-941-4

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

2,0 %

268

2-[[4-dimetüülamino)fenüü]laso]-1,3-dimetüül-1himidasooliumkloriid

Basic Red 51

77061-58-6

278-601-4

| a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,5 %. |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,5 %.

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks |
| --- | --- |

b)

Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks

| b) | 1,0 % |
| --- | --- |

b)

1,0 %

269

Fenool, 2-amino-5-etüül-, vesinikkloriid

2-Amino-5-Ethylphenol HCl

149861-22-3

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0 %.

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

| — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- |

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

270

Fluorestseiin, 2',4',5',7'-tetrabromo-4,5,6,7-tetrakloro-, dinaatriumsool (CI 45410)

Acid Red 92

18472-87-2

242-355-6

| a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 2,0 %. |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 2,0 %.

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks |
| --- | --- |

b)

Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks

| b) | 0,4 % |
| --- | --- |

b)

0,4 %

271

1, 2 ja 3 segu dispergendis (lignosulfaat):

Disperse Blue 377 is a mixture of three dyes:

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

2,0 %

| 1) | 9,10-antratseendioon-1,4-bis[(2-hüdroksüetüül)amino] |
| --- | --- |

1)

9,10-antratseendioon-1,4-bis[(2-hüdroksüetüül)amino]

| (1) | 1,4-bis[(2-hydroxyethyl)amino]anthra-9,10-quinone |
| --- | --- |

(1)

1,4-bis[(2-hydroxyethyl)amino]anthra-9,10-quinone

| (1) | 4471-41-4 |
| --- | --- |

(1)

4471-41-4

| (1) | 224-743-7 |
| --- | --- |

(1)

224-743-7

| 2) | 9,10-antratseendioon-1-[(2-hüdroksüetüül)amino]-4-[(3-hüdroksüpropüül)amino] |
| --- | --- |

2)

9,10-antratseendioon-1-[(2-hüdroksüetüül)amino]-4-[(3-hüdroksüpropüül)amino]

| (2) | 1-[(2-hydroxyethyl)amino]-4-[(3-hydroxypropyl)amino]anthra-9,10-quinone |
| --- | --- |

(2)

1-[(2-hydroxyethyl)amino]-4-[(3-hydroxypropyl)amino]anthra-9,10-quinone

| (2) | 67674-26-4 |
| --- | --- |

(2)

67674-26-4

| (2) | 266-865-3 |
| --- | --- |

(2)

266-865-3

| 3) | 9,10-antratseendioon-1,4-bis[(3-hüdroksüpropüül)amino |
| --- | --- |

3)

9,10-antratseendioon-1,4-bis[(3-hüdroksüpropüül)amino

| (3) | 1,4-bis[(3-hydroxypropyl)amino]anthra-9,10-quinone |
| --- | --- |

(3)

1,4-bis[(3-hydroxypropyl)amino]anthra-9,10-quinone

| (3) | 67701-36-4 |
| --- | --- |

(3)

67701-36-4

| (3) | 266-954-7 |
| --- | --- |

(3)

266-954-7

272

4-aminofenool

p-Aminophenol

123-30-8

204-616-2

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,9 %.

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

| — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- |

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

273

4,5-diamino-1-(2-hüdroksüetüül)-1H-pürasoolsulfaat (1:1)

1-Hydroxyethyl-4,5-Diamino Pyrazole Sulfate

155601-30-2

429-300-3

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 3,0 %.

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

| — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- |

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

274

Kinoliinium, 4-formüül-1-metüül-, sool 4-metüülbenseensulfoonhappega (1:1)

4-Formyl-1-Methylquinolinium-p-Toluenesulfonate

223398-02-5

453-790-8

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 2,5 %.

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

| — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- |

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

275

Püridiinium, 1- metüül-4-[( metüülfenüülhüdrasoon)metüül]-, metüül sulfaat

Basic Yellow 87

68259-00-7

269-503-2

| a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0 %. |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0 %.

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks |
| --- | --- |

b)

Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks

| b) | 1,0 % |
| --- | --- |

b)

1,0 %

276

2-[(4-aminofenüül)aso]-1,3-dimetüül-1H-imidasooliumkloriid

Basic Orange 31

97404-02-9

306-764-4

| a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,5 %. |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,5 %.

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks |
| --- | --- |

b)

Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks

| b) | 1,0 % |
| --- | --- |

b)

1,0 %

277

3-(3-püridinüülaso)-2,6-püridiindiamiin

2,6-Diamino-3-((Pyridine-3-yl)azo)Pyridine

28365-08-4

421-430-9

| a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,25 %. |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,25 %.

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks |
| --- | --- |

b)

Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks

| b) | 0,25 % |
| --- | --- |

b)

0,25 %

278

4-((4-amino-3-metüülfenüül)(4-imino-3-metüül-2,5-tsükloheksadieen-1-ülideen)metüül)-2-metüülfenüülamiin monovesinikkloriid (CI 42520)

Basic Violet 2

3248-91-7

221-831-7

| a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0 %. |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0 %.

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks |
| --- | --- |

b)

Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks

| b) | 0,5 % |
| --- | --- |

b)

0,5 %

279

2,3-diamino-6,7-dihüdro-1H,5H-pürasool[1,2-a] pürasool-1-oondimetaansulfonaat

2,3-Diaminodihydropyrazolopyrazolone Dimethosulfonate

857035-95-1

469-500-8

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 2,0 %.

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

| — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- |

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

280

2-amino-4,6-dinitrofenool ja 2-amino-4,6-dinitrofenool, naatriumsool

Picramic Acid and Sodium Picramate

96-91-3

831-52-7

202-544-6

212-603-8

| a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,6 %. |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,6 %.

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks |
| --- | --- |

b)

Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks

| b) | 0,6 % |
| --- | --- |

b)

0,6 %

281

1-metüülamino-2-nitro-5-(2,3-dihüdroksü-propüüloksü)-benseen

2-Nitro-5-Glyceryl Methylaniline

80062-31-3

279-383-3

| a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,8 %. |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,8 %.

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks |
| --- | --- |

b)

Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks

| b) | 1,0 % |
| --- | --- |

b)

1,0 %

Nii a kui ka b puhul:

| — | mitte kasutada koos nitroosivate ainetega |
| --- | --- |

—

mitte kasutada koos nitroosivate ainetega

| — | maksimaalne nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg |
| --- | --- |

—

maksimaalne nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg

| — | hoida nitritivabas mahutis |
| --- | --- |

—

hoida nitritivabas mahutis

282

1-propaanamiinium, 3-[[9,10-dihüdro-4-(metüülamino)-9,10-diokso-1-antratsenüül] amino]-N,N-dimetüül-N-propüül-, bromiid

HC Blue 16

502453-61-4

481-170-7

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

3,0 %

| — | Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega |
| --- | --- |

—

Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega

| — | Maksimaalne nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg |
| --- | --- |

—

Maksimaalne nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg

| — | Hoida nitritivabas mahutis |
| --- | --- |

—

Hoida nitritivabas mahutis

283

3-amino-2-kloro-6-metüülfenool

3-amino-4-kloro-6-metüülfenool HCl

5-Amino-6-Chloro-o-Cresol

5-Amino-6-Chloro-o-Cresol HCl

84540-50-1

80419-48-3

283-144-9

| a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0%. |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0%.

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks |
| --- | --- |

b)

Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks

| b) | 0,5 % |
| --- | --- |

b)

0,5 %

284

Fenool, 2,2'-metüleenbis[4-amino-], divesinikkloriid

2,2'-Methylenebis-4-aminophenol HCl

27311-52-0

63969-46-0

440-850-3

| a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0 %. |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0 %.

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks |
| --- | --- |

b)

Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks

| b) | 1,0 % |
| --- | --- |

b)

1,0 %

285

Püridiin-2,6-diüüldiamiin

2,6-Diaminopyridine

141-86-6

205-507-2

| a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Nii a kui ka b puhul: Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,15 %.

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„ImageJuuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Ripsmete värvimiseks ettenähtud tooted |
| --- | --- |

b)

Ripsmete värvimiseks ettenähtud tooted

| b) | Üksnes kutsealaseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

b)

Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

| b) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

  Toode võib põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ripsmeid ei tohi värvida, kui kliendil:






  — | on näol lööve või kui kliendi peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

b)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

ImageToode võib põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ripsmeid ei tohi värvida, kui kliendil:

—

on näol lööve või kui kliendi peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | on kunagi pärast juuste või ripsmete värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

on kunagi pärast juuste või ripsmete värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone. |
| --- | --- |

—

on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

Toote silma sattumisel silmi viivitamatult loputada.” ”

---

(1)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.”

---

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/67 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/67

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1198/2013,

25. november 2013,

millega lõpetatakse subsiidiumivastane menetlus Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse impordi suhtes ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 330/2013, millega kehtestatakse sellise impordi suhtes registreerimisnõue

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikleid 14 ja 24,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 27. septembril 2012 sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse tootmise väidetava kahjustava subsideerimise kohta kaebuse, mille esitas vastavalt algmääruse artiklile 10 Euroopa Biodiislikütuse Nõukogu ELi biodiislikütuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu biodiislikütuse kogutoodangust. |
| --- | --- |

(1)

27. septembril 2012 sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse tootmise väidetava kahjustava subsideerimise kohta kaebuse, mille esitas vastavalt algmääruse artiklile 10 Euroopa Biodiislikütuse Nõukogu ELi biodiislikütuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu biodiislikütuse kogutoodangust.

| (2) | Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote subsideerimise ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti piisavaks, et algatada uurimine. |
| --- | --- |

(2)

Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote subsideerimise ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti piisavaks, et algatada uurimine.

| (3) | 10. novembril 2012 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse impordi suhtes Euroopa Liitu (2). |
| --- | --- |

(3)

10. novembril 2012 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse impordi suhtes Euroopa Liitu (2).

| (4) | Komisjon teavitas ametlikult kaebuse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, Argentina ja Indoneesia teadaolevaid eksportivaid tootjaid, teadaolevaid importijaid, tarnijaid, turustajaid, kasutajaid ja asjaomaseid ühendusi ning Argentina ja Indoneesia ametiasutusi menetluse algatamisest. Huvitatud isikuid kutsuti üles esitama kirjalikult oma seisukohti ning taotlema ärakuulamist algatamisteates sätestatud aja jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon teavitas ametlikult kaebuse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, Argentina ja Indoneesia teadaolevaid eksportivaid tootjaid, teadaolevaid importijaid, tarnijaid, turustajaid, kasutajaid ja asjaomaseid ühendusi ning Argentina ja Indoneesia ametiasutusi menetluse algatamisest. Huvitatud isikuid kutsuti üles esitama kirjalikult oma seisukohti ning taotlema ärakuulamist algatamisteates sätestatud aja jooksul.

| (5) | Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(5)

Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.

| (6) | 10. aprillil 2013 kehtestas komisjon Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse impordi suhtes registreerimisnõude vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 330/2013 (3). |
| --- | --- |

(6)

10. aprillil 2013 kehtestas komisjon Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse impordi suhtes registreerimisnõude vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 330/2013 (3).

2.   KAEBUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

| (7) | 7. oktoobril 2013 komisjonile saadetud kirjas võttis kaebuse esitaja kaebuse ametlikult tagasi. |
| --- | --- |

(7)

7. oktoobril 2013 komisjonile saadetud kirjas võttis kaebuse esitaja kaebuse ametlikult tagasi.

| (8) | Algmääruse artikli 14 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(8)

Algmääruse artikli 14 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega.

| (9) | Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Seega leidis komisjon, et menetlus tuleks lõpetada. Huvitatud isikuid teavitati sellest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Komisjon ei saanud aga ühtegi märkust, mille põhjal oleks võinud järeldada, et menetluse lõpetamine on liidu huvidega vastuolus. |
| --- | --- |

(9)

Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Seega leidis komisjon, et menetlus tuleks lõpetada. Huvitatud isikuid teavitati sellest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Komisjon ei saanud aga ühtegi märkust, mille põhjal oleks võinud järeldada, et menetluse lõpetamine on liidu huvidega vastuolus.

| (10) | Seepärast otsustas komisjon, et Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse liitu suunatud importi käsitlev subsiidiumivastane menetlus tuleks lõpetada. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast otsustas komisjon, et Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse liitu suunatud importi käsitlev subsiidiumivastane menetlus tuleks lõpetada.

| (11) | Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse impordi registreerimine, mis kehtestati määruse (EL) nr 330/2013 artikliga 1, tuleks seetõttu lõpetada ning kõnealune määrus kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(11)

Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse impordi registreerimine, mis kehtestati määruse (EL) nr 330/2013 artikliga 1, tuleks seetõttu lõpetada ning kõnealune määrus kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lõpetatakse subsiidiumivastane menetlus, mis käsitleb Argentinast ja Indoneesiast pärit mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid kas puhtal kujul või segusse lisatuna, ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 alla.

Artikkel 2

Tolliasutused lõpetavad määruse (EL) nr 330/2013 artikliga 1 sätestatud impordi registreerimise.

Artikkel 3

Määrus (EL) nr 330/2013 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

1

(2)  ELT C 342, 10.11.2012, lk 12.

2

(3)  ELT L 102, 11.4.2013, lk 13.

3

---

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/69 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/69

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1199/2013,

25. november 2013,

millega kiidetakse heaks toimeaine kloorantraniliprool vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ (1) kehtetuks tunnistamise kohta, eriti selle artikli 13 lõiget 2 ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktile a kohaldatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) seoses heakskiitmise menetluse ja tingimustega nende toimeainete suhtes, mille kohta on enne 14. juunit 2011 vastu võetud otsus kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 6 lõikega 3. Kloorantraniliprooli puhul on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punkti a tingimused täidetud komisjoni otsusega 2007/560/EÜ (3). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktile a kohaldatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) seoses heakskiitmise menetluse ja tingimustega nende toimeainete suhtes, mille kohta on enne 14. juunit 2011 vastu võetud otsus kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 6 lõikega 3. Kloorantraniliprooli puhul on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punkti a tingimused täidetud komisjoni otsusega 2007/560/EÜ (3).

| (2) | Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 esitas DuPont de Nemours 2. veebruaril 2007 Iirimaale taotluse toimeaine kloorantraniliprooli kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Otsusega 2007/560/EÜ kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 esitas DuPont de Nemours 2. veebruaril 2007 Iirimaale taotluse toimeaine kloorantraniliprooli kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Otsusega 2007/560/EÜ kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele.

| (3) | Kõnealuse toimeaine mõju inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale taotleja kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriik esitas hindamisaruande projekti 17. veebruaril 2010. Komisjoni määruse (EL) nr 188/2011 (4) artikli 11 lõike 6 kohaselt nõuti taotlejalt 11. juulil 2011 täiendavat teavet. Iirimaa hinnang täiendavatele andmetele esitati ajakohastatud esialgse hindamisaruandena 2011. aasta detsembris. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse toimeaine mõju inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale taotleja kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriik esitas hindamisaruande projekti 17. veebruaril 2010. Komisjoni määruse (EL) nr 188/2011 (4) artikli 11 lõike 6 kohaselt nõuti taotlejalt 11. juulil 2011 täiendavat teavet. Iirimaa hinnang täiendavatele andmetele esitati ajakohastatud esialgse hindamisaruandena 2011. aasta detsembris.

| (4) | Esialgse hindamisaruande on läbi vaadanud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”). Toiduohutusamet esitas komisjonile oma järeldused toimeaine kloorantraniliprooli pestitsiidina kasutamise riskihindamise kohta (5)14. märtsil 2013. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande eelnõu ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 3. oktoobril 2013 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena kloorantraniliprooli kohta. |
| --- | --- |

(4)

Esialgse hindamisaruande on läbi vaadanud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”). Toiduohutusamet esitas komisjonile oma järeldused toimeaine kloorantraniliprooli pestitsiidina kasutamise riskihindamise kohta (5)14. märtsil 2013. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande eelnõu ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 3. oktoobril 2013 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena kloorantraniliprooli kohta.

| (5) | Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et kloorantraniliprooli sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavasti üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside korral. Seetõttu on asjakohane kloorantraniliprool heaks kiita. |
| --- | --- |

(5)

Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et kloorantraniliprooli sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavasti üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside korral. Seetõttu on asjakohane kloorantraniliprool heaks kiita.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet.

| (7) | Enne toimeaine heakskiitmist tuleks jätta piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Enne toimeaine heakskiitmist tuleks jätta piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, ja võttes arvesse eriolukorda, mille põhjustas üleminek direktiivilt 91/414/EMÜ määrusele (EÜ) nr 1107/2009, tuleks siiski kohaldada järgmisi meetmeid. Liikmesriikidele tuleks pärast heakskiitmist anda kuus kuud aega kloorantraniliprooli sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral lubasid muutma, need asendama või tagasi võtma. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendit ja iga selle kavandatud kasutusala käsitlevate täielike, direktiivi 91/414/EMÜ III lisa kohaste ajakohastatud toimikute esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas ühtsete põhimõtetega. |
| --- | --- |

(8)

Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, ja võttes arvesse eriolukorda, mille põhjustas üleminek direktiivilt 91/414/EMÜ määrusele (EÜ) nr 1107/2009, tuleks siiski kohaldada järgmisi meetmeid. Liikmesriikidele tuleks pärast heakskiitmist anda kuus kuud aega kloorantraniliprooli sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral lubasid muutma, need asendama või tagasi võtma. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendit ja iga selle kavandatud kasutusala käsitlevate täielike, direktiivi 91/414/EMÜ III lisa kohaste ajakohastatud toimikute esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas ühtsete põhimõtetega.

| (9) | Kogemused, mis saadi komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (6) alusel hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisega, on näidanud, et seoses andmetele juurdepääsuga võib tekkida raskusi kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, kas loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastavale toimikule. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes kõnealuse direktiivi I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega või määrustega, millega kiidetakse heaks toimeaineid. |
| --- | --- |

(9)

Kogemused, mis saadi komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (6) alusel hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisega, on näidanud, et seoses andmetele juurdepääsuga võib tekkida raskusi kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, kas loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastavale toimikule. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes kõnealuse direktiivi I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega või määrustega, millega kiidetakse heaks toimeaineid.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (7) lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (7) lisa vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiitmine

I lisas esitatud toimeaine kloorantraniliprool kiidetakse heaks vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Taimekaitsevahendite uuesti hindamine

1.   Liikmesriigid muudavad vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt toimeainena kloorantraniliprooli sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need 31. oktoobriks 2014.

Liikmesriigid veenduvad nimetatud tähtpäevaks eelkõige selles, et käesoleva määruse I lisas sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud nimetatud lisa erisätete veerus nimetatud tingimused, ning et loa omanikul on vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 62 ja direktiivi 91/414/EMÜ artikli 13 lõigetes 1–4 sätestatud tingimustele olemas kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 hindavad liikmesriigid uuesti iga lubatud taimekaitsevahendit, mis sisaldab kloorantraniliprooli kas ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 30. aprilliks 2014 kantud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisasse, lähtudes määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 sätestatud ühtsetest põhimõtetest, tuginedes direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastavale toimikule ja võttes arvesse käesoleva määruse I lisa erisätete veergu. Kõnealuse hindamise alusel teevad liikmesriigid kindlaks, kas toode vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

Pärast seda toimivad liikmesriigid järgmiselt:

| a) | vajaduse korral muudavad ainsa toimeainena kloorantraniliprooli sisaldava toote luba või tühistavad selle hiljemalt 31. oktoobriks 2015 või |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral muudavad ainsa toimeainena kloorantraniliprooli sisaldava toote luba või tühistavad selle hiljemalt 31. oktoobriks 2015 või

| b) | kui toode sisaldab kloorantraniliprooli ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. oktoobriks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse või millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on heaks kiidetud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab kloorantraniliprooli ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. oktoobriks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse või millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on heaks kiidetud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldamise kuupäev

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. maist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu direktiiv 91/414/EMÜ, 15. juuli 1991, mis käsitleb taimekaitsevahendite turuleviimist (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

2

(3)  Komisjoni otsus 2007/560/EÜ, 2. august 2007, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks üksikasjaliku läbivaatuse jaoks esitatud toimikud, pidades silmas kloorantraniliprooli, heptamaloksüloglükaani, spirotetramaadi ja Helicoverpa armigera nukleopolühedroviiruse võimalikku kandmist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse (ELT L 213, 15.8.2007, lk 29).

3

Helicoverpa armigera

(4)  Komisjoni määrus (EL) nr 188/2011, 25. veebruar 2011, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ rakendamiseks seoses selliste toimeainete hindamismenetlusega, mis kaks aastat pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist ei olnud veel turule viidud (ELT L 53, 26.2.2011, lk 51).

4

(5)  EFSA Journal 2013;11(4):3143. Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu

5

EFSA Journal

(6)  Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3600/92, 11. detsember 1992, millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10).

6

(7)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, 25. mai 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

7

---

I LISA

| Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kloorantraniliprool
  CASi nr: 500008-45-7
  CIPACi nr: 794 | 3-bromo-4’-kloro-1-(3-kloro-2-püridüül)-2’-metüül-6’-(metüülkarbamoüül) pürasool-5-karboksaniliid | ≥ 950 g/kg
  Järgmised olulised lisandid ei tohi ületada teatavat läve tehnilises materjalis: | atsetonitriil; ≤ 3 g/kg |

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

Kloorantraniliprool

CASi nr: 500008-45-7

CIPACi nr: 794

3-bromo-4’-kloro-1-(3-kloro-2-püridüül)-2’-metüül-6’-(metüülkarbamoüül) pürasool-5-karboksaniliid

≥ 950 g/kg

Järgmised olulised lisandid ei tohi ületada teatavat läve tehnilises materjalis:

atsetonitriil; ≤ 3 g/kg

| | 3-pikoliin: ≤ 3 g/kg |
| --- | --- |

3-pikoliin: ≤ 3 g/kg

| | metaansulfoonhape: ≤ 2 g/kg |
| --- | --- |

metaansulfoonhape: ≤ 2 g/kg

1. mai 2014

30. aprill 2024

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 3. oktoobril 2013 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees kloorantraniliprooli kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu veeorganismidele ja pinnases elavatele makroorganismidele.

Vajaduse korral peavad kasutustingimused sisaldama riskivähendamismeetmeid.

Taotleja esitab järgmise kinnitava teabe:

| 1) | risk põhjaveele, mis tuleneb toimeainest ja selle metaboliitidest IN-EQW78 (2-[3-bromo-1-(3-kloropüridiin-2-üül)-1H-pürasool-5-üül]-6-kloro-3,8-dimetüülkinasoliin-4(3H)-oon), IN-ECD73 (2,6-dikloro-4-metüül-11H-pürido[2,1-b]kinasoliin-11-oon), IN-F6L99 (3-bromo-N-metüül-1H-pürasool-5-karboksamiid), IN-GAZ70 (2-[3-bromo-1-(3-koropüridiin-2-üül)-1H-pürasool-5-üül]-6-kloro-8-metüülkinasoliin-4(1H)-oon) ja IN-F9N04 (3-bromo-N-(2-karbamoüül-4-kloro-6-metüülfenüül)-1-(3-kloropüridiin-2-üül)-1H-pürasool-5-karboksamiid); |
| --- | --- |

1)

risk põhjaveele, mis tuleneb toimeainest ja selle metaboliitidest IN-EQW78 (2-[3-bromo-1-(3-kloropüridiin-2-üül)-1H-pürasool-5-üül]-6-kloro-3,8-dimetüülkinasoliin-4(3H)-oon), IN-ECD73 (2,6-dikloro-4-metüül-11H-pürido[2,1-b]kinasoliin-11-oon), IN-F6L99 (3-bromo-N-metüül-1H-pürasool-5-karboksamiid), IN-GAZ70 (2-[3-bromo-1-(3-koropüridiin-2-üül)-1H-pürasool-5-üül]-6-kloro-8-metüülkinasoliin-4(1H)-oon) ja IN-F9N04 (3-bromo-N-(2-karbamoüül-4-kloro-6-metüülfenüül)-1-(3-kloropüridiin-2-üül)-1H-pürasool-5-karboksamiid);

| 2) | risk veeorganismidele, mis tuleneb järgmistest fotolüüsimetaboliitidest: IN-LBA22 (2-{[(4Z)-2-bromo-4H-pürasolo[1,5-d]pürido[3,2-b][1,4]oksasiin-4-ülideen]amino}-5-kloro-N,3-dimetüülbensamiid), IN-LBA23 (2-[3-bromo-1-(3-hüdroksüpüridiin-2-üül)-1H-pürasool-5-üül]-6-kloro-3,8-dimetüülkinasoliin-4(3H)-oon) ja IN-LBA24 (2-(3-bromo-1H-pürasool-5-üül)-6-kloro-3,8-dimetüülkinasoliin-4(3H)-oon). |
| --- | --- |

2)

risk veeorganismidele, mis tuleneb järgmistest fotolüüsimetaboliitidest: IN-LBA22 (2-{[(4Z)-2-bromo-4H-pürasolo[1,5-d]pürido[3,2-b][1,4]oksasiin-4-ülideen]amino}-5-kloro-N,3-dimetüülbensamiid), IN-LBA23 (2-[3-bromo-1-(3-hüdroksüpüridiin-2-üül)-1H-pürasool-5-üül]-6-kloro-3,8-dimetüülkinasoliin-4(3H)-oon) ja IN-LBA24 (2-(3-bromo-1H-pürasool-5-üül)-6-kloro-3,8-dimetüülkinasoliin-4(3H)-oon).

Taotleja esitab sellise teabe komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile 30. aprilliks 2016.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine tunnusandmete ja kirjelduse kohta on esitatud läbivaatusaruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa B osasse lisatakse järgmine kanne:

| Number | Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „62 | Kloorantraniliprool
  CASi nr: 500008-45-7
  CIPACi nr: 794 | 3-bromo-4’-kloro-1-(3-kloro-2-püridüül)-2’-metüül-6’-(metüülkarbamoüül) pürasool-5-karboksaniliid | ≥ 950 g/kg
  Järgmised olulised lisandid ei tohi ületada teatavat läve tehnilises materjalis: | atsetonitriil; ≤ 3 g/kg |

Number

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

„62

Kloorantraniliprool

CASi nr: 500008-45-7

CIPACi nr: 794

3-bromo-4’-kloro-1-(3-kloro-2-püridüül)-2’-metüül-6’-(metüülkarbamoüül) pürasool-5-karboksaniliid

≥ 950 g/kg

Järgmised olulised lisandid ei tohi ületada teatavat läve tehnilises materjalis:

atsetonitriil; ≤ 3 g/kg

| | 3-pikoliin: ≤ 3 g/kg |
| --- | --- |

3-pikoliin: ≤ 3 g/kg

| | metaansulfoonhape: ≤ 2 g/kg |
| --- | --- |

metaansulfoonhape: ≤ 2 g/kg

1. mai 2014

30. aprill 2024

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 3. oktoobril 2013 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees kloorantraniliprooli kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Selles üldhindamises pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu veeorganismidele ja pinnases elavatele makroorganismidele.

Vajaduse korral sisaldavad kasutustingimused riskivähendamismeetmeid.

Taotleja esitab järgmise kinnitava teabe:

| 1) | risk põhjaveele, mis tuleneb toimeainest ja selle metaboliitidest IN-EQW78 (2-[3-bromo-1-(3-kloropüridiin-2-üül)-1H-pürasool-5-üül]-6-kloro-3,8-dimetüülkinasoliin-4(3H)-oon), IN-ECD73 (2,6-dikloro-4-metüül-11H-pürido[2,1-b]kinasoliin-11-oon), IN-F6L99 (3-bromo-N-metüül-1H-pürasool-5-karboksamiid), IN-GAZ70 (2-[3-bromo-1-(3-koropüridiin-2-üül)-1H-pürasool-5-üül]-6-kloro-8-metüülkinasoliin-4(1H)-oon) ja IN-F9N04 (3-bromo-N-(2-karbamoüül-4-kloro-6-metüülfenüül)-1-(3-kloropüridiin-2-üül)-1H-pürasool-5-karboksamiid); |
| --- | --- |

1)

risk põhjaveele, mis tuleneb toimeainest ja selle metaboliitidest IN-EQW78 (2-[3-bromo-1-(3-kloropüridiin-2-üül)-1H-pürasool-5-üül]-6-kloro-3,8-dimetüülkinasoliin-4(3H)-oon), IN-ECD73 (2,6-dikloro-4-metüül-11H-pürido[2,1-b]kinasoliin-11-oon), IN-F6L99 (3-bromo-N-metüül-1H-pürasool-5-karboksamiid), IN-GAZ70 (2-[3-bromo-1-(3-koropüridiin-2-üül)-1H-pürasool-5-üül]-6-kloro-8-metüülkinasoliin-4(1H)-oon) ja IN-F9N04 (3-bromo-N-(2-karbamoüül-4-kloro-6-metüülfenüül)-1-(3-kloropüridiin-2-üül)-1H-pürasool-5-karboksamiid);

| 2) | risk veeorganismidele, mis tuleneb järgmistest fotolüüsimetaboliitidest: IN-LBA22 (2-{[(4Z)-2-bromo-4H-pürasolo[1,5-d]pürido[3,2-b][1,4]oksasiin-4-ülideen]amino}-5-kloro-N,3-dimetüülbensamiid), IN-LBA23 (2-[3-bromo-1-(3-hüdroksüpüridiin-2-üül)-1H-pürasool-5-üül]-6-kloro-3,8-dimetüülkinasoliin-4(3H)-oon) ja IN-LBA24 (2-(3-bromo-1H-pürasool-5-üül)-6-kloro-3,8-dimetüülkinasoliin-4(3H)-oon). |
| --- | --- |

2)

risk veeorganismidele, mis tuleneb järgmistest fotolüüsimetaboliitidest: IN-LBA22 (2-{[(4Z)-2-bromo-4H-pürasolo[1,5-d]pürido[3,2-b][1,4]oksasiin-4-ülideen]amino}-5-kloro-N,3-dimetüülbensamiid), IN-LBA23 (2-[3-bromo-1-(3-hüdroksüpüridiin-2-üül)-1H-pürasool-5-üül]-6-kloro-3,8-dimetüülkinasoliin-4(3H)-oon) ja IN-LBA24 (2-(3-bromo-1H-pürasool-5-üül)-6-kloro-3,8-dimetüülkinasoliin-4(3H)-oon).

Taotleja esitab sellise teabe komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile 30. aprilliks 2016.”

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine tunnusandmete ja kirjelduse kohta on esitatud läbivaatusaruandes.

1

---

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/74

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1200/2013,

25. november 2013,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Cozza di Scardovari (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Cozza di Scardovari” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Cozza di Scardovari” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Cozza di Scardovari” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Cozza di Scardovari” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 170, 15.6.2013, lk 51.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.7.   Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

ITAALIA

Cozza di Scardovari (KPN)

---

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/76 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/76

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1201/2013,

25. november 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 50,7 |
| MA | 43,6 |
| MK | 36,9 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 49,1 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| TR | 87,8 |
| ZZ | 64,7 |
| 0709 93 10 | MA | 139,9 |
| TR | 106,8 |
| ZZ | 123,4 |
| 0805 20 10 | MA | 80,5 |
| TR | 76,1 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 81,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PK | 59,4 |
| SZ | 56,2 |
| TR | 75,4 |
| UY | 56,2 |
| ZA | 192,9 |
| ZZ | 88,0 |
| 0805 50 10 | TR | 71,6 |
| ZZ | 71,6 |
| 0808 10 80 | BA | 54,0 |
| MK | 41,5 |
| US | 130,4 |
| ZA | 162,0 |
| ZZ | 97,0 |
| 0808 30 90 | TR | 123,6 |
| ZZ | 123,6 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

50,7

MA

43,6

MK

36,9

TR

65,0

ZZ

49,1

0707 00 05

AL

41,5

TR

87,8

ZZ

64,7

0709 93 10

MA

139,9

TR

106,8

ZZ

123,4

0805 20 10

MA

80,5

TR

76,1

ZA

87,1

ZZ

81,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PK

59,4

SZ

56,2

TR

75,4

UY

56,2

ZA

192,9

ZZ

88,0

0805 50 10

TR

71,6

ZZ

71,6

0808 10 80

BA

54,0

MK

41,5

US

130,4

ZA

162,0

ZZ

97,0

0808 30 90

TR

123,6

ZZ

123,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/78 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/78

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

14. oktoober 2013,

Horvaatia 2013. aasta kalanduskontrollikavale ühenduse rahalise toetuse andmise kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 6606 all)

(Ainult horvaadikeelne tekst on autentne)

(2013/673/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2006. aasta määrust (EÜ) nr 861/2006, millega kehtestatakse ühenduse finantsmeetmed ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ja mereõiguse valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 21,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 1. juulil 2013 sai Horvaatiast Euroopa Liidu liikmesriik. |
| --- | --- |

(1)

1. juulil 2013 sai Horvaatiast Euroopa Liidu liikmesriik.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 20 kohaselt esitas Horvaatia komisjonile 2013. aasta kalanduskontrollikava, sh taotluse saada liidult rahalist toetust kõnealuse kava raames ellu viidavate projektide kulude katteks. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 20 kohaselt esitas Horvaatia komisjonile 2013. aasta kalanduskontrollikava, sh taotluse saada liidult rahalist toetust kõnealuse kava raames ellu viidavate projektide kulude katteks.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 punktis a loetletud meetmetega seotud taotlused võivad saada liidu rahalist toetust. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 punktis a loetletud meetmetega seotud taotlused võivad saada liidu rahalist toetust.

| (4) | On asjakohane määrata kindlaks liidu rahalise toetuse maksimumsummad ja toetusmäärad määruse (EÜ) nr 861/2006 artikliga 15 ettenähtud piirides ning sätestada toetuse andmise tingimused. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane määrata kindlaks liidu rahalise toetuse maksimumsummad ja toetusmäärad määruse (EÜ) nr 861/2006 artikliga 15 ettenähtud piirides ning sätestada toetuse andmise tingimused.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 21 lõikele 2 paluti Horvaatial esitada kava komisjoni 25. jaanuari 2013. aasta kirjas kindlaks määratud prioriteetsete valdkondade rahastamise kohta, st selliste projektide rahastamise kohta, mille eesmärk on rakendada nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009 (2) seoses kontrolli, mootorivõimsuse mõõtmise ja kalandustoodete jälgitavusega. Jälgitavusprojektidesse investeerivatele ettevõtjatele ja/või liikmesriikidele esitatavad nõuded määras komisjon kindlaks oma 14. mai 2012. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 21 lõikele 2 paluti Horvaatial esitada kava komisjoni 25. jaanuari 2013. aasta kirjas kindlaks määratud prioriteetsete valdkondade rahastamise kohta, st selliste projektide rahastamise kohta, mille eesmärk on rakendada nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009 (2) seoses kontrolli, mootorivõimsuse mõõtmise ja kalandustoodete jälgitavusega. Jälgitavusprojektidesse investeerivatele ettevõtjatele ja/või liikmesriikidele esitatavad nõuded määras komisjon kindlaks oma 14. mai 2012. aasta kirjas.

| (6) | Sellest lähtuvalt ja eelarvepiiranguid arvestades lükati tagasi sellised koos kavadega esitatud liidu rahalise toetuse taotlused, mis on seotud niisuguste mitteprioriteetsete meetmete rahastamisega nagu automaatsete identifitseerimissüsteemide paigaldamine (AIS) kalalaevade pardale ja koolitusprogrammid, mis ei ole seotud liikmesriikide kontrollisüsteemi tõhustamisega, kuna need ei ole seotud prioriteetsete valdkondadega. |
| --- | --- |

(6)

Sellest lähtuvalt ja eelarvepiiranguid arvestades lükati tagasi sellised koos kavadega esitatud liidu rahalise toetuse taotlused, mis on seotud niisuguste mitteprioriteetsete meetmete rahastamisega nagu automaatsete identifitseerimissüsteemide paigaldamine (AIS) kalalaevade pardale ja koolitusprogrammid, mis ei ole seotud liikmesriikide kontrollisüsteemi tõhustamisega, kuna need ei ole seotud prioriteetsete valdkondadega.

| (7) | On oluline tagada, et jälgitavusprojektid töötatakse välja rahvusvaheliselt tunnustatud standardite alusel vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (3) artikli 67 lõikele 8. |
| --- | --- |

(7)

On oluline tagada, et jälgitavusprojektid töötatakse välja rahvusvaheliselt tunnustatud standardite alusel vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (3) artikli 67 lõikele 8.

| (8) | Horvaatia taotlust saada liidult rahalist toetust hinnati selle vastavuse alusel eeskirjadele, mis on sätestatud komisjoni 11. aprilli 2007. aasta määruses (EÜ) nr 391/2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide kuludega, mis kaasnevad ühise kalanduspoliitika suhtes kohaldatavate seire- ja kontrollisüsteemide rakendamisega (4). |
| --- | --- |

(8)

Horvaatia taotlust saada liidult rahalist toetust hinnati selle vastavuse alusel eeskirjadele, mis on sätestatud komisjoni 11. aprilli 2007. aasta määruses (EÜ) nr 391/2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide kuludega, mis kaasnevad ühise kalanduspoliitika suhtes kohaldatavate seire- ja kontrollisüsteemide rakendamisega (4).

| (9) | Selleks et soodustada investeeringuid komisjonis kindlaks määratud prioriteetsetesse meetmetesse ning pidades silmas finantskriisi negatiivset mõju liikmesriikide eelarvetele, tuleks eespool nimetatud prioriteetsete valdkondadega seotud selliste kulude puhul, mida käesolev rahastamisotsus puudutab, kehtestada kõrge kaasrahastamismäär määruse (EÜ) nr 861/2006 artiklis 15 sätestatud piirides. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et soodustada investeeringuid komisjonis kindlaks määratud prioriteetsetesse meetmetesse ning pidades silmas finantskriisi negatiivset mõju liikmesriikide eelarvetele, tuleks eespool nimetatud prioriteetsete valdkondadega seotud selliste kulude puhul, mida käesolev rahastamisotsus puudutab, kehtestada kõrge kaasrahastamismäär määruse (EÜ) nr 861/2006 artiklis 15 sätestatud piirides.

| (10) | Toetuse saamiseks peavad automaatsed lokaliseerimisseadmed vastama nõuetele, mis on sätestatud rakendusmääruses (EL) nr 404/2011. |
| --- | --- |

(10)

Toetuse saamiseks peavad automaatsed lokaliseerimisseadmed vastama nõuetele, mis on sätestatud rakendusmääruses (EL) nr 404/2011.

| (11) | Toetuse saamiseks peavad elektroonilised registreerimis- ja aruandlusseadmed vastama nõuetele, mis on sätestatud rakendusmääruses (EL) nr 404/2011. |
| --- | --- |

(11)

Toetuse saamiseks peavad elektroonilised registreerimis- ja aruandlusseadmed vastama nõuetele, mis on sätestatud rakendusmääruses (EL) nr 404/2011.

| (12) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva otsusega nähakse ette liidu 2013. aasta rahaline toetus Horvaatia nende kulude katmiseks, mis tekivad ühise kalanduspoliitika järelevalve- ja kontrollisüsteemi rakendamisel, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 lõike 1 punktis a.

Artikkel 2

Täitmata kulukohustuste lõpetamine

Horvaatia teeb 30. juuniks 2017 kõik maksed, mille hüvitamist taotletakse. Pärast kõnealust tähtaega tehtavad maksed ei kuulu hüvitamisele. Käesoleva otsusega seotud eelarveassigneeringud vabastatakse hiljemalt 31. detsembriks 2018.

Artikkel 3

Uus tehnoloogia ja IT-võrgud

1.   I lisas osutatud projektide rakendamisel tekkinud selliste kulude hüvitamiseks, mis on seotud uue tehnoloogia ja IT-võrkude kasutuselevõtuga, et tõhusalt ja turvaliselt koguda ja hallata kalandustegevuse seire, kontrolli ja järelevalve ning mootorivõimsuse kontrolli andmeid, võib anda rahalist toetust 90 % ulatuses abikõlblikest kuludest kõnealuses lisas kehtestatud piirides.

2.   I lisas osutatud projekti HR/13/05, mis on seotud gabariitide ja kaaluga, võib rahaliselt toetada 50 % ulatuses abikõlblikest kuludest kõnealuses lisas sätestatud piirides.

Artikkel 4

Automaatsed lokaliseerimisseadmed

1.   II lisas osutatud projekti rakendamisel tekkinud kulusid, mis on seotud selliste automaatsete lokaliseerimisseadmete ostmise ja pardale paigaldamisega, mis võimaldavad kalapüügi seirekeskusel teha laevaseiresüsteemi abil laevade kaugseiret, võib rahaliselt toetada 90 % ulatuses abikõlblikest kuludest kõnealuses lisas sätestatud piirides.

2.   Lõikes 1 osutatud rahaline toetus arvutatakse hinna alusel, mis on kuni 2 500 eurot laeva kohta.

3.   Lõikes 1 osutatud rahalise toetuse saamiseks peavad automaatsed lokaliseerimisseadmed vastama komisjoni määruses (EÜ) nr 2244/2003 (5) sätestatud nõuetele.

Artikkel 5

Elektroonilised registreerimis- ja aruandlussüsteemid

III lisas osutatud projektide rakendamisel tekkinud kulusid, mis on seotud elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi jaoks vajalike osade väljatöötamise, ostmise, paigaldamise ja tehnilise abiga, et võimaldada tõhusat ja turvalist andmevahetust kalandustegevuse seire, kontrolli ja järelevalve alal, võib rahaliselt toetada 90 % ulatuses abikõlblikest kuludest kõnealuses lisas sätestatud piirides.

Artikkel 6

Elektroonilised registreerimis- ja aruandlusseadmed

1.   IV lisas osutatud projektide rakendamisel tekkinud kulusid, mis on seotud selliste elektrooniliste registreerimis- ja aruandlusseadmete ostmise ja pardale paigaldamisega, mis võimaldavad laevadel registreerida kalandusandmeid ja neid kalapüügi seirekeskusele elektrooniliselt edastada, võib rahaliselt toetada 90 % ulatuses abikõlblikest kuludest kõnealuses lisas sätestatud piirides.

2.   Lõikes 1 osutatud rahaline toetus arvutatakse hinna alusel, mis on kuni 3 000 eurot laeva kohta.

3.   Rahalise toetuse saamiseks peavad elektroonilised registreerimis- ja aruandlusseadmed vastama rakendusmääruses (EL) nr 404/2011 sätestatud nõuetele.

Artikkel 7

Liidu poolt Horvaatiale antava rahalise toetuse maksimumsumma

Horvaatia kavandatud kulud, nende toetuskõlblik osa ja liidu maksimumtoetus on järgmised:

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Riiklikus kalanduskontrollikavas kavandatud kulud | Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud | Liidu maksimumtoetus |
| Horvaatia | 817 000 | 618 000 | 522 600 |
| Kokku | 817 000 | 618 000 | 522 600 |

(eurodes)

Liikmesriik

Riiklikus kalanduskontrollikavas kavandatud kulud

Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud

Liidu maksimumtoetus

Horvaatia

817 000

618 000

522 600

Kokku

817 000

618 000

522 600

Artikkel 8

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud Horvaatia Vabariigile.

Brüssel, 14. oktoober 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Maria DAMANAKI

---

(1)  ELT L 160, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

2

(3)  ELT L 112, 30.4.2011, lk 1.

3

(4)  ELT L 97, 12.4.2007, lk 30.

4

(5)  ELT L 333, 20.12.2003, lk 17.

5

---

I LISA

UUS TEHNOLOOGIA JA IT-VÕRGUD

| (eurodes) |
| --- |
| Projekti kood | Riiklikus kalanduskontrollikavas kavandatud kulud | Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud | Liidu maksimumtoetus |
| HR/13/05 | 84 000 | 84 000 | 42 000 |
| HR/13/07 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Kokku | 184 000 | 184 000 | 132 000 |

(eurodes)

Projekti kood

Riiklikus kalanduskontrollikavas kavandatud kulud

Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud

Liidu maksimumtoetus

HR/13/05

84 000

84 000

42 000

HR/13/07

100 000

100 000

90 000

Kokku

184 000

184 000

132 000

---

II LISA

AUTOMAATSED LOKALISEERIMISSEADMED

| (eurodes) |
| --- |
| Projekti kood | Riiklikus kalanduskontrollikavas kavandatud kulud | Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud | Liidu maksimumtoetus |
| HR/13/01 | 192 000 | 192 000 | 172 800 |
| HR/13/02 | 192 000 | 0 | 0 |
| Kokku | 384 000 | 192 000 | 172 800 |

(eurodes)

Projekti kood

Riiklikus kalanduskontrollikavas kavandatud kulud

Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud

Liidu maksimumtoetus

HR/13/01

192 000

192 000

172 800

HR/13/02

192 000

0

0

Kokku

384 000

192 000

172 800

---

III LISA

ELEKTROONILISED REGISTREERIMIS- JA ARUANDLUSSÜSTEEMID

| (eurodes) |
| --- |
| Projekti kood | Riiklikus kalanduskontrollikavas kavandatud kulud | Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud | Liidu maksimumtoetus |
| HR/13/04 | 50 000 | 50 000 | 45 000 |
| Kokku | 50 000 | 50 000 | 45 000 |

(eurodes)

Projekti kood

Riiklikus kalanduskontrollikavas kavandatud kulud

Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud

Liidu maksimumtoetus

HR/13/04

50 000

50 000

45 000

Kokku

50 000

50 000

45 000

---

IV LISA

ELEKTROONILISED REGISTREERIMIS- JA ARUANDLUSSEADMED

| (eurodes) |
| --- |
| Projekti koode | Riiklikus kalanduskontrollikavas kavandatud kulud | Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud | Liidu maksimumtoetus |
| HR/13/03 | 192 000 | 192 000 | 172 800 |
| Kokku | 192 000 | 192 000 | 172 800 |

(eurodes)

Projekti koode

Riiklikus kalanduskontrollikavas kavandatud kulud

Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud

Liidu maksimumtoetus

HR/13/03

192 000

192 000

172 800

Kokku

192 000

192 000

172 800

---

V LISA

KOOLITUS- JA VAHETUSPROGRAMMID

| (eurodes) |
| --- |
| Projekti kood | Riiklikus kalanduskontrollikavas kavandatud kulud | Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud | Liidu maksimumtoetus |
| HR/13/06 | 7 000 | 0 | 0 |
| Kokku | 7 000 | 0 | 0 |

(eurodes)

Projekti kood

Riiklikus kalanduskontrollikavas kavandatud kulud

Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud

Liidu maksimumtoetus

HR/13/06

7 000

0

0

Kokku

7 000

0

0

---

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/82 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/82

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

25. november 2013,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 (kosmeetikatoodete kohta) I lisa käsitlevate suuniste kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/674/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1223/2009 kosmeetikatoodete kohta, (1) eelkõige selle artikli 10 lõike 1 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | On väga oluline, et liidu turul kättesaadavaks tehtud kosmeetikatooted oleksid tavalistes või mõistlikult ettenähtavates kasutustingimustes inimeste tervisele ohutud. Kosmeetikatoote ohutuse tagamiseks nimetatud tingimustes nõutakse määruses (EÜ) nr 1223/2009 kosmeetikatoote ohutuse hindamist. |
| --- | --- |

(1)

On väga oluline, et liidu turul kättesaadavaks tehtud kosmeetikatooted oleksid tavalistes või mõistlikult ettenähtavates kasutustingimustes inimeste tervisele ohutud. Kosmeetikatoote ohutuse tagamiseks nimetatud tingimustes nõutakse määruses (EÜ) nr 1223/2009 kosmeetikatoote ohutuse hindamist.

| (2) | Ettevõtja, kes on määruse (EÜ) nr 1223/2009 kohaselt määratud vastutavaks isikuks, peab tagama, et iga liidu turule lastava kosmeetikatoote kohta koostatakse asjakohase teabe põhjal ja vastavalt määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisas sätestatud nõuetele ohutusaruanne. |
| --- | --- |

(2)

Ettevõtja, kes on määruse (EÜ) nr 1223/2009 kohaselt määratud vastutavaks isikuks, peab tagama, et iga liidu turule lastava kosmeetikatoote kohta koostatakse asjakohase teabe põhjal ja vastavalt määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisas sätestatud nõuetele ohutusaruanne.

| (3) | Selleks et kõikidel ettevõtjatel ning eelkõige väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel oleks lihtsam määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisas sätestatud nõudeid mõista, nõutakse määruses komisjonilt asjakohaste suuniste vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et kõikidel ettevõtjatel ning eelkõige väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel oleks lihtsam määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisas sätestatud nõudeid mõista, nõutakse määruses komisjonilt asjakohaste suuniste vastuvõtmist.

| (4) | Käesolevas otsuses sätestatakse asjakohased suunised määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisa kohta. Need töötati välja koostöös asjakohaste sidusrühmadega, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate esindajatega. |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas otsuses sätestatakse asjakohased suunised määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisa kohta. Need töötati välja koostöös asjakohaste sidusrühmadega, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate esindajatega.

| (5) | Suunised peaksid aitama vastutavatel isikutel täita oma õigusaktidest tulenevaid kohustusi. Ometi ei ole nende eesmärk asendada teadmisi ja oskusteavet, mis on olemas määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 10 lõikega 2 nõutaval kvalifitseeritud ohutuse hindajal, kes peaks jääma ainukeseks asjatundjaks, kellel on õigus teostada kosmeetikatoote ohutushindamine, nagu on kirjeldatud I lisa B osas. |
| --- | --- |

(5)

Suunised peaksid aitama vastutavatel isikutel täita oma õigusaktidest tulenevaid kohustusi. Ometi ei ole nende eesmärk asendada teadmisi ja oskusteavet, mis on olemas määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 10 lõikega 2 nõutaval kvalifitseeritud ohutuse hindajal, kes peaks jääma ainukeseks asjatundjaks, kellel on õigus teostada kosmeetikatoote ohutushindamine, nagu on kirjeldatud I lisa B osas.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kosmeetikatoodete alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kosmeetikatoodete alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas on sätestatud suunised, mis aitavad ettevõtjatel järgida kosmeetikatooteid käsitleva määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisas ette nähtud nõudeid.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 25. november 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 342, 22.12.2009, lk 59.

1

---

LISA

SUUNISED MÄÄRUSE (EÜ) nr 1223/2009 I LISAS SÄTESTATUD KOSMEETIKATOOTE OHUTUSARUANDE KOHTA

1.   SISSEJUHATUS

Määruse (EÜ) nr 1223/2009 artiklis 11 nõutakse, et iga toote kohta tuleb enne turuleviimist koostada toote andmik. Toote andmikku tuleb vajaduse korral ajakohastada ja see peab olema märgistusele kantud vastutava isiku aadressil pädevatele asutustele järelevalve otstarbel elektroonilisel või muul kujul kergesti kättesaadav kümne aasta jooksul pärast toote viimase partii turuleviimist.

Ohutuse seisukohast on toote andmiku kõige olulisem osa artikli 10 lõikes 1 osutatud kosmeetikatoote ohutusaruanne. Muud toote andmiku osad on kosmeetikatoote selge kirjeldus, tootmismeetodi kirjeldus ja kinnitus selle kohta, et tootmisel on järgitud head tootmistava, tõendid kosmeetikatoote väidetava mõju kohta ning andmed loomkatsete kohta (1).

Kui kosmeetikatoote ohutusaruannet koostav vastutav isik ei ole kosmeetikatoote tootja, peab ta hoolitsema, et tal oleks juurdepääs kõikidele tehnilistele ja teaduslikele oskustele, mis on vajalikud selleks, et saada usaldusväärset teavet toote ohutuse kohta ja hinnata asjakohaselt toote ohutust tõendamaks, et toode, mille eest ta vastutab, on vastavalt määruse (EÜ) nr 1223/2009 artiklile 3 ohutu. Seepärast võib vastutaval isikul tekkida vajadus kaasata lisaks ohutuse hindajale ka tootja, toorainete tarnijad ja muid tehnilisi eksperte.

Vastutav isik peab igal juhul tagama, et ohutushinnangus võetakse arvesse kosmeetikatoote ettenähtud kasutusviisi ja eeldatavat süsteemset kokkupuudet valmistoote üksikute koostisainetega; et ohutushinnangus kasutatakse asjakohast tõendite kaalukusel põhinevat lähenemisviisi, kui vaadatakse läbi kõikidest olemasolevatest allikatest saadavat teavet; et kosmeetikatoote ohutusaruannet pidevalt ajakohastatakse pärast toote turuleviimist lisanduva asjakohase teabe arvessevõtmiseks (2).

Määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisa B osas sätestatud kosmeetikatoote ohutushinnangu koostab kvalifitseeritud ohutuse hindaja. Vastutav isik ja ohutuse hindaja peaksid tegema tihedat koostööd, et tagada toote ohutuse nõuetekohane hindamine ja dokumenteerimine ning hinnangu ajakohastamine. Vastutav isik ja ohutuse hindaja peaksid koguma kogu vajaliku teabe, nagu nõutakse määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisa A osas.

Kosmeetikatoote ohutusaruanne peab olema koostatud läbipaistvalt, olema hästi põhjendatud ja kergesti mõistetav.

Kosmeetikatoote ohutusaruanne on eri moodulitest koosnev ekspertide koostatud dokument, milles leiduvat I lisa A osas nõutavat teavet võib säilitada eri andmebaasides. Aruanne, mis peaks sisaldama vähemalt määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisas nimetatud teavet, peaks koosnema samadest või sarnastest punktidest, et pädevatel asutustel oleks lihtsam sealt teavet hankida. Võib siiski olla piisav, kui esitada igas punktis selge viide dokumendile, mis sisaldab asjakohast teavet ning on elektroonilisel või trükitud kujul kergesti kättesaadav.

2.   MÄÄRUSE (EÜ) nr 1223/2009 I LISA. KOSMEETIKATOOTE OHUTUSARUANNE

Kosmeetikatoote ohutusaruanne peab sisaldama vastavalt määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisale vähemalt seda teavet, mida nõutakse I lisa A ja B osa punktides.

A osa eesmärk on koguda kogu teave, mis on vajalik toote ohutuse hindamiseks, samas kui B osas sätestatakse (alates andmetest) toote ohutuse kohta tehtud järelduste põhjendused.

Ohutusaruande ülesehituses ja sisus peaksid kajastuma määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisa nõuded. Kui aruanne ei sisalda otseselt nõutavat teavet, peaks selles olema viide muule kergesti kättesaadavale allikale.

Vastutav isik peab tagama kosmeetikatoote ohutusaruande ajakohastamise, võttes arvesse pärast toote turuleviimist lisanduvat asjakohast teavet (3).

3.   A OSA. KOSMEETIKATOOTE OHUTUST KÄSITLEV TEAVE

Kosmeetikatoote ohutusaruande A osa eesmärk on koguda teavet, mis on vajalik kosmeetikatoote ohutuse tõendamiseks. Teave peaks võimaldama ohutuse hindajal selgelt kindlaks teha kosmeetikatootega inimese tervisele kaasneda võivad riskid ja määrata tuvastatud ohtude põhjal kindlaks riskide suurus. Ohuallikaks võib olla näiteks tooraine, tootmisprotsess, pakend, toote kasutustingimused, mikrobioloogilised andmed, kasutatud kogused, ainete toksikoloogiline iseloomustus jne.

Kuna määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisa A osas nõutakse vähemalt kõnealuse lisa A osa punktides loetletud andmete esitamist, tuleks iga kõrvalekalle A osa nõuetest põhjendada.

Määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisa A osas on loetletud miinimumandmed, mis peavad olema ohutuse hindajale ohutushindamise läbiviimiseks kättesaadavad.

Lisaks määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisa A osas loetletud miinimumandmetele võib ohutuse hindaja kasutada vajaduse korral lisaandmeid. Samas võib ohutuse hindaja või vastutav isik leida, et osa nõutavatest andmetest ei ole toote liiki arvestades toote ohutuse hindamise puhul asjakohane või vajalik (nt säilitusainete minimaalse vajaliku sisalduse analüüs). Sel juhul tuleb konkreetsete andmete puudumist A osas selgelt põhjendada ning ohutuse hindaja peab kordama ja kinnitama seda põhjendust B osas esitatavas arutelus. Vastutav isik peab kontrollima nõutavate andmete olemasolu või nende puudumise põhjendatust.

A osas nõutavad andmed võivad olla saadud ükskõik millisest usaldusväärsest allikast. Nende hulka kuuluvad näiteks tarnijalt saadud andmed, teaduskirjandus, sarnaste või muude tootekategooriatega saadud kogemused, asjaomast toodet või selles leiduvaid aineid käsitlevate uuringute tulemused, sarnase koostisega toodete kohta kättesaadavad andmed või arvutimudelid. Ohutusaruandes tuleks rõhutada andmete asjakohasust asjaomase toote puhul.

Abi võib olla ka riskihindamisega tegelevate ELi teaduskomiteede avaldatud suunistest (4) ning pädevate riigiasutuste ja kutseorganisatsioonide soovitustest.

3.1.   Kosmeetikatoote kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis

Kosmeetikatoote ohutusaruande selle osa eesmärk on esitada valmistoote täpne kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis alates toorainetest. Toorained on ained või segud, mida kasutatakse kosmeetikatoote tootmisel. Märkida tuleb iga aine kavandatud otstarve.

Esitada tuleb toote täielik koostis, iga tooraine nimetus ja määratlus ehk kvalitatiivne koostis (sealhulgas võimaluse korral keemiline nimetus, INCI, CASi, EINECSi/ELINCSi nimetused ja numbrid) ning iga tooraine kogus aine massiprotsendina ehk kvantitatiivne koostis. Vältida tuleks vahemike kasutamist, välja arvatud juhul, kui seda on võimalik põhjendada (nt viskoossuse või pH reguleerijate puhul). Kui kontsentratsioonivahemikud on vältimatud, peaksid toksikoloogilised kaalutlused ja arvutused põhinema suurimal kontsentratsiooninäitajal. Kasulik võib olla näidata ära ka toorainete tarnija(d).

Valmistoote koostises tuleb nimetada kõik toorainetena tarnitavates kaubanduslikes segudes olevad ained (sh otse lisatud säilitusained, antioksüdandid, kelaadimoodustajad, puhverained, lahustid, muud lisaained jne) ja esitada nende kogused. See kehtib ka kõikide tootesse kaudselt lisatud ainete, näiteks toorainete säilitamiseks kasutatavate säilitusainete kohta. Märkida tuleb iga aine kavandatud otstarve.

Kui tootes on keemiliselt täpselt määratletud aineid, tuleb märkida nende kogus ja molekulivalem koos analüüsiandmetega (puhtusaste, peamised lisandid, kasutatud kriteeriumid ja katsemeetodid).

Kui toode sisaldab keerulise koostisega komponente, tuleb märkida nende omadused ja kogus ning esitada kasutatud segu ja materjali(de) selge määratlus, et saaks tuvastada ainete koostist ja mõju (tootmis- ja puhastusprotsessid, sh füüsilised, keemilised, ensümaatilised, biotehnoloogilised ja mikrobioloogilised etapid). Märkida tuleb kasutatud puhtuskriteeriumid ja katsemeetodid. Keerulise koostisega komponentide hulka kuuluvad näiteks mineraalse, taimse, loomse või biotehnoloogilise päritoluga koostisosad. Keerulise koostisega komponentide puhul on vajaliku teabe ulatus, mis sõltub koostisosa laadist ja päritolust, selgelt sätestatud tarbijaohutuse komitee suunavates märkustes (5).

Kui tootes on nii keemiliselt täpselt määratletud aineid kui ka keerulise koostisega komponente, kohaldatakse samuti eespool nimetatud suuniseid.

Kui luuakse mõni lõhnaühend, mis sisaldab mitut lõhnaingredienti ja haistmist mõjutavaid, lõhna tugevdavaid, kaitsvaid või lõhnu segava toimega aineid, ning see lisatakse tahtlikult kosmeetikatootele, et anda sellele lõhn või varjata ebameeldivat lõhna, tuleb märkida lõhnaühendi nimetus ja koodinumber ning tarnija andmed. Kvalitatiivne ja kvantitatiivne teave lõhnaühendis sisalduvate reguleeritud ainete kohta ning ohutushinnangu jaoks vajalik teave tuleb avalikustada vastutavale isikule ja ohutuse hindajale ning see tuleks esitada ohutusaruandes.

3.2.   Kosmeetikatoote füüsikalised ja keemilised omadused ning stabiilsus

Kosmeetikatoote ohutusaruande selle osa eesmärk on kirjeldada kasutatud ainete või segude ja kosmeetikatoote enda asjakohaseid füüsikalisi ja keemilisi omadusi. Need andmed on asjakohase ohutushindamise läbiviimisel väga olulised, kuivõrd need võivad mõjutada kosmeetikatoote ohutust. Näiteks füüsikalis-keemilised omadused koos muu teabega võivad aidata ohutuse hindajal määrata kindlaks vajaduse uurida asjakohaseid toksikoloogilisi näitajaid.

Peale selle luuakse ainete või segude ning valmistoodete füüsikalis-keemiliste omadustega võrdlusalus, millele tuginedes saab hinnata toodete ja toorainete vastuvõetavust kvaliteedi seisukohast
   (6)
  .

Selles kosmeetikatoote ohutusaruande osas nõutakse ka kosmeetikatoote stabiilsuse hindamist mõistlikult ettenähtavates ladustamistingimustes. Eesmärk on hinnata, kas kosmeetikatoote stabiilsus mõjutab toote ohutust ja kvaliteeti, ning kasutada teavet selleks, et määrata kindlaks toote minimaalne säilimisaeg ja säilimisaeg pärast avamist.

3.2.1.   Ainete või segude füüsikalised ja keemilised omadused

See kirjeldus peab sisaldama teavet iga tootes leiduva aine ja segu kõige olulisemate füüsikalis-keemiliste omaduste kohta, milleks on näiteks keemiline määratlus, füüsikaline olek, molekulmass, lahustuvus, jaotuskoefitsient, aine puhtus, muud konkreetsete ainete ja segude iseloomustamisel asjakohased näitajad ning polümeeride puhul keskmine molekulmass või molekulmasside vahemik.

Vajaduse korral, eriti nanomaterjalide puhul, tuleks lisada füüsikalis-keemiliste omaduste juurde aineosakeste suurusjaotuse kõver.

Kosmeetikatootjad peaksid tagama, et toorainete tarnijad dokumenteeriksid nõuetekohaselt toorainete andmed. Andmed peavad olema kättesaadavad iga tooraine kohta, mida tootes tegelikult kasutatakse. Sõltuvalt aine otstarbest võib vaja minna lisaandmeid. Ultraviolettkiirguse neelajate puhul tuleks näiteks esitada neeldumisspekter.

Iga füüsikalis-keemiliste omaduste kirjelduse puhul (iga tootes sisalduva aine ja segu puhul) tuleks ohutusaruandesse märkida standardmeetodid.

3.2.2.   Valmis kosmeetikatoote füüsikalised ja keemilised omadused ning stabiilsus

Kirjeldus peab sisaldama andmeid valmistoote kohta. Igas kirjelduses peaksid olema esitatud asjakohased piirid (nt pH 5,5–6,5).

Iga valmistoote füüsikalis-keemiliste omaduste kirjelduse puhul tuleks märkida kosmeetikatoote ohutusaruandesse standardmeetodid.

3.2.3.   Kosmeetikatoote stabiilsus

Kuna nõutakse, et kosmeetikatoote stabiilsust oleks hinnatud mõistlikult ettenähtavates ladustamistingimustes, siis juhul, kui stabiilsus sõltub ladustamistingimustest, tuleb neid tingimusi käsitlev teave edastada kogu tarneahelale, ning juhul, kui stabiilsus on oluline lõpptarbija jaoks, tuleks sellele viidata toote märgistuses.

Kirjeldada tuleks meetodit, mida kasutatakse toote minimaalse säilimisaja kindlaksmääramiseks. Osutada tuleks ka igasugustele spetsiaalsetele säilitamisega seotud ettevaatusabinõudele.

Ohutusaruandesse tuleks märkida kogu olemasolev teave, mida kasutati nimetatud minimaalse säilimisaja põhjendamiseks. Selleks et kindlaks määrata läbiviidud stabiilsusuuringu sidusus ja kontrollida toote jaoks valitud minimaalse säilimisaja asjakohasust, tuleks kosmeetikatoote ohutusaruandesse lisada stabiilsusuuringuga seotud katsete kirjeldused ja nende katsete tulemused. Peale selle tuleks esitada:

| 1) | tõend selle kohta, et stabiilsuse kontrollimisel kasutatud toote koostis vastab tegelikult turule viidava toote koostisele; |
| --- | --- |

1)

tõend selle kohta, et stabiilsuse kontrollimisel kasutatud toote koostis vastab tegelikult turule viidava toote koostisele;

| 2) | vajaduse korral säilitusaine tõhususe uuringu tulemused, näiteks säilivuskatse tulemused (7); |
| --- | --- |

2)

vajaduse korral säilitusaine tõhususe uuringu tulemused, näiteks säilivuskatse tulemused (7);

| 3) | vajaduse korral teave selle kohta, kui kaua säilib toode pärast avamist, (8) ja selle põhjendus. |
| --- | --- |

3)

vajaduse korral teave selle kohta, kui kaua säilib toode pärast avamist, (8) ja selle põhjendus.

Tarbijaohutuse komitee on soovitanud teha asjakohaseid stabiilsuskatseid, mida on kohandatud vastavalt kosmeetikatoote liigile ja selle ettenähtud kasutusviisile. Selleks et stabiilsusprobleeme ei kutsuks esile kasutatava mahuti ja pakendi liik, kasutatakse praegu füüsilise stabiilsuse katsete tegemisel inertsest materjalist mahuteid ja mahuteid, milles toode kavatsetakse turule viia (9).

3.3.   Mikrobioloogiline kvaliteet

Kosmeetikatoote ohutusaruande selle osa eesmärk on määrata mikrobioloogilisest seisukohast kindlaks toorainete (ainete või segude) ning valmistoote vastuvõetavad mikrobioloogilised andmed. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisale tuleb erilist tähelepanu pöörata selliste kosmeetikatoodete mikrobioloogilistele andmetele, mis on ette nähtud tundlikele kehapiirkondadele ja konkreetsetele sihtrühmadele. Lisaks on mikrobioloogilist kvaliteeti käsitlev teave oluline selleks, et põhjendada valmistoote ohutust silmas pidades säilitussüsteemi tõhusust ning nõuetekohastes hoiutingimustes säilitatava kosmeetikatoote minimaalset säilimisaega ja säilimisaega pärast avamist
   (10)
  .

Ohutushinnangus tuleb käsitleda toorainete (ainete või segude) ja kosmeetikatoodete mikrobioloogilisi andmeid. Erilist tähelepanu tuleb pöörata selliste kosmeetikatoodete mikrobioloogilistele andmetele, mida kasutatakse silmaümbruses, mis puutuvad kokku limaskestadega või kahjustatud nahaga (nt ärritunud või atoopilise naha jaoks sobivad nahahooldustooted), mis on ette nähtud alla kolme aasta vanustele lastele, eakatele või immuunsüsteemi häiretega isikutele.

3.3.1.   Ainete ja segude mikrobioloogiline kvaliteet

Mikrobioloogilise kvaliteedi põhinäitajad on algne saastatuse tase ja mikroobide kasvu võimalus. Erilist tähelepanu tuleks pöörata toorainetele (ainetele ja segudele), kus mikroobide kasv on kõige tõenäolisem (nt veepõhised segud, valgurikkad materjalid, taimse või loomse päritoluga toorained). Samas on olemas ka tooraineid, mis mikroobide kasvu ei soodusta, näiteks orgaanilised lahustid.

3.3.2.   Valmis kosmeetikatoote mikrobioloogiline kvaliteet

Mikrobioloogilise vastuvõtlikkuse põhjal võib eristada kolme tootekategooriat:

| 1) | väikese mikrobioloogilise riskiga tooted (nt tooted, mille alkoholisisaldus on üle 20 %, orgaaniliste lahustite põhised tooted, kõrge/madala pH-ga tooted), mille puhul ei tule teha säilivuskatset ega kontrollida valmistoote mikrobioloogilist kvaliteeti; esitada tuleb siiski teaduslik põhjendus; |
| --- | --- |

1)

väikese mikrobioloogilise riskiga tooted (nt tooted, mille alkoholisisaldus on üle 20 %, orgaaniliste lahustite põhised tooted, kõrge/madala pH-ga tooted), mille puhul ei tule teha säilivuskatset ega kontrollida valmistoote mikrobioloogilist kvaliteeti; esitada tuleb siiski teaduslik põhjendus;

| 2) | ühekordseks tarvitamiseks ettenähtud tooted ja tooted, mida ei ole võimalik avada (nt mille pakend võimaldab doseerida toodet, ilma et see puutuks kokku õhuga), mille puhul tuleb analüüsida vaid valmistoote mikrobioloogilist kvaliteeti; esitada tuleb siiski teaduslik põhjendus; |
| --- | --- |

2)

ühekordseks tarvitamiseks ettenähtud tooted ja tooted, mida ei ole võimalik avada (nt mille pakend võimaldab doseerida toodet, ilma et see puutuks kokku õhuga), mille puhul tuleb analüüsida vaid valmistoote mikrobioloogilist kvaliteeti; esitada tuleb siiski teaduslik põhjendus;

| 3) | kõik muud tooted, mille puhul tuleb teha valmistoote säilivuskatse ja kontrollida valmistoote mikrobioloogilist kvaliteeti. |
| --- | --- |

3)

kõik muud tooted, mille puhul tuleb teha valmistoote säilivuskatse ja kontrollida valmistoote mikrobioloogilist kvaliteeti.

Konkreetsed suunised valmistoote mikrobioloogilise kvaliteedi kohta on esitatud tarbijaohutuse komitee suunavates märkustes (11).

3.4.   Lisandid, jäljed ja teave pakendimaterjali kohta

Kosmeetikatoote ohutusaruande selle osa eesmärk on hinnata, kas kosmeetikatoode sisaldab aineid, mida ei ole lisatud toote koostisesse tahtlikult ja mis võivad mõjutada toote ohutust.

Lisandid on toorainetes ettekavatsematult esinevad ained.

Jälg on väike kogus ainet, mis esineb ettekavatsematult valmistootes. Jälgi tuleb hinnata seoses valmistoote ohutusega. Kui valmistootes esineb jälgi keelatud ainetest, tuleb esitada tõendid selle kohta, et neid ei ole tehniliselt võimalik vältida.

Jäljed võivad olla pärit järgmistest allikatest: toorainetes esinevad lisandid; tootmisprotsess; tootes esinevate ainete võimalikud keemilised muutused/vastastikmõjud ja/või migratsioon, mis võib toimuda tavapärastes ladustamistingimustes ja/või kokkupuutel pakendimaterjaliga.

Kuna ained võivad pakendist toote koostisesse edasi kanduda, tuleb arvesse võtta pakendimaterjali asjakohaseid omadusi.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisa punktile 4 tuleb ohutusaruande osas „Lisandid, jäljed ja teave pakendimaterjali kohta” käsitleda kolme konkreetset küsimust:

| a) | ainete ja segude puhtus; |
| --- | --- |

a)

ainete ja segude puhtus;

| b) | keelatud ainete jälgede esinemise korral nende tehnilise vältimatuse tõendamine; |
| --- | --- |

b)

keelatud ainete jälgede esinemise korral nende tehnilise vältimatuse tõendamine;

| c) | pakendimaterjali asjakohased omadused, eelkõige selle puhtus ja stabiilsus. |
| --- | --- |

c)

pakendimaterjali asjakohased omadused, eelkõige selle puhtus ja stabiilsus.

Praktikas võib neid osasid tõlgendada järgmiselt:

| a) | lisandite ja jälgede täpne määratlemine (vt 3.4.1); |
| --- | --- |

a)

lisandite ja jälgede täpne määratlemine (vt 3.4.1);

| b) | tõendid keelatud ainete tehnilise vältimatuse kohta (vt 3.4.2); |
| --- | --- |

b)

tõendid keelatud ainete tehnilise vältimatuse kohta (vt 3.4.2);

| c) | ainete võimalik vabanemine pakendist või toote seisundi võimalik halvenemine pakendiga kokkupuutumise tagajärjel (vt 3.4.3). |
| --- | --- |

c)

ainete võimalik vabanemine pakendist või toote seisundi võimalik halvenemine pakendiga kokkupuutumise tagajärjel (vt 3.4.3).

Lisandite ja pakendimaterjali analüüsimisel on väga oluline tarnijatelt saadav teave, mida tuleks eelistada.

3.4.1.   Ainete ja segude puhtus

Ainete – näiteks lisandite ja jälgede – ettekavatsematu esinemine valmistootes võib mõjutada toote ohutust. Kosmeetikatoote ohutusaruanne peab sisaldama andmeid toorainete (ainete ja segude) puhtuse kohta ning selles tuleb kindlaks määrata toksikoloogiliselt olulised ained, mis esinevad tootes ettekavatsematult. Neid aineid tuleks võtta arvesse toote ohutushinnangus.

Lisandid on toorainetes ettekavatsematult esinevad ained.

Jälg on väike kogus ainet, mis esineb ettekavatsematult valmistootes.

Jälgede esinemist valmistootes saab hinnata kahel viisil:

| a) | kasutades iga tooraine kirjeldust/tehnilisi andmeid, mis tuginevad teadmistele tooraine tootmisprotsessi kohta (aine päritolu, tootmisprotsess, sünteesimisviis, ekstraheerimisprotsess, kasutatud lahusti jne); |
| --- | --- |

a)

kasutades iga tooraine kirjeldust/tehnilisi andmeid, mis tuginevad teadmistele tooraine tootmisprotsessi kohta (aine päritolu, tootmisprotsess, sünteesimisviis, ekstraheerimisprotsess, kasutatud lahusti jne);

| b) | kasutades toorainete puhul ja vajaduse korral ka valmistoodete puhul (nt seoses nitrosamiinidega, mis võivad tekkida tootmisprotsessi käigus või pärast seda) võimalike lisandite füüsikalis-keemilist analüüsi. |
| --- | --- |

b)

kasutades toorainete puhul ja vajaduse korral ka valmistoodete puhul (nt seoses nitrosamiinidega, mis võivad tekkida tootmisprotsessi käigus või pärast seda) võimalike lisandite füüsikalis-keemilist analüüsi.

Keelatud ainete jälgi käsitletakse käesolevate suuniste jaotises 3.4.2.

Mõne jälje kohta on olemas seadusest tulenevad kontsentratsiooni piirmäärad. Selliste ainete jälgede kontrolli alla võtmiseks, mis ei ole keelatud ja mille kohta ei ole seadusest tulenevaid kontsentratsiooni piirmäärasid, ent millest võib oodata, et need mõjutavad tarbija ohutust, peab ohutuse hindaja tegema ohutushindamise.

3.4.2.   Tõendid keelatud ainete jälgede tehnilise vältimatuse kohta

Jaotises 3.4.1 sätestatud korda tuleb järgida kõikide teadaolevate lisandite ja jälgede toksikoloogilise mõju hindamisel; valmistootes esinevate keelatud ainete jälgede puhul tuleb aga teha veel täiendavaid uuringuid (12).

Kui nende esinemist ei ole tehniliselt võimalik vältida, peab kosmeetikatoote tootja esitama nende tehnilise vältimatuse kohta tõendid. See tähendab, et nende jälgede esinemist tuleb põhjendada kõikide vajalike vahenditega. Keelatud ainete jälgede sisaldus tuleb hoida nii väike, kui see on häid tootmistavasid järgides mõistlike vahenditega saavutatav. Peale selle peab ohutuse hindaja otsustama, kas nende tase on toksikoloogiliselt vastuvõetav ning kas toode on ikkagi ohutu.

Eriti künniseta genotoksiliste ja kantserogeensete ainete (13) puhul peaks kosmeetikatööstus jätkama oma heade tavade täiustamist, et vähendada nende ainete esinemist (järgides põhimõtet „mõistlike vahenditega saavutatav madalaim tase”) (14) valmis kosmeetikatootes. Peamine mure on tagada inimeste tervise kaitse, nagu nõutakse määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikliga 3.

Jälgede teket, mille põhjuseks on ainete lagunemine valmistootes (stabiilsuse probleemid), säilitamis- või transpordiprobleemid või toorainete vastastikmõju, tuleks vältida heade tootmistavade abil või ka toote koostise muutmisega.

3.4.3.   Pakendimaterjali asjakohased omadused

Pakendimaterjal tähendab mahutit (või esmast pakendit), mis puutub tootega otse kokku. Valmistootega otse kokku puutuvate pakendimaterjalide asjakohased omadused on tähtsad kosmeetikatoote ohutuse seisukohast. Kasulik võiks olla tutvuda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1935/2004 (15).

Tarvilikku teavet pakuvad kogemused, mis on saadud seoses juba turul olevate sarnase koostisega toote ja pakendi kombinatsioonidega. Materjale, mis on töötatud välja toiduainete pakendamiseks, on sageli juba katsetatud, nii et asjakohane teave stabiilsuse ja migratsiooni kohta võib juba olemas olla. Lisaanalüüse ei pruugita nõuda. Uute või uudsete pakendite puhul võib vaja minna ulatuslikumat hindamist.

Pakendimaterjali, kosmeetikatoote koostise ja väliskeskkonnaga kokkupuutumise kombinatsioon võib mõjutada valmistoote ohutust järgmistel põhjustel:

| a) | toote ja pakendimaterjali vastastikmõju; |
| --- | --- |

a)

toote ja pakendimaterjali vastastikmõju;

| b) | pakendimaterjali kaitsekihiomadused; |
| --- | --- |

b)

pakendimaterjali kaitsekihiomadused;

| c) | ainete migratsioon pakendimaterjalilt/pakendimaterjalile. |
| --- | --- |

c)

ainete migratsioon pakendimaterjalilt/pakendimaterjalile.

Teave tootega otse kokku puutuvate pakendimaterjalide asjakohaste omaduste kohta peaks võimaldama hinnata võimalikke riske. Asjakohaste omaduste hulka võivad kuuluda näiteks:

| a) | pakendimaterjali koostis, sealhulgas tehnilised lisaained; |
| --- | --- |

a)

pakendimaterjali koostis, sealhulgas tehnilised lisaained;

| b) | tehniliselt vältimatud lisandid; |
| --- | --- |

b)

tehniliselt vältimatud lisandid;

| c) | võimalik migratsioon pakendilt. |
| --- | --- |

c)

võimalik migratsioon pakendilt.

See teave viitab üksnes ohule. Riski hindamine on ohutuse hindaja ülesanne (16).

Uuringud toote koostise ja pakendi vastastikmõjude/sobivuse kohta eeldavad katsete tegemist väikeste ainekoguste võimaliku kandumise kohta esmasest pakendimaterjalist tootesse. Need katsed tehakse spetsiifilistes ja asjakohastes katsetingimustes. Kosmeetikatoodete jaoks ei ole siiski olemas standardset menetlust. Asjakohase hindamise läbiviimiseks võib aluseks võtta andmed toote koostise ja esmase pakendimaterjali kohta ning kogenud eksperdi otsuse.

Kui migratsioon sõltub ladustamistingimustest, tuleb toote märgistuses esitada vajalikud tingimused. Kui toode on tundlik valguse või õhu suhtes, mis kahjustavad toote ohutust või tõhusust, tuleks kasutada sobivat pakendit.

3.5.   Tavaline ja mõistlikult ettenähtav kasutus

Kõnealune osa, milles käsitletakse toote tavalist ja mõistlikult ettenähtavat kasutust, on ohutuse hindajale oluline selleks, et määrata kindlaks asjakohane kokkupuutestsenaarium. Tarbijat tuleks toote ettenähtud kasutusviisist korralikult teavitada, et vältida toote ebaõiget kasutamist.

Peale selle peaksid hoiatused ja muud selgitused toote märgistusel olema kindlaksmääratud tavalise ja mõistlikult ettenähtava kasutusega kooskõlas ning nende lisamise kohta tuleb esitada põhjendused.

Toote ettenähtud tavalise kasutuse ja mõistlikult ettenähtava kasutuse kohta tuleb esitada arusaadav selgitus. Näiteks šampooni ettenähtud tavaline kasutus on toote kasutamine peanahal, samas kui mõistlikult ettenähtav (kuigi kavandamata) kasutus oleks selle kasutamine dušigeelina. Allaneelamine oleks selge väärkasutus.

Sel otstarbel võib olla kasulik rakendada praktilist lähenemisviisi. Näiteks võib lisada kosmeetikatoote ohutusaruandesse pakendi foto või illustratsiooni, millest on nähtav toote kujundus ja toote ettenähtud kasutusviis. Kasulik oleks ka viidata seosele hoiatuste ja märgistusega, nagu on rõhutatud määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisas.

3.6.   Kokkupuude kosmeetikatootega

Kokkupuute hindamine on väga oluline riskihindamise element. Selle osa eesmärk on määrata kindlaks kosmeetikatoote kogus, mis puutub tavalise või mõistlikult ettenähtava kasutuse puhul iga kasutuskorra juures kokku inimese keha välispinna osadega või hammaste ja suuõõne limaskestadega, ning toote kasutussagedus.

Kosmeetikatootega kokkupuute hindamisel võetakse arvesse järeldusi määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisa punkti 5 kohase „tavalise ja mõistlikult ettenähtava kasutuse” kohta, mis on tehtud seoses mitme punktis 6 selgelt loetletud aspektiga. Vajaduse korral tuleks arvesse võtta ka kokkupuudet, mis toimub muul viisil kui otsese kasutamise teel.

Kokkupuute analüüsimiseks vajaminevas konkreetsete kasutustingimuste kirjelduses tuleks võtta arvesse ka järgmisi näitajaid:

| a) | toote liik (nt mitte mahapestav toode, mahapestav toode); |
| --- | --- |

a)

toote liik (nt mitte mahapestav toode, mahapestav toode);

| b) | kasutuspiirkond (nt terve keha, silmad, suuõõs); |
| --- | --- |

b)

kasutuspiirkond (nt terve keha, silmad, suuõõs);

| c) | kasutatava toote kogus tavalise ja mõistlikult ettenähtava kasutuse korral (nt kui šampooni kasutatakse dušigeelina); |
| --- | --- |

c)

kasutatava toote kogus tavalise ja mõistlikult ettenähtava kasutuse korral (nt kui šampooni kasutatakse dušigeelina);

| d) | kasutamise kestus ja sagedus; |
| --- | --- |

d)

kasutamise kestus ja sagedus;

| e) | võimalikud (ettenähtavad) kokkupuute viisid (nt suukaudne huulepulga ja hambapasta puhul, sissehingamine aerosoolide ja lahustite puhul); |
| --- | --- |

e)

võimalikud (ettenähtavad) kokkupuute viisid (nt suukaudne huulepulga ja hambapasta puhul, sissehingamine aerosoolide ja lahustite puhul);

| f) | kasutajate sihtrühm (nt alla kolme aasta vanused lapsed, täiskasvanud); |
| --- | --- |

f)

kasutajate sihtrühm (nt alla kolme aasta vanused lapsed, täiskasvanud);

| g) | osakeste suuruse mõju kokkupuutele. |
| --- | --- |

g)

osakeste suuruse mõju kokkupuutele.

Tarbijaohutuse komitee suunavates märkustes esitatakse kasulikku teavet kokkupuute arvutamise kohta ja eeskätt asjakohased tabelid (17).

Kuna need tabelid aga ei pruugi sisaldada konkreetsete kosmeetikatoodete kohta koguseid, millega igapäevaselt kokku puututakse, võib kasutada ka muid kokkupuute arvutamise viise. On olemas mitu muud võimalust. Näiteks võib arvutuste tegemisel lähtuda kasutuspiirkonna ulatusest või kasutajate kogemusi käsitlevatest andmetest.

Kui olemasolevaid andmeid ei peeta piisavaks, on soovitatav eeldada ettenähtavaid kasutustingimusi arvesse võttes kõige halvemat kokkupuutestsenaariumi.

Arvesse tuleks võtta konkreetset sihtrühma ja tootega muul viisil kokku puutuvat elanikkonna osa. Näiteks kutsealaseks kasutuseks ettenähtud toodete puhul on sihtrühma tarbijate ja tootega kutsealaselt kokku puutuvate isikute kokkupuutestsenaariumid erinevad kokkupuute sageduse ja kestuse poolest ning tootega kokku puutuva nahapiirkonna ulatuse ja toote võimaliku sissehingamise poolest (nt kui hinnatakse šampooni riski tarbijatele, tuleks toote peanahaga kokkupuutumise sageduseks arvestada umbes kord päevas, samas kui juuksuri puhul tuleks toote kätega kokkupuutumise sageduseks arvestada mitu korda päevas).

3.7.   Kokkupuude ainetega

Kokkupuudet iga kosmeetikatootes sisalduva ainega tuleb hinnata selleks, et arvesse võtta iga üksiku ainega seotud riski. Kosmeetikatoote ohutusaruande selle osa eesmärk on määrata kindlaks iga aine kogus, mis puutub tavalise või mõistlikult ettenähtava kasutuse puhul iga kasutuskorra ajal kokku inimese keha välispinna osadega või hammaste ja suuõõne limaskestadega, ning toote kasutussagedus.

Selleks et arvutada kokkupuudet iga kosmeetikatootes leiduva ainega, võetakse aluseks kokkupuude valmistootega ja üksikute ainete kontsentratsioon valmistootes. Selle kokkupuute arvutamine on oluline selleks, et hinnata iga ainega kaasnevat võimalikku riski.

Selleks et arvutada kokkupuudet üksikute ainetega, võetakse aluseks toote kvantitatiivne koostis. Kui ained tekivad või vabanevad toote kasutamise ajal, tuleks ohutushinnangus nendega kokkupuutumist hinnata ja arvesse võtta.

Iga üksiku ainega kokkupuute tingimused sõltuvad valmis kosmeetikatootega kokkupuute tingimustest vastavalt jaotisele 3.6.

3.8.   Ainete toksikoloogiline iseloomustus

Kosmeetikatoote ohutusaruande selle osa eesmärk on kirjeldada iga valmistootes oleva ainega seotud toksikoloogilisi ohte, määrata kindlaks võimalik kokkupuude ja koostada riskide kirjeldus. Need aspektid on riskihindamise tegemisel väga olulised, kuna need on riskihindamisprotsessi kolm peamist etappi
   (18)
  .

Arvesse võetavad näitajad, nagu ka vajalikud andmed, sõltuvad mitmest tegurist, sealhulgas kokkupuute viisist, toote kasutustingimustest, füüsikalis-keemilistest omadustest ning aine võimalikust imendumisest. Asjaomased näitajad peaks valima ohutuse hindaja, kellel tuleks oma otsust põhjendada.

Ohutuse hindaja peab tagama, et katseandmed vastavad määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 18 nõuetele loomkatsete kohta. Neid nõudeid selgitatakse komisjoni teatises loomkatsetest ja turustamiskeelust ning olukorrast seoses alternatiivsete meetoditega kosmeetikavaldkonnas
   (19)
  .

Määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisa A osa punktis 8 kehtestatakse kosmeetikatoote ohutusaruande jaoks peamised ainete toksikoloogilist iseloomustust käsitlevad nõuded.

3.8.1.   Üldised märkused toksikoloogilise iseloomustuse kui ohutushinnangu osa kohta

Iga aine või segu toksikoloogilise iseloomustuse olulisi elemente tuleks kirjeldada üksikasjalikult kosmeetikatoote ohutust käsitleva teabe hulgas (A osas) ja hinnata ohutushinnangus (B osas), pidades silmas kokkupuuteolukorda, iga aine loomuomast mürgisust (või ohtu) ja toote konkreetseid kasutustingimusi.

Selleks et mõista ohtlike ainetega kokkupuutuvate inimeste terviseriske, on kasu inimeste kogemustest, loomadega korraldatud uuringutest või loomkatseid asendavatest alternatiivsetest meetoditest. Toksikoloogilise iseloomustuse koostamiseks kasutakse toksikoloogilisi uuringuid, et teha kindlaks ohud, mida võib seostada riskiga inimestele. On oluline võtta arvesse tehtud uuringute kvaliteeti ja piiranguid. Selleks et määrata kindlaks, kas inimese tervist ohustavate riskide mõistmiseks on vaja uut teavet, tuleks arvesse võtta uuringu paikapidavust (20). Kõige kasulikumad on uuringud, mis on tehtud vastavalt rahvusvahelistele suunistele, ent kahjuks ei vasta kõik uuringud nendele standarditele. Seepärast tuleb iga aine toksikoloogilise iseloomustuse hindamisel arvesse võtta uuringute piiratust.

Ohutuse hindaja peaks tagama, et katseandmed vastavad määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 18 nõuetele loomkatsete kohta. Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule loomkatsetest ja turustamiskeelust ning olukorrast seoses alternatiivsete meetoditega kosmeetikavaldkonnas on sõnastatud komisjoni tõlgendus nendest nõuetest (21).

3.8.2.   Ainete toksikoloogiline iseloomustus kõikide asjaomaste toksikoloogiliste näitajate järgi

Iga aine toksikoloogilise iseloomustuse kindlaksmääramiseks tuvastatakse ohud ja kirjeldatakse sõltuvust annusest.

Esimene tähtis samm toksikoloogilise iseloomustuse väljatöötamisel on koguda aine omaduste kohta kogu asjakohane teave, mis peaks sisaldama järgmist:

| 1) | vastavalt komisjoni 30. mai 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 440/2008 (millega kehtestatakse katsemeetodid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) (22) ja heakskiidetud rahvusvahelistele suunistele või standarditele (nt OECD katsejuhised) ning headele laboritavadele tehtud in vivo või in vitro uuringute käigus saadud tegelikud katseandmed kui kõige väärtuslikum toksikoloogiline teave; |
| --- | --- |

1)

vastavalt komisjoni 30. mai 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 440/2008 (millega kehtestatakse katsemeetodid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) (22) ja heakskiidetud rahvusvahelistele suunistele või standarditele (nt OECD katsejuhised) ning headele laboritavadele tehtud in vivo või in vitro uuringute käigus saadud tegelikud katseandmed kui kõige väärtuslikum toksikoloogiline teave;

| 2) | olemasolevad katseandmed, mis ei ole saadud vastavalt kõige värskemale vastuvõetud/heakskiidetud katsejuhendile või heade laboritavade standarditele, ent mida käsitatakse paikapidavana; |
| --- | --- |

2)

olemasolevad katseandmed, mis ei ole saadud vastavalt kõige värskemale vastuvõetud/heakskiidetud katsejuhendile või heade laboritavade standarditele, ent mida käsitatakse paikapidavana;

| 3) | in vitro andmed või alternatiivsed andmed kehtivatest katsesüsteemidest, mida tuleks kasutada sõeluuringu jaoks, et ennustada ainete toksilisust; |
| --- | --- |

3)

in vitro andmed või alternatiivsed andmed kehtivatest katsesüsteemidest, mida tuleks kasutada sõeluuringu jaoks, et ennustada ainete toksilisust;

| 4) | inimesi käsitlevad andmed ja/või inimeste kogemused; üldjuhul ei ole vastuvõetav teha ohtude tuvastamiseks toksikoloogilisi uuringuid inimeste peal, ent kui andmed või kogemused on olemas, tuleks need lisada lõpphinnangusse; |
| --- | --- |

4)

inimesi käsitlevad andmed ja/või inimeste kogemused; üldjuhul ei ole vastuvõetav teha ohtude tuvastamiseks toksikoloogilisi uuringuid inimeste peal, ent kui andmed või kogemused on olemas, tuleks need lisada lõpphinnangusse;

| 5) | inimesi käsitlevad (kliinilised) andmed, sealhulgas kliiniliste katsete andmed ning muudest valdkondadest, näiteks toidu- ja meditsiinitööstusest pärit andmed; |
| --- | --- |

5)

inimesi käsitlevad (kliinilised) andmed, sealhulgas kliiniliste katsete andmed ning muudest valdkondadest, näiteks toidu- ja meditsiinitööstusest pärit andmed;

| 6) | turustamisjärgse jälgimise käigus kogutud andmed; |
| --- | --- |

6)

turustamisjärgse jälgimise käigus kogutud andmed;

| 7) | vabatahtlike katsealustega läbi viidud sobivusuuringud, mida tuleks kasutada vaid selleks, et veenduda asjaomase sihtrühma puhul ohututes kasutustasemetes (23); |
| --- | --- |

7)

vabatahtlike katsealustega läbi viidud sobivusuuringud, mida tuleks kasutada vaid selleks, et veenduda asjaomase sihtrühma puhul ohututes kasutustasemetes (23);

| 8) | keemilise struktuuri ja omaduste järgi sarnaste ainete kasutamisel põhinevad analoogmeetodid, (24) et ennustada koostisosa toksilisust; ainete rühmitamine ning struktuuri-aktiivsuse kvantitatiivse seose mudeli abil muul viisil kui katsete tegemisega saadud andmed. |
| --- | --- |

8)

keemilise struktuuri ja omaduste järgi sarnaste ainete kasutamisel põhinevad analoogmeetodid, (24) et ennustada koostisosa toksilisust; ainete rühmitamine ning struktuuri-aktiivsuse kvantitatiivse seose mudeli abil muul viisil kui katsete tegemisega saadud andmed.

Tuginedes kõikidest allikatest saadavale teabele ja võttes arvesse andmete kvaliteeti, saab ohutuse hindaja tõendite kaalukuse hindamise (25) abil anda hinnangu inimeste kahjustamise tõenäosusele.

Nõuetekohase riskianalüüsi eeltingimus on vajalike andmete kättesaadavus. Selles küsimuses lisateabe saamiseks võib tutvuda suunistega tarbijaohutuse komiteele esitatavate ohutustoimikute ettevalmistamiseks, mille kõnealune komitee on sätestanud oma suunavates märkustes. Ehkki need suunavad märkused on ette nähtud ainete jaoks, mille puhul on vajalik luba (st värvid, säilitusained ja UV-filtrid) või mis võivad muul viisil tekitada probleeme, võib neis sätestatud nõuetest abi olla kõigi kosmeetikatoodetes leiduvate ainete ohutuse hindamisel. Pealegi käsitletakse kõige viimaste suunavate märkuste ühes osas valmis kosmeetikatoodete ohutuse hindamist (26).

Toksikoloogilises iseloomustuses võib käsitleda mitmeid erinevaid näitajaid. Lõpliku otsuse selle kohta, millised näitajad on asjakohased, teeb ohutuse hindaja iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse kokkupuudet, toote kasutamist, ainete füüsikalis-keemilisi omadusi, ainete kohta saadud kogemusi jms (27). Vajaduse korral tuleb tähelepanu pöörata ka aine mõjule konkreetses kasutuspiirkonnas (nt ärritusele ja fototoksilisusele). Kui mõnda konkreetset näitajat ei peeta asjakohaseks, tuleks seda põhjendada.

Näitajad, mis võivad olla toksikoloogilise iseloomustuse seisukohast asjakohased, on:

| 1) | äge mürgisus asjakohaste kokkupuuteviiside puhul; |
| --- | --- |

1)

äge mürgisus asjakohaste kokkupuuteviiside puhul;

| 2) | ärritus ja söövitus; |
| --- | --- |

2)

ärritus ja söövitus;

| 3) | nahaärritus ja nahasöövitus; |
| --- | --- |

3)

nahaärritus ja nahasöövitus;

| 4) | limaskesta ärritus (silma ärritus); |
| --- | --- |

4)

limaskesta ärritus (silma ärritus);

| 5) | naha sensibiliseerimine; |
| --- | --- |

5)

naha sensibiliseerimine;

| 6) | nahakaudne imendumine; |
| --- | --- |

6)

nahakaudne imendumine;

| 7) | korduvannuse toksilisus (tavaliselt 28- või 90päevane uuring) (28); |
| --- | --- |

7)

korduvannuse toksilisus (tavaliselt 28- või 90päevane uuring) (28);

| 8) | mutageensus/genotoksilisus; |
| --- | --- |

8)

mutageensus/genotoksilisus;

| 9) | kantserogeensus; |
| --- | --- |

9)

kantserogeensus;

| 10) | reproduktiivtoksilisus; |
| --- | --- |

10)

reproduktiivtoksilisus;

| 11) | toksikokineetika (imendumise, jaotumise, metabolismi ja eritumise uuringud); |
| --- | --- |

11)

toksikokineetika (imendumise, jaotumise, metabolismi ja eritumise uuringud);

| 12) | valgusindutseeritud toksilisus. |
| --- | --- |

12)

valgusindutseeritud toksilisus.

Asjakohaste näitajate puhul tuleb edasiseks riskide iseloomustamisel kasutamiseks kindlaks määrata kõige olulisemad kontsentratsioonid või täheldatavat kahjulikku toimet mitteavaldavad annused (NOAEL) või väikseimad täheldatavat kahjulikku toimet avaldavad annused (LOAEL).

Lisateavet näitajapõhiste andmete ja nende tõlgendamise kohta leiab näitajaid käsitlevatest suunistest, (29) mille on koostanud Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) (30) rakendamiseks.

Mõne kosmeetikatoodete koostisaine, näiteks mineraalse, loomse, taimse või biotehnoloogilise päritoluga koostisosa (vt ka REACH-määrus: tundmatu või muutuva koostisega ained, komplekssed reaktsioonisaadused või bioloogilist päritolu materjalid või UVCB-ained) (31) puhul tuleb koostisaine toksikoloogilise iseloomustuse hindamiseks koostisaine määratluses hoolikalt käsitleda allikat, protsessi, asjassepuutuvaid organisme jms.

Kui mõnda ohtu ei ole võimalik piisavalt käsitleda või kui andmete usaldusväärsus jääb kahtlaseks, võib võtta kasutusele täiendavad määramatustegurid või võib olla vaja koguda lisaandmeid.

3.8.3.   Kõikide oluliste imendumisviiside vaatlemine

Inimese kokkupuutumisel kosmeetikatoodetega võivad olla olulised kokkupuutumine naha ja suu kaudu ning sissehingamise teel. Tähtis on arvutada süsteemne kokkupuude, et võrrelda seda asjakohase täheldatavat kahjulikku toimet mitteavaldava annusega (NOAEL). Nende kahe näitaja suhe kujutab endast ohutusvaru, millest nähtub, kas toodet võib pidada ohutuks või mitte (vt ka jaotis 3.8.4 jj).

Imendumine on seotud aine biosaadavusega ja on ohutusvaru arvutamisel väga oluline. Süsteemset kokkupuudet saab arvutada järgmiselt:

Formula

Imendumine võib toimuda mitmel välisel viisil: naha või suu kaudu või sissehingamise teel.

Kui kavandatud kokkupuude kosmeetikatootega ei ole kooskõlas ohutusandmetes esitatud kokkupuuteviisiga, tuleks kaaluda kokkupuuteviiside ekstrapoleerimist.

a)   Imendumine pärast nahakaudset kokkupuudet

Tootes leiduva aine nahakaudne imendumine (33) sõltub nii aine omadustest (nt log Pow väärtus, molekulmass) kui ka käitumisest tootes. Selleks et hinnata aine in vivo imendumist inimese naha kaudu, saab kasutada läbiviidud in vivo loomkatsete ning looma ja inimese naha in vitro uuringute andmeid. Kui puuduvad igasugused mõõtmisandmed ja imendumismäära ei ole võimalik teaduslikult usaldusväärse in silico meetodi või tavapäraste imendumismäärade abil kindlaks määrata, tuleb süsteemse kokkupuute arvutamisel aluseks võtta halvima stsenaariumi väärtus 100 % (34). Kui molekulmass on üle 500 Da ja log Pow väärtus on väiksem kui –1 või suurem kui 4, võib nahakaudse imendumise määraks pidada 10 %.

b)   Imendumine pärast suukaudset kokkupuudet

Kui mõistlikult ettenähtavate kasutusviiside hulka võib kuuluda allaneelamine, tuleks kokkupuutestsenaariumide hulka lisada kokkupuude suu kaudu.

c)   Imendumine pärast sissehingamist

Kõikides aerosoolides ja mõnes puudris kasutatavate ainete puhul tuleb süsteemse kokkupuute kindlaksmääramisel arvesse võtta kokkupuudet sissehingamise teel.

Lisaks võib esineda ka sekundaarne kokkupuude sissehingamise kaudu, kui kosmeetikatoode sisaldab lenduvaid aineid, mida võidakse toote otsese kasutuse korral tahtmatult sisse hingata (nt tolueen küünelakis, mitmesugused küünegeelides leiduvad ained jne).

3.8.4.   Süsteemse mõju vaatlemine ja ohutusvaru arvutamine

Toote ohutuse hindamine süsteemse toksilisuse seisukohast sõltub suurel määral iga aine kohta olemas olevatest andmetest, kuna valmis kosmeetikatoote süsteemse toksilisuse kohta andmeid ei ole.

Riskide iseloomustamisel antakse tavaliselt eksperthinnang võimaliku mitte mõõdetava kahjuliku mõju kohta, millele järgneb määramatusteguri või ohutusvaru arvutamine (35). See arvutamine sõltub süsteemsest kokkupuutest ainega ja selle toksikoloogilistest omadustest.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisa A osa punktile 8 tuleb süsteemset mõju ja ohutusvaru vaadelda ohutusaruande A osas. Kuna see on kohustuslik, tuleb selle tegematajätmist nõuetekohaselt põhjendada. Seda näiteks juhul, kui aine sisaldus kosmeetikatootes on väike ja selle kogused, millega (kõige halvema stsenaariumi kohaselt) eeldatavasti kokku puututakse, jäävad allapoole asjakohaseid toksikoloogilisi ohutuskünniseid (36). Teine näide võiks olla toidus kasutatavad materjalid, mille puhul kahjutu allaneelamise tase on märksa kõrgem.

Kui ohutusvaru arvutamise nõuet ei ole võimalik täita, võib põhjendatud juhtudel olla asjakohane kasutada iga aine ohutu annuse väljendamiseks muud viisi. Kui täheldatavat kahjulikku toimet mitteavaldav annus (NOAEL) ei ole teada, võib ohutusvaru arvutamiseks kasutada muid toksikoloogilisi kontrollväärtusi nagu täheldatavat toimet mitteavaldav annus (NOEL), väikseim täheldatavat kahjulikku toimet avaldav annus (LOAEL) ja väikseim täheldatavat toimet avaldav annus (LOEL); kosmeetikatoote ohutushinnangu kontekstis võib kasutada muudes valdkondades riskide kvalifitseerimiseks ja kvantifitseerimiseks kasutatavat võrdlusannust või põhimõtteliselt ohutut annust tingimusel, et on kindlaks määratud seos kokkupuutega – võrreldakse kokkupuudet kosmeetikatoote kaudu ja kõnealuseid annuseid.

Vastasel juhul ei ole võimalik tõendada konkreetses tootes sisalduva konkreetse aine ohutust.

Vastavalt tarbijaohutuse komitee suunavates märkustes kirjeldatud korrale (37) saab konkreetse kokkupuuteviisi ohutusvaru arvutada järgmise valemi abil:

Formula

kus süsteemse kokkupuute annuse saamiseks kombineeritakse väline kokkupuude (milligrammides kehamassi kilogrammi kohta päevas) imendumismääraga (mida väljendatakse tavaliselt protsentides või μg/cm2), sagedusega ja kehas püsimist iseloomustavate teguritega.

On üldiselt kokku lepitud, et aine ohutusvaru peaks olema vähemalt 100, et selle saaks kuulutada valmistootes kasutamiseks ohutuks.

Kokkupuuteviiside ekstrapoleerimise korral tuleks ideaalis arvesse võtta biosaadavust iga kokkupuuteviisi kaudu. 100 %-lise suukaudse biosaadavuse eeldusega võidakse toksilisuse uuringus suukaudset süsteemset kokkupuudet üle hinnata. Seepärast tuleks andmete puudumise korral eeldada, et suu kaudu manustatavast annusest on süsteemselt kättesaadav kuni 50 %. Kui on tõendeid, mis annavad alust eeldada vähest suukaudset biosaadavust, näiteks kui aine kujutab endast vähelahustuvaid tahkeid osakesi, võib olla asjakohasem eeldada, et manustatavast annusest on süsteemselt kättesaadav vaid 10 % (38). Kui andmed suukaudse imendumise kohta on olemas, tuleks neid arvutustes arvesse võtta.

NOAEL, mis valitakse ohutusvaru arvutamiseks, võetakse pikaajalistest korduvannuse toksilisuse uuringutest (alaägeda, subkroonilise ja/või kroonilise toksilisuse katsed, kantserogeensuse katsed, teratogeneesi katsed, reproduktiivtoksilisus jne).

Väärtus, mida kasutatakse, on kõige väiksem NOAEL, mis on saadud aine kasutustingimusi, liikide tundlikkust jms arvesse võtva kõige asjakohasema uuringu tulemusel.

Täieliku toksikoloogilise iseloomustuse põhjal tuleks kindlaks määrata süsteemse mõju NOAEL. Üldjuhul valitakse ohutusvaru arvutamiseks kõige asjakohasema näitaja väikseim asjakohane NOAEL.

Ohutu kasutamise põhjendamiseks ei saa kasutada ohutusvaru arvutamist, mis põhineb üksnes ühekordse annuse katsetest tuletatud keskmise surmava doosi (LD50) andmetel (selle asemel, et võtta aluseks vähemalt alaägeda toksilisuse katsetest saadud NOAEL).

Kui on võimalik selgelt näidata biosaadavuse puudumist, ei ole ohutusvaru vaja arvutada. Sellistel juhtudel tuleks siiski arvesse võtta võimalikku mõju konkreetses naha- või limaskesta piirkonnas.

3.8.5.   Ainete või toote teatud omaduste mõju toksikoloogilisele iseloomustusele

a)   Osakeste suurus

Osakeste suurus ja suurusjaotuse kõver võivad mõjutada aine toksilisust. Kui nende mõju valmistoote ohutusele ei ole võimalik välistada, tuleks need lisada aine füüsikalis-keemiliste omaduste hulka ja nendega tuleks arvestada ohutushinnangus. Tuleks lähtuda sel teemal esitatud kõige hiljutisematest teaduslikest arvamustest (mille on esitanud tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee ning tarbijaohutuse komitee) (39).

b)   Ainetes ja toorainetes leiduvad lisandid

Lisanditel võib olla ükskõik millise aine üldisele toksilisusele suur mõju. On oluline kontrollida aines leiduvaid lisandeid, et vältida või vähemalt hinnata mis tahes täiendavat lisanditest põhjustatud riski. Kui toksikoloogilisi uuringuid ohutusandmete saamiseks ei ole tehtud, võib teatud lisandite ohutuse hindamisel olla kasulikuks vahendiks toksikoloogiline ohutuskünnis (40).

Kui aine toksikoloogilise iseloomustuse saamiseks kasutatakse toksikoloogilisi uuringuid, tuleks kirjeldada toksikoloogilistes uuringutes kasutatud aine puhtust ja lisandeid. Kui kosmeetikatoote koostises tegelikult kasutatud partiide puhtusaste ei ole võrreldav, tuleb hinnata asjaomaseid erinevusi.

3.8.6.   Analoogmeetodite kasutamise põhjendamine ja õigustamine

Analoogmeetodite jaoks on mitmeid käsitlusviise. Selliste meetodite kasutamist tuleks põhjendada ja õigustada.

3.8.7.   Teabeallikate kindlaksmääramine

Toksikoloogilise iseloomustuse koostamiseks on aine puhul vaja hinnata teatud miinimumteavet.

Selle teabe võib koguda toksikoloogilistest uuringutest. Kui on olemas andmed inimeste kogemuste kohta, tuleks neid arvesse võtta.

Muud vahendid, nagu struktuuri-aktiivsuse kvantitatiivne seos või seostavad käsitlusviisid, on vaid toksilisuse hindamiseks, mistõttu tõendusmaterjali kaalukust tuleks põhjendada ja õigustada.

Arvesse tuleks võtta järgmisi teabeallikaid:

| a) | ohutus- ja kvaliteediandmed, mis võivad olla toote koostises olevate toorainete tarnijatel ja mida tarnijad peaksid kosmeetikatoote tootjaga jagama; see on oluline, võttes arvesse valmis kosmeetikatoote iga koostisosa ohutuse tõendamiseks vajalike andmete kättesaadavust; |
| --- | --- |

a)

ohutus- ja kvaliteediandmed, mis võivad olla toote koostises olevate toorainete tarnijatel ja mida tarnijad peaksid kosmeetikatoote tootjaga jagama; see on oluline, võttes arvesse valmis kosmeetikatoote iga koostisosa ohutuse tõendamiseks vajalike andmete kättesaadavust;

| b) | kui on olemas tarbijaohutuse komitee arvamus, tuleks kasutada arvamuses kasutatud NOAELi; ohutuse hindaja peaks arvesse võtma kõige uuemat teaduslikku arvamust; |
| --- | --- |

b)

kui on olemas tarbijaohutuse komitee arvamus, tuleks kasutada arvamuses kasutatud NOAELi; ohutuse hindaja peaks arvesse võtma kõige uuemat teaduslikku arvamust;

| c) | kui on olemas mõne muu autoriteetse teaduskomitee arvamus, võib võtta aluseks selles arvamuses esitatud NOAELi, tingimusel et järeldused ja piirangud on kohaldatavad eeldatava kasutuse puhul (kasutus, mida võetakse arvesse ohutusvaru arvutamisel, võib olla erinev); ohutuse hindaja peaks arvesse võtma ajakohastatud teaduslikku arvamust; |
| --- | --- |

c)

kui on olemas mõne muu autoriteetse teaduskomitee arvamus, võib võtta aluseks selles arvamuses esitatud NOAELi, tingimusel et järeldused ja piirangud on kohaldatavad eeldatava kasutuse puhul (kasutus, mida võetakse arvesse ohutusvaru arvutamisel, võib olla erinev); ohutuse hindaja peaks arvesse võtma ajakohastatud teaduslikku arvamust;

| d) | kui teaduslikke arvamusi ei ole, tuleb esitada teave iga aine toksikoloogilise iseloomustuse koostamiseks; andmeid leiab mitmest andmebaasist või kirjandusest (vt I liide) (41); |
| --- | --- |

d)

kui teaduslikke arvamusi ei ole, tuleb esitada teave iga aine toksikoloogilise iseloomustuse koostamiseks; andmeid leiab mitmest andmebaasist või kirjandusest (vt I liide) (41);

| e) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohane klassifitseerimine (42); |
| --- | --- |

e)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohane klassifitseerimine (42);

| f) | toote tootja tehtud või saadud uuringud; |
| --- | --- |

f)

toote tootja tehtud või saadud uuringud;

| g) | in silico ennustamine (struktuuri-aktiivsuse kvantitatiivne seos); |
| --- | --- |

g)

in silico ennustamine (struktuuri-aktiivsuse kvantitatiivne seos);

| h) | seostav käsitlusviis; |
| --- | --- |

h)

seostav käsitlusviis;

| i) | aine toksikoloogilise iseloomustuse täiendamiseks võib hinnata ka aine kasutamist mujal kui kosmeetikatoodetes (toiduained, toidulisandid, toiduga kokkupuutuvad materjalid, biotsiidid; kemikaalide registreerimine, hindamine, autoriseerimine ja piiramine (REACH) ...); |
| --- | --- |

i)

aine toksikoloogilise iseloomustuse täiendamiseks võib hinnata ka aine kasutamist mujal kui kosmeetikatoodetes (toiduained, toidulisandid, toiduga kokkupuutuvad materjalid, biotsiidid; kemikaalide registreerimine, hindamine, autoriseerimine ja piiramine (REACH) ...);

| j) | olemasolu korral kemikaaliohutuse aruanne (CSR) või määruse (EÜ) nr 1907/2006 (REACH) kohaselt esitatud usaldusväärsete uuringute kokkuvõtted. |
| --- | --- |

j)

olemasolu korral kemikaaliohutuse aruanne (CSR) või määruse (EÜ) nr 1907/2006 (REACH) kohaselt esitatud usaldusväärsete uuringute kokkuvõtted.

Palju aineid ja/või segusid ei ole piisavalt uuritud, et määrata kindlaks kõik asjakohased toksikoloogilised näitajad. Nende puuduvate näitajate kohta või juhul, kui riskide iseloomustus põhineb käsitlusviisil, mille jaoks kasutatakse muude ainete (nt sarnase struktuuriga ainete) või muude kui kosmeetiliste kasutusotstarvete (toit, biotsiidid, ravimid jne) puhul saadud toksikoloogilisi andmeid, tuleb aruandesse lisada põhjendus.

3.9.   Soovimatu ja tõsine soovimatu mõju

Kosmeetikatoote ohutusaruande selle osa eesmärk on jälgida toote ohutust pärast toote turuleviimist ja võtta vajaduse korral parandusmeetmed. Selleks peab vastutav isik looma (koostöös turustajatega) süsteemi, et koguda ja dokumenteerida teavet soovimatu mõju kohta, mis avaldub seoses tootega pärast selle liidus kasutamist, teha kindlaks põhjuslik seos kasutamise ja soovimatu mõju vahel ja võtta meetmed probleemi lahendamiseks
   (43). Kui soovimatu mõju on tõsine, peab vastutav isik (ja turustajad) teavitama selle liikmesriigi pädevat asutust, kus mõju avaldus
   (44).

Teave soovimatu ja tõsise soovimatu mõju kohta tuleb lisada kosmeetikatoote ohutusaruandesse, seda tuleb ajakohastada ja see tuleb teha kättesaadavaks ohutuse hindajale, kes võib oma hinnangu läbi vaadata või võtta asjaomast teavet arvesse sarnaste toodete hindamisel.

Kosmeetikatoote ohutusaruanne peab sisaldama kõiki olemasolevaid, sealhulgas statistilisi andmeid kosmeetikatoote või vajaduse korral muude kosmeetikatoodete soovimatu või tõsise soovimatu mõju kohta.

Ohutusaruandesse tuleb märkida eelkõige teave sellise soovimatu mõju kohta, mis on põhjuslikku seost käsitleva hinnangu kohaselt väga tõenäoliselt või tõenäoliselt omistatav või ei ole selgelt või ei ole tõenäoliselt omistatav (45) asjaomasele kosmeetikatootele.

Soovimatut mõju käsitlevad andmed võib esitada selles ohutusaruande osas statistiliste andmetena, märkides näiteks aasta jooksul esinenud soovimatu mõju juhtude arvu ja liigi.

Teave sellise tõsise soovimatu mõju kohta, mis on põhjuslikku seost käsitleva hinnangu kohaselt väga tõenäoliselt või tõenäoliselt omistatav või ei ole selgelt või ei ole tõenäoliselt omistatav asjaomasele kosmeetikatootele, tuleb märkida vastavalt määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisa A osa punktile 9 ohutusaruandesse ja edastada vastavalt sama määruse artiklile 23 pädevale riigiasutusele (46). Seepärast tuleb pädevale asutusele saadetavad teatise vormid lisada kosmeetikatoote ohutusaruandele.

Esitada tuleb teave selle kohta, milline oli vastutava isiku reaktsioon teatatud tõsisele soovimatule mõjule ja kuidas ta seda küsimust käsitles. Kirjeldada tuleks võimalikke võetud parandus- ja ennetusmeetmeid.

Soovimatut mõju käsitlevat teavet tuleb ajakohastada ja see tuleb teha korrapäraselt kättesaadavaks ohutuse hindajale, (47) kes võib pidada vajalikuks ohutushinnang läbi vaadata, soovitada kosmeetikatoote koostist täiustada või kasutada teavet sarnaste toodete ohutushinnangu koostamisel.

Kasulikku teavet, mida ohutuse hindaja peaks arvesse võtma, võivad anda ka kosmeetikatoote ohutuse kontrollimisega seotud lisaandmed, näiteks tõsine soovimatu mõju toote kavandamata kasutuse korral.

3.10.   Teave kosmeetikatoote kohta

Selles kosmeetikatoote ohutusaruande osas võib esitada lisateabe, mida ei ole määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisa A osa muudes punktides käsitletud, ent mida peetakse toote ohutuse hindamisel oluliseks.

See kosmeetikatoote ohutusaruande osa peaks sisaldama muud asjakohast teavet, mis on seotud kas asjaomase tootega või sarnase koostisega toodetega (nt teavet vabatahtlike katsealustega tehtud uuringute kohta või konkreetsete ainete kohta) või konkreetsete ainetega (nt muudes asjakohastes valdkondades tehtud riskihindamiste nõuetekohaselt kinnitatud ja põhjendatud järeldused).

Seda osa võib kasutada selleks, et viidata selliseid aineid või segusid käsitlevale teabele, mida kasutatakse ka muud liiki toodetes, näiteks toiduainetes ja ravimites.

4.   MÄÄRUSE (EÜ) nr 1223/2009 I LISA B OSA. KOSMEETIKATOOTE OHUTUSHINNANG

Aruande B osa on tegelik toote ohutuse hindamine. Ohutuse hindaja peab võtma oma põhjendustes arvesse kõiki toote puhul kindlaks tehtud ohte ja tootega kokkupuutumist.

Kosmeetikatoote ohutusaruande B osa sisaldab järgmist:

| 1) | hindamise kokkuvõte; |
| --- | --- |

1)

hindamise kokkuvõte;

| 2) | hoiatused ja kasutusjuhendid märgistusel; |
| --- | --- |

2)

hoiatused ja kasutusjuhendid märgistusel;

| 3) | põhjendused; |
| --- | --- |

3)

põhjendused;

| 4) | kinnitus hindaja pädevuse kohta ja B osa lõplik kinnitamine. |
| --- | --- |

4)

kinnitus hindaja pädevuse kohta ja B osa lõplik kinnitamine.

4.1.   Hindamise kokkuvõte

Hindamise kokkuvõte on kosmeetikatoote ohutuse kinnitamine vastavalt määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 3 kohasele ohutusnõudele.

Kokkuvõttes tuleks märkida, kas toode on või ei ole kasutamise korral normaalsetes või mõistlikult ettenähtavates kasutustingimustes inimese tervisele ohutu või kas ta on ohutu teatud piirangutega.

Tuleks viidata selgelt hindamise õigusraamistikule, eelkõige määrusele (EÜ) nr 1223/2009 kosmeetikatoodete kohta.

Kui leitakse, et toode ei ole ohutu, ei saa seda pidada vastavaks määrusele (EÜ) nr 1223/2009 ja seda ei tohi turule viia.

4.2.   Hoiatused ja kasutusjuhendid märgistusel

Kosmeetikatoote ohutusaruande selle osa eesmärk on selgesõnaliselt loetleda konkreetsed hoiatused, mida tuleb toote kasutamise korral järgida, sealhulgas vähemalt määruse (EÜ) nr 1223/2009 III–VI lisas loetletud hoiatused, ning esitada spetsiaalne hoiatav teave kutsealaseks kasutamiseks ette nähtud kosmeetikatoodete kohta, mis tuleks kanda märgistusele.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisale tuleb selles osas märkida, kas märgistusele on vaja lisada määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 19 lõike 1 punkti d kohaselt mõni konkreetne hoiatus või kasutusjuhend.

Selle, millised hoiatused või kasutusjuhendid tuleb toote ohutuse tagamiseks lisaks III–VI lisas loetletud hoiatustele ja kasutustingimustele veel märgistusele lisada, määrab kindlaks ohutuse hindaja.

Ohutuse hindaja peab tegema märgistusele kantavate märgete kohta otsuse iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse õiguslikke kohustusi, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 1223/2009 artiklist 19 ja lisadest ning vajaduse korral sellistest õigusaktidest nagu komisjoni soovitus 2006/647/EÜ (48) ja muudest komisjoni avaldatud suunistest, milles käsitletakse näiteks märget „säilimisaeg pärast avamist” (49) ja koostisosade märgistamist direktiivi 76/768/EMÜ alusel (50).

4.3.   Põhjendused

Põhjendused on ohutushinnangu tuum, kuivõrd nende eesmärk on selgitada selgelt ja täpselt, kuidas ohutuse hindaja on kosmeetikatoote ohutust käsitlevate tulemusteni määruse (EÜ) nr 1223/2009 I isa A osa kohaselt kogutud andmete alusel jõudnud.

Ohutushinnang tuleb koostada iga kosmeetikatoote kohta eraldi ja see peab olema olemasolevate andmete eksperthinnangu tulemus. Ohutuse hindaja peaks tagama, et kogu teave, mida ta ohutushinnangu koostamiseks vajab, on kättesaadav, ta peaks kontrollima hinnatava toote kohta esitatud andmete asjakohasust ja tal tuleks põhjendada A osas nõutavate andmete puudumist, kui ta ei pea neid asjakohaseks või vajalikuks.

Selleks et teha järeldusi kosmeetikatoote ohutuse kohta, peab ohutuse hindaja hindama toote koostises leiduvate üksikute ainete või segude ohutust ja valmistoote ohutust. Tema kokkuvõte peab põhinema tõenditel, millest nähtub, et toodet võib pidada kõiki kindlaks tehtud ohte arvesse võttes inimese tervisele ohutuks.

Ohutuse hindaja võib vaatlusaluse toote heaks kiita, tagasi lükata või heaks kiita teatud tingimustel. Toode, mis ei vasta määruse (EÜ) nr 1223/2009 nõuetele, lükatakse tagasi ja seda ei tohi turustada.

Ohutushinnangu põhjendustes esitatakse kaalutlused, mille põhjal ohutuse hindaja jõuab kogu ohutusega seotud kättesaadavale teabele tuginedes üldise järelduseni toote ohutuse kohta.

Ohutuse hindaja peab võtma oma põhjendustes arvesse kõiki kindlaks tehtud ohte ning tootes olevate üksikute ainete või segudega ning valmistootega ettenähtud ja mõistlikult ettenähtava kokkupuute tingimusi.

Ohutuse hindaja ülesanne on analüüsida ja hinnata kogu olemasoleva teabe paikapidavust/usaldusväärsust. Seda analüüsi tehes saab ohutuse hindaja teha otsuse, kas ohutushinnangu koostamiseks piisab olemasolevatest andmetest või on mõne üksiku aine või valmis kosmeetikatoote kohta vaja hankida lisateavet.

Põhjendustes tuginetakse kosmeetikatoote ohutusaruande A osas kogutud andmetele ning selles võetakse arvesse ainete ja segude ohutuse hindamist, mille viib läbi tarbijaohutuse komitee (kui ained on nimetatud määruse (EÜ) nr 1223/2009 lisades), muud pädevad teaduskomiteed või komisjonid või ohutuse hindaja ise, ning kosmeetikatoote ohutuse hindamist.

4.3.1.   Ainete ja/või segude ohutuse hindamine

Ainete ja/või segude ohutuse hindamine koosneb kolmest peamisest etapist:

| 1) | ainete ja segudega seotud ohtude iseloomustamine; |
| --- | --- |

1)

ainete ja segudega seotud ohtude iseloomustamine;

| 2) | paikse kokkupuute ja süsteemse kokkupuute hindamine (arvestades imendumisandmeid); |
| --- | --- |

2)

paikse kokkupuute ja süsteemse kokkupuute hindamine (arvestades imendumisandmeid);

| 3) | süsteemse mõju riskihindamine (ohutusvaru arvutamine) ja paikse mõju riskihindamine (nahaallergia, nahaärritus). |
| --- | --- |

3)

süsteemse mõju riskihindamine (ohutusvaru arvutamine) ja paikse mõju riskihindamine (nahaallergia, nahaärritus).

Lõhnaühendi puhul, mille koostist käsitlev teave on konfidentsiaalne, võib ohutushinnangu esitada valmis kosmeetikatoote eest vastutavale isikule asjaomase segu tootja. Võttes arvesse kontsentratsiooni valmis kosmeetikatootes ja kokkupuute laadi, tuleks lõhnaühendi ohutushinnangu koostamisel järgida määruse (EÜ) nr 1223/2009 I lisas ja käesolevates suunistes kirjeldatud põhimõtteid. Tarnija peaks esitama valmis kosmeetikatoote eest vastutavale isikule lõhnaühendi ohutust tõendava asjakohase dokumendi.

4.3.2.   Kosmeetikatoote ohutuse hindamine

Kosmeetikatoote ohutuse hindamine hõlmab kolme peamist aspekti:

| 1) | iga üksiku aine/segu paiksel ja süsteemsel mõjul põhineva riskihindamise kokkuvõte (51); |
| --- | --- |

1)

iga üksiku aine/segu paiksel ja süsteemsel mõjul põhineva riskihindamise kokkuvõte (51);

| 2) | valmistoote koostise ohutuse täiendav hindamine, mida ei saa hinnata ainete/segude eraldi hindamise alusel; hinnata võib näiteks toote sobivust nahale, võimalikku kombineeritud toimet (üks koostisosa võib näiteks suurendada teise koostisosa imendumismäära), võimalikku toimet, mis võib tuleneda toote kokkupuutest pakendimaterjaliga, või võimalikku toimet, mis on tingitud toote üksikute ainete/segude omavahelistest keemilistest reaktsioonidest (52); |
| --- | --- |

2)

valmistoote koostise ohutuse täiendav hindamine, mida ei saa hinnata ainete/segude eraldi hindamise alusel; hinnata võib näiteks toote sobivust nahale, võimalikku kombineeritud toimet (üks koostisosa võib näiteks suurendada teise koostisosa imendumismäära), võimalikku toimet, mis võib tuleneda toote kokkupuutest pakendimaterjaliga, või võimalikku toimet, mis on tingitud toote üksikute ainete/segude omavahelistest keemilistest reaktsioonidest (52);

| 3) | muud ohutushinnangut mõjutavad tegurid, näiteks stabiilsus, mikrobioloogiline kvaliteet, pakend ja märgistus, sealhulgas kasutusjuhendid ja kasutamisega seotud hoiatused. |
| --- | --- |

3)

muud ohutushinnangut mõjutavad tegurid, näiteks stabiilsus, mikrobioloogiline kvaliteet, pakend ja märgistus, sealhulgas kasutusjuhendid ja kasutamisega seotud hoiatused.

Eraldi hindamisel, mida nõutakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1223/2009 kosmeetikatoodete puhul, mis on ette nähtud kasutamiseks alla kolme aasta vanustel lastel, tuleks võtta arvesse tarbijaohutuse komitee suunavates märkustes esitatud konkreetseid soovitusi (53).

Eraldi hindamisel, mida nõutakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1223/2009 kosmeetikatoodete puhul, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes välispidiste intiimhügieenitoodetena, tuleks arvesse võtta ka kasutuspiirkonna eripära.

Ohutuse hindaja võib vaatlusaluse toote koostise heaks kiita, tagasi lükata või heaks kiita teatud tingimustel. Toode, mis ei vasta määruse (EÜ) nr 1223/2009 nõuetele, lükatakse tagasi ja seda ei tohi turustada. Tuleks jälgida ohutuse hindaja soovitusi toote ohutu kasutamise kohta.

Selleks et tagada kosmeetikatoote ohutusaruande ajakohastamine, nagu nõutakse määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 10 lõike 1 punktis c, tuleb valmistoote ohutust korrapäraselt uuesti hinnata.

Kui õigusnorme muudetakse (nt mõnele tootes sisalduvale ainele kehtestatakse piirangud), tuleb muu hulgas (nt märgistamisega seoses) kontrollida, kas toote koostis on endiselt kooskõlas seadusega, ning vaadata läbi ohutushinnang ja see vajaduse korral ajakohastada.

Ohutushinnang tuleks samuti läbi vaadata ja ajakohastada ühe või mitme allpool nimetatud asjaolu esinemise korral:

| a) | ainete kohta on olemas uued teaduslikud järeldused ja toksikoloogilised andmed, mis võivad olemasoleva ohutushinnangu tulemust muuta; |
| --- | --- |

a)

ainete kohta on olemas uued teaduslikud järeldused ja toksikoloogilised andmed, mis võivad olemasoleva ohutushinnangu tulemust muuta;

| b) | toote koostises või toorainete omadustes esineb muutusi; |
| --- | --- |

b)

toote koostises või toorainete omadustes esineb muutusi;

| c) | muudetakse kasutustingimusi; |
| --- | --- |

c)

muudetakse kasutustingimusi;

| d) | soovimatu toime juhtude raskuse ja sageduse suurenemine nii mõistlikult ettenähtavates kasutustingimustes kui ka väärkasutuse korral (54). |
| --- | --- |

d)

soovimatu toime juhtude raskuse ja sageduse suurenemine nii mõistlikult ettenähtavates kasutustingimustes kui ka väärkasutuse korral (54).

Tuleb luua struktuurid ja menetlused, et tagada kosmeetikatoote ohutusaruande ajakohastamiseks vajaliku teabe tõhus vahetamine vastutava isiku ja ohutuse hindaja vahel ning võimaldada ohutuse hindajal sekkuda, kui ajakohastamine on vajalik.

4.4.   Hindaja pädevus ja B osa heakskiitmine

Ohutuse hindaja peab olema professionaal, kellel on ohutushinnangu õigeks koostamiseks vajalikud teadmised ja kogemused, nagu on märgitud määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 10 lõikes 2 sätestatud kvalifikatsiooninõuetes. Kosmeetikatoote ohutusaruande selle osa eesmärk on tagada, et see nõue oleks täidetud ja et selle kohta oleksid esitatud vajalikud tõendid.

See ohutusaruande osa peab sisaldama ohutuse hindaja nime ja aadressi, kuupäeva ja ohutuse hindaja allkirja.

Ohutushinnangu tulemus tuleb allkirjastada, märkides ära hinnangu koostamise kuupäeva, või avaldada elektrooniliselt, nii et sellest oleks selgelt näha ohutuse hindaja, toode ja hindamiskuupäev. Elektrooniline versioon peab olema kaitstud volitamata isikute poolse kuritarvitamise eest.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 10 lõikele 2 peab ohutuse hindaja olema „isik, kellel on diplom või muu ülikooli lõpetamisel antav kvalifikatsiooni tõendav dokument selle kohta, et ta on läbinud teoreetilise ja praktilise koolituse farmaatsia, toksikoloogia, meditsiini või samalaadsel erialal või liikmesriigi poolt võrdväärseks tunnistatud kursuse”.

Isik, kes on omandanud kvalifikatsiooni kolmandas riigis, võib tegutseda ohutuse hindajana, kui ta on läbinud „liikmesriigi poolt [ülikoolikursusega] võrdväärseks tunnistatud kursuse [teoreetilise ja praktilise koolitusega farmaatsia, toksikoloogia, meditsiini või samalaadsel erialal]”.

Määruse (EÜ) nr 1223/2009 artiklis 10 sätestatud kvalifikatsiooni kinnitamiseks tuleb esitada tõend (st diplomi koopia ja vajaduse korral tõend võrdväärsuse kohta).

Viited

| — | ATSDR (2004). Guidance Manual for the assessment of joint toxic action of chemical mixtures. Atlanta, GA: ATSDR, U.S. Department of Health and Human Services, Public Health Service. EFSA (2008) EFSA-Q-2006-160. |
| --- | --- |

—

ATSDR (2004). Guidance Manual for the assessment of joint toxic action of chemical mixtures. Atlanta, GA: ATSDR, U.S. Department of Health and Human Services, Public Health Service. EFSA (2008) EFSA-Q-2006-160.

| — | Bremmer H.J., Prud’homme de Lodder L.C.H., van Engelen J.G.M., Cosmetics Fact Sheet to Assess the Risks for the Consumer, Updated version for ConsExpo 4, RIVM report 320104001/2006 (http://www.rivm.nl/bibliotheek/rapporten/320104001.pdf). |
| --- | --- |

—

Bremmer H.J., Prud’homme de Lodder L.C.H., van Engelen J.G.M., Cosmetics Fact Sheet to Assess the Risks for the Consumer, Updated version for ConsExpo 4, RIVM report 320104001/2006 (http://www.rivm.nl/bibliotheek/rapporten/320104001.pdf).

| — | COSMED, Comment constituer le rapport de sécurité? (Règlement (CE) No 1223/2009), Collection: Les guides pratiques des entreprises - Editions 2011-2012., |
| --- | --- |

—

COSMED, Comment constituer le rapport de sécurité? (Règlement (CE) No 1223/2009), Collection: Les guides pratiques des entreprises - Editions 2011-2012.,

| — | CTFA & COLIPA, Guidelines On Stability Testing Of Cosmetic Products, märts 2004. |
| --- | --- |

—

CTFA & COLIPA, Guidelines On Stability Testing Of Cosmetic Products, märts 2004.

| — | European Chemicals Agency (ECHA), Guidance for identification and naming of substances under REACH and CLP, november 2011. |
| --- | --- |

—

European Chemicals Agency (ECHA), Guidance for identification and naming of substances under REACH and CLP, november 2011.

| — | European Chemicals Agency (ECHA), Guidance on information requirements and chemical safety assessment Chapter R.4: Evaluation of available information, detsember 2011. |
| --- | --- |

—

European Chemicals Agency (ECHA), Guidance on information requirements and chemical safety assessment Chapter R.4: Evaluation of available information, detsember 2011.

| — | European Chemicals Agency (ECHA), Guidance on information requirements and chemical safety assessment - Chapter R.7a: Endpoint specific guidance, mai 2008. |
| --- | --- |

—

European Chemicals Agency (ECHA), Guidance on information requirements and chemical safety assessment - Chapter R.7a: Endpoint specific guidance, mai 2008.

| — | European Chemicals Agency (ECHA), Guidance on information requirements and chemical safety assessment - Chapter R.7c: Endpoint specific guidance, mai 2008. |
| --- | --- |

—

European Chemicals Agency (ECHA), Guidance on information requirements and chemical safety assessment - Chapter R.7c: Endpoint specific guidance, mai 2008.

| — | ECHA, Practical guide 2: How to report weight of evidence’, 2010, http://echa.europa.eu/documents/10162/13655/pg_report_weight_of_evidence_en.pdf |
| --- | --- |

—

ECHA, Practical guide 2: How to report weight of evidence’, 2010, http://echa.europa.eu/documents/10162/13655/pg_report_weight_of_evidence_en.pdf

| — | European Commission, Communication from the Commission to the European Parliament and the Council on the animal testing and marketing ban and on the state of play in relation to alternative methods in the field of cosmetics, COM(2013) 135 final. |
| --- | --- |

—

European Commission, Communication from the Commission to the European Parliament and the Council on the animal testing and marketing ban and on the state of play in relation to alternative methods in the field of cosmetics, COM(2013) 135 final.

| — | European Commission, Composition and undesirable effects of cosmetic products to be made easily accessible to the public — practical implementation of Article 7a(1)(h), second subparagraph, of Council Directive 76/768/EEC (http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/doc/guide_access_info_en.pdf). |
| --- | --- |

—

European Commission, Composition and undesirable effects of cosmetic products to be made easily accessible to the public — practical implementation of Article 7a(1)(h), second subparagraph, of Council Directive 76/768/EEC (http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/doc/guide_access_info_en.pdf).

| — | European Commission, Serious Undesirable Effects (SUE) Reporting Guidelines, http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/pdf/sue_reporting_guidelines_en.pdf |
| --- | --- |

—

European Commission, Serious Undesirable Effects (SUE) Reporting Guidelines, http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/pdf/sue_reporting_guidelines_en.pdf

| — | Greim H. and Snyder R. (eds), Toxicology and Risk Assessment — A comprehensive Introduction. John Wiley & Sons Ltd., 2008. |
| --- | --- |

—

Greim H. and Snyder R. (eds), Toxicology and Risk Assessment — A comprehensive Introduction. John Wiley & Sons Ltd., 2008.

| — | Hall B., Tozer S., Safford B., Coroama M., Steiling W., Leneveu-Duchemin M.C., McNamara C. and Gibney M., European consumer exposure to cosmetic products, a framework for conducting population exposure assessments, Food and Chemical Toxicology, Volume 45, Issue 11, november 2007, lk-d 2097-2108. |
| --- | --- |

—

Hall B., Tozer S., Safford B., Coroama M., Steiling W., Leneveu-Duchemin M.C., McNamara C. and Gibney M., European consumer exposure to cosmetic products, a framework for conducting population exposure assessments, Food and Chemical Toxicology, Volume 45, Issue 11, november 2007, lk-d 2097-2108.

| — | IGHRC 2006, Guidelines on route-to-route extrapolation of toxicity data when assessing health risks of chemicals. The Interdepartmental Group on Health Risks from Chemicals (2006), http://www.silsoe.cranfield.ac.uk/ieh/ighrc/ighrc.html |
| --- | --- |

—

IGHRC 2006, Guidelines on route-to-route extrapolation of toxicity data when assessing health risks of chemicals. The Interdepartmental Group on Health Risks from Chemicals (2006), http://www.silsoe.cranfield.ac.uk/ieh/ighrc/ighrc.html

| — | Klimisch HJ, Andreae E and Tillmann U, A systematic approach for evaluating the quality of experimental and ecotoxicological data. Regulatory Toxicology and Pharmacology 25 (1997), lk-d 1–5. |
| --- | --- |

—

Klimisch HJ, Andreae E and Tillmann U, A systematic approach for evaluating the quality of experimental and ecotoxicological data. Regulatory Toxicology and Pharmacology 25 (1997), lk-d 1–5.

| — | Kroes R., Renwick A. G., Feron V., Galli C. L., Gibney M., Greim H., Guy R. H., Lhuguenot J. C., van de Sandt J. J. M., Application of the threshold of toxicological concern (TTC) to the safety evaluation of cosmetic ingredients, Food and Chemical Toxicology 45 (2007), 2533–2562. |
| --- | --- |

—

Kroes R., Renwick A. G., Feron V., Galli C. L., Gibney M., Greim H., Guy R. H., Lhuguenot J. C., van de Sandt J. J. M., Application of the threshold of toxicological concern (TTC) to the safety evaluation of cosmetic ingredients, Food and Chemical Toxicology 45 (2007), 2533–2562.

| — | Loretz L.J., Api A.M., Babcock L., Barraj L.M., Burdick J., Cater K.C., Jarrett G., Mann S., Pan Y.H., Re T.A., Renskers K.J., Scrafford C.G., Exposure data for cosmetic products: facial cleanser, hair conditioner, and eye shadow, Food Chem Toxicol. 2008 May; 46(5):1516-24, Epub 2007, 23. detsember. |
| --- | --- |

—

Loretz L.J., Api A.M., Babcock L., Barraj L.M., Burdick J., Cater K.C., Jarrett G., Mann S., Pan Y.H., Re T.A., Renskers K.J., Scrafford C.G., Exposure data for cosmetic products: facial cleanser, hair conditioner, and eye shadow, Food Chem Toxicol. 2008 May; 46(5):1516-24, Epub 2007, 23. detsember.

| — | Mildau G., Burkhard A., Daphi-Weber J., Große-Damhues J., Jung J., Schuster B., Walther C., Basic Requirements for Safety Assessment of Cosmetic Products, SOFW Journal, 133 6-2007, lk-d 16–22. |
| --- | --- |

—

Mildau G., Burkhard A., Daphi-Weber J., Große-Damhues J., Jung J., Schuster B., Walther C., Basic Requirements for Safety Assessment of Cosmetic Products, SOFW Journal, 133 6-2007, lk-d 16–22.

| — | Miljøstyrelsen, Guideline on Safety Assessment of Cosmetic Products, Environmental Guidelines No 10 2000. |
| --- | --- |

—

Miljøstyrelsen, Guideline on Safety Assessment of Cosmetic Products, Environmental Guidelines No 10 2000.

| — | OECD (2007), Guidance on Grouping of Chemicals. Series on Testing and Assessment, No. 80. Paris |
| --- | --- |

—

OECD (2007), Guidance on Grouping of Chemicals. Series on Testing and Assessment, No. 80. Paris

| — | OECD (2009), Guidance Document for using the OECD (Q)SAR Application Toolbox to Develop Chemical Categories According to the OECD Guidance on Grouping of Chemicals. Series on Testing and Assessment, No. 102. Paris |
| --- | --- |

—

OECD (2009), Guidance Document for using the OECD (Q)SAR Application Toolbox to Develop Chemical Categories According to the OECD Guidance on Grouping of Chemicals. Series on Testing and Assessment, No. 102. Paris

| — | Pauwels M., Rogiers V., Human Health Safety Evaluation of Cosmetics in the EU: A Legally Imposed Challenge to Science, Toxicology and Applied Pharmacology, 243 (2010), lk-d 260–274. |
| --- | --- |

—

Pauwels M., Rogiers V., Human Health Safety Evaluation of Cosmetics in the EU: A Legally Imposed Challenge to Science, Toxicology and Applied Pharmacology, 243 (2010), lk-d 260–274.

| — | SCCS (Scientific Committee on Consumer Safety), Guidance on safety assessment of nanomaterials in cosmetics, SCCS/1484/12. |
| --- | --- |

—

SCCS (Scientific Committee on Consumer Safety), Guidance on safety assessment of nanomaterials in cosmetics, SCCS/1484/12.

| — | SCCS, The SCCS’s Notes of Guidance for the Testing of Cosmetic Ingredients and their Safety Evaluation, 8th Revision, SCCS/1501/12. |
| --- | --- |

—

SCCS, The SCCS’s Notes of Guidance for the Testing of Cosmetic Ingredients and their Safety Evaluation, 8th Revision, SCCS/1501/12.

| — | SCCS, SCHER and SCENIHR, Opinion on Use of the Threshold of Toxicological Concern (TTC) Approach for Human Safety Assessment of Chemical Substances with focus on Cosmetics and Consumer Products, SCCP/1171/08. |
| --- | --- |

—

SCCS, SCHER and SCENIHR, Opinion on Use of the Threshold of Toxicological Concern (TTC) Approach for Human Safety Assessment of Chemical Substances with focus on Cosmetics and Consumer Products, SCCP/1171/08.

| — | SCCS, SCHER and SCENIHR, Toxicity and Assessment of Chemical Mixtures, 2012. |
| --- | --- |

—

SCCS, SCHER and SCENIHR, Toxicity and Assessment of Chemical Mixtures, 2012.

| — | SCENIHR (Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks), Opinion on the scientific basis for the definition of the term „nanomaterial”, 8. detsember 2010. |
| --- | --- |

—

SCENIHR (Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks), Opinion on the scientific basis for the definition of the term „nanomaterial”, 8. detsember 2010.

| — | Workshop Report „Assessment of undesirable events in cosmetic market surveillance: Background, description and use of a causality assessment method in cosmetovigilance”, Regulatory Toxicology and Pharmacology 58 (2010) 349–353. |
| --- | --- |

—

Workshop Report „Assessment of undesirable events in cosmetic market surveillance: Background, description and use of a causality assessment method in cosmetovigilance”, Regulatory Toxicology and Pharmacology 58 (2010) 349–353.

---

(1)  Määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 11 lõige 2.

(2)  Määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 10 lõige 1.

(3)  Määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 10 lõike 1 punkt c.

(4)  SCCS’s Notes of Guidance for the Testing of Cosmetic Ingredients and their Safety Evaluation („Tarbijaohutuse komitee suunavad märkused kosmeetikatoodete koostisainete uurimise ja nende ohutuse hindamise kohta”), 8. parandatud trükk (SCCS/1501/12) ja hilisemad ajakohastamised.

(5)  Tarbijaohutuse komitee suunavad märkused, jaotis 3–6.2, lk-d 35–36.

(6)  See on oluline heade tootmistavade kontekstis ja seda käsitletakse selgelt asjakohases standardis EN ISO 22716:2007. See on ka kooskõlas toorainete ja valmistoote turuleviimise nõuetega.

(7)  Vt jaotis 3.3, kus käsitletakse mikrobioloogilist kvaliteeti.

(8)  Vt Practical implementation of Article 6(1)(c) of the Cosmetics Directive (76/768/EEC): LABELLING OF PRODUCT DURABILITY: „PERIOD OF TIME AFTER OPENING („Kosmeetikadirektiivi (76/768/EMÜ) artikli 6 lõike 1 punkti c praktiline rakendamine: TOOTE SÄILIMISAJA MÄRGISTAMINE EHK KUI KAUA SÄILIB TOODE PÄRAST AVAMIST”) (nõukogu direktiiv 76/68/EMÜ, EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169), http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/doc/wd-04-entr-cos_28_rev_version_adoptee20040419_en.pdf

(9)  Tarbijaohutuse komitee suunavad märkused, jaotis 4–3.3, lk 74.

(10)  „Minimaalne säilimistähtaeg” on kuupäev, milleni kosmeetikatoode säilitab nõuetekohastes hoiutingimustes esialgse toime ja eelkõige säilib toote ohutus. „Säilimisaeg pärast avamist” on aeg pärast toote avamist, mille jooksul toodet võib kasutada, ilma et see tekitaks tarbijale mingit kahju. Vt Practical implementation of Article 6(1)(c) of the Cosmetics Directive (76/768/EEC): LABELLING OF PRODUCT DURABILITY: „PERIOD OF TIME AFTER OPENING („Kosmeetikadirektiivi (76/768/EMÜ) artikli 6 lõike 1 punkti c praktiline rakendamine: TOOTE SÄILIMISAJA MÄRGISTAMINE EHK KUI KAUA SÄILIB TOODE PÄRAST AVAMIST”).

(11)  Tarbijaohutuse komitee suunavad märkused, jaotis 4–4, lk-d 75–76.

(12)  Määruse (EÜ) nr 1223/2009 artiklis 17 on sätestatud, et keelatud ainete jäljed on lubatud üksnes juhul, kui neid on tehniliselt võimatu vältida ja kui nad ei mõjuta kosmeetikatoodete ohutust.

(13)  „Künniseta genotoksilised ja kantserogeensed ained” on genotoksilised ja kantserogeensed ained, mille kantserogeensele või genotoksilisele mõjule ei ole seatud künnist.

(14)  Opinion of the Scientific Committee on a request from EFSA related to A Harmonised Approach for Risk Assessment of Substances Which are both Genotoxic and Carcinogenic (teaduskomitee arvamus EFSA taotluse kohta, mis on seotud dokumendiga „Ühtne käsitlusviis riskide hindamiseks selliste ainete puhul, mis on ühtaegu nii genotoksilised kui ka kantserogeensed”), EFSA Journal (2005) 282, lk-d 1–31.

(15)  ELT L 338, 13.11.2004, lk 4.

(16)  Riski hindamiseks tuleb kaaluda ohtu koos kokkupuute kestusega ning see on ohutuse hindaja ülesanne.

(17)  Tarbijaohutuse komitee suunavad märkused, jaotis 4, lk 66 jj.

(18)  M. Pauwels, V. Rogiers, Human Health Safety Evaluation of Cosmetics in the EU: A Legally Imposed Challenge to Science (Kosmeetikatoodete ohutuse hindamine inimeste tervise seisukohast ELis: teadusele seadusega pandud kohustus), Toxicology and Applied Pharmacology, 243 (2010), lk 261.

(19)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule loomkatsetest ja turustamiskeelust ning olukorrast seoses alternatiivsete meetoditega kosmeetikavaldkonnas, COM(2013) 135 (final).

(20)  H.J. Klimisch, E. Andreae ja U. Tillmann (1997), A systematic approach for evaluating the quality of experimental and ecotoxicological data (Süstemaatiline lähenemine katseandmetele ja ökotoksikoloogilistele andmetele), Regul Toxicol Pharmacol 25:1–5.

(21)  Vt eeskätt teatise punkt 3.1.

(22)  ELT L 142, 31.5.2008, lk 1.

(23)  Tarbijaohutuse komitee suunavad märkused, jaotis 3.4.11. Vt ka arvamus SCCNFP/0068/98 (suunavate märkuste varasem versioon) ja arvamus SCCNFP/0245/99, milles käsitletakse põhikriteeriume kosmeetikatoodete võimalikku nahaärritust põhjustavate koostisosade ja selliste koostisosade segude sobivuse testimiseks vabatahtlike katsealuste nahal.

(24)  Analoogmeetod on andmelünga täitmise viis, millega ühe või mitme lähtekemikaali kohta kogutud teavet kasutatakse ennustuste tegemiseks mingil viisil sarnaseks peetava sihtkemikaali kohta. Määratlus on pärit ECHA dokumendi „Teabe kohta kehtestatud nõudeid ja kemikaaliohutuse hindamist käsitlevad suunised” peatükist R.4 „Olemasoleva teabe hindamine”, detsember 2011, lk 12, http://echa.europa.eu/documents/10162/17235/information_requirements_r4_en.pdf

(25)  Üks tõendite kaalukuse hindamise määratlus on järgmine: „protsess, milles kaalutakse mitmesuguste andmete tugevaid ja nõrku külgi, et jõuda otsuseni aine võimaliku ohtlikkuse kohta ja toetada sellist otsust.” Määratlus on pärit ECHA dokumendist „Praktiline juhend nr 2: kuidas anda aru tõendusmaterjali kaalukusest”, 2010, lk 2, http://echa.europa.eu/documents/10162/13655/pg_report_weight_of_evidence_en.pdf

(26)  Vt tarbijaohutuse komitee suunavate märkuste jaotis 3–6, milles käsitletakse põhinõudeid valmis kosmeetikatoodetes esinevate kosmeetiliste ainete kohta (mida peavad hindama ohutuse hindajad).

(27)  Tarbijaohutuse komitee suunavates märkustes käsitletakse seda teemat selgelt jaotises 3–6.1 „Üldised toksikoloogilised nõuded”.

(28)  Tarbijaohutuse komitee suunavate märkuste (jaotis 3–4.5) kohaselt tuleks eelistada subkroonilise toksilisusega (90päevane uuring) seotud NOAELi. Üksnes juhul, kui sellised väärtused ei ole kättesaadavad, tuleks kasutada alaägeda toksilisusega (28päevane uuring) seotud tulemusi.

(29)  ECHA dokumendi „Teabe kohta kehtestatud nõudeid ja kemikaaliohutuse hindamist käsitlevad suunised” peatükk R.7a „Näitajapõhised suunised”, mai 2008.

(30)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(31)  Vt ECHA dokument „Ainete REACH- ja CLP-määruse kohase identifitseerimise ja nimetamise juhend”, november 2011, lk 29, http://echa.europa.eu/documents/10162/17235/substance_id_et.pdf

(32)  St süsteemselt kättesaadav annus, mis läbib asjaomased füüsilised barjäärid (mao-soole, naha- või kopsustruktuurid) ja muutub vereringes kättesaadavaks edasiseks jaotumiseks kudedesse ja organitesse (M. Pauwels, V. Rogiers, lk 262).

(33)  Põhikriteeriumid kosmeetikatoodete koostisosade nahakaudse imendumise in vitro hindamiseks (SCCS/1358/10).

(34)  Tarbijaohutuse komitee suunavad märkused, jaotis 3–7.2, lk 49.

(35)  M. Pauwels, V. Rogiers, lk 262.

(36)  Tarbijaohutuse komitee, tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee ning tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee arvamus toksikoloogilise ohutuskünnise kasutamise kohta keemiliste ainete ohutuse hindamiseks inimeste puhul rõhuasetusega kosmeetikatoodetel ja tarbekaupadel, SCCP/1171/08.

(37)  Tarbijaohutuse komitee suunavad märkused, jaotis 3–7, lk 46.

(38)  Kemikaalidega seotud terviseriskide osakondadevahelise töörühma suunised toksikoloogiliste andmete kokkupuuteviiside ekstrapoleerimiseks kemikaalidega seotud riskide hindamisel. Kemikaalidega seotud terviseriskide osakondadevaheline töörühm (2006), http://www.silsoe.cranfield.ac.uk/ieh/ighrc/ighrc.html

(39)  Vt näiteks tarbijaohutuse komitee suunised kosmeetikatoodetes leiduvate nanomaterjalide ohutushinnangu kohta, SCCS/1484/12; tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee arvamus mõiste „nanomaterjal” määratlemise teadusliku aluse kohta, 8. detsember 2010.

(40)  R. Kroes, A. G. Renwick, V. Feron, C. L. Galli, M. Gibney, H. Greim, R. H. Guy, J. C. Lhuguenot, J. J. M. van de Sandt, Application of the threshold of toxicological concern (TTC) to the safety evaluation of cosmetic ingredients (Toksikoloogilise ohutuskünnise kohaldamine kosmeetikatoodete koostisosade ohutuse hindamisel), Food and Chemical Toxicology 45 (2007), lk-d 2533–2562.

(41)  Kosmeetikatoodetes esinevate ainete toksikoloogiliste andmete kohta on mitu üldsusele kättesaadavat andmebaasi, mis on loetletud käesolevate suuniste I liites.

(42)  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1 ja ECHA registreerimisveebisait: http://apps.echa.europa.eu/registered/registered-sub.aspx

(43)  See tuleneb määruse (EÜ) nr 1223/2009 artiklis 23 sätestatud nõudest, millega kohustatakse vastutavaid isikuid teatama tõsisest soovimatust mõjust ELi pädevatele asutustele.

(44)  Määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikkel 23.

(45)  Soovimatu mõju puhul, mis on väga tõenäoliselt või tõenäoliselt omistatav kosmeetikatootele, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1223/2009 artiklit 21 „Üldsuse juurdepääs teabele”.

(46)  Euroopa Komisjoni suunised tõsisest soovimatust mõjust teatamiseks, http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/pdf/sue_reporting_guidelines_en.pdf

(47)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 10 lõike 1 punktile c on see vastutava isiku kohustus.

(48)  ELT L 265, 26.9.2006, lk 39.

(49)  Kättesaadavad aadressil http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/documents/guidelines/labelling/index_en.htm

(50)  Kättesaadavad aadressil http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/doc/guide_labelling200802_en.pdf

(51)  Sama liiki toodete puhul (nt huulepulgad ja muud toonivad jumestusvahendid), mille ainus erinevus on värvaine, mis ei mõjuta toote ohutust, võib kaaluda kombineeritud ohutusaruande esitamist, ent seda tuleb põhjendada.

(52)  Tarbijaohutuse komitee, tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee ning tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee ühisarvamus „Toxicity and Assessment of Chemical Mixtures” (Toksilisus ja keemiliste segude hindamine), 2012, http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_155.pdf

(53)  Tarbijaohutuse komitee suunavad märkused, jaotis 3–7.3, lk 51.

(54)  Euroopa Komisjoni suunised tõsisest soovimatust mõjust teatamiseks, http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/pdf/sue_reporting_guidelines_en.pdf

Liide

Teadaolevad andmebaasid, mis sisaldavad toksikoloogiaandmeid kosmeetikatoodetes kasutatavate ainete kohta

ChemIDPlus Light— http://chem.sis.nlm.nih.gov/chemidplus/chemidlite.jsp

ChemIDPlus Advanced— http://chem.sis.nlm.nih.gov/chemidplus/

Costemtics Europe soovitused— https://www.cosmeticseurope.eu/publications-cosmetics-europe-association/recommendations.html

IPCS Inchem— http://www.inchem.org/pages/jecfa.html

PubMed— http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed

ToxNet— http://toxnet.nlm.nih.gov/

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/106 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/106

---

ELi-EFTA ÜHISTRANSIIDI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 2/2013,

7. november 2013,

millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni

(2013/675/EL)

ELi-EFTA ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni, (1) eriti selle artikli 15 lõike 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tollikoostöö Nõukogu võttis 26. juuni 2009 vastu soovituse, millega muudeti harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri. Nimetatud soovitusest tulenevalt jõustus 1. jaanuaril 2012 komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1006/2011 (2) ning selle kohaselt asendati HSi kood 1701 11 kahe uue koodiga, nimelt koodidega 1701 13 ja 1701 14, ning samuti asendati HSi kood 2403 10 kahe uue HSi koodiga, nimelt 2403 11 ja 2403 19. |
| --- | --- |

(1)

Tollikoostöö Nõukogu võttis 26. juuni 2009 vastu soovituse, millega muudeti harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri. Nimetatud soovitusest tulenevalt jõustus 1. jaanuaril 2012 komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1006/2011 (2) ning selle kohaselt asendati HSi kood 1701 11 kahe uue koodiga, nimelt koodidega 1701 13 ja 1701 14, ning samuti asendati HSi kood 2403 10 kahe uue HSi koodiga, nimelt 2403 11 ja 2403 19.

| (2) | Seetõttu tuleks 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni I liite I lisa kohases suurema pettuseohuga seotud kaupade loetelus esitatud asjakohaseid HSi koode vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni I liite I lisa kohases suurema pettuseohuga seotud kaupade loetelus esitatud asjakohaseid HSi koode vastavalt muuta.

| (3) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni soovituse nr 21 läbi vaadatud versiooni 8.1 (muu hulgas pakkeüksuste koodide kohta) tõttu on vaja vastavalt kohandada konventsiooni III liite A2 lisa. |
| --- | --- |

(3)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni soovituse nr 21 läbi vaadatud versiooni 8.1 (muu hulgas pakkeüksuste koodide kohta) tõttu on vaja vastavalt kohandada konventsiooni III liite A2 lisa.

| (4) | Kuna pakkeüksuste koodide formaat on muutunud kahetähelisest koodist (a2) kahekohaliseks tähtnumbriliseks koodiks (an2), tuleks konventsiooni III liite A1 lisa lahtris 31 pakkeüksuste liigi koodi liigi/pikkuse kohta esitatud andmeid vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Kuna pakkeüksuste koodide formaat on muutunud kahetähelisest koodist (a2) kahekohaliseks tähtnumbriliseks koodiks (an2), tuleks konventsiooni III liite A1 lisa lahtris 31 pakkeüksuste liigi koodi liigi/pikkuse kohta esitatud andmeid vastavalt muuta.

| (5) | Kavandatud muudatustega kaasneb ühistransiiti käsitlevate sätete kooskõlla viimine ELi transiidialaste sätetega. |
| --- | --- |

(5)

Kavandatud muudatustega kaasneb ühistransiiti käsitlevate sätete kooskõlla viimine ELi transiidialaste sätetega.

| (6) | Seepärast tuleks konventsiooni vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks konventsiooni vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni muudetakse vastavalt käesoleva otsuse liitele.

Artikkel 2

Käesoleva otsuse liite punktis 1 sätestatud muudatusi kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Käesoleva otsuse liite punktides 2 ja 3 sätestatud muudatusi kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.

Reykjavík, 7. november 2013

ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitee nimel

eesistuja

Karl F. GARðARSSON

---

(1)  EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2.

1

(2)  Komisjoni 27. septembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1006/2011, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 282, 28.10.2011, lk 1).

2

---

Liide

| 1. | Konventsiooni I liite I lisa muudetakse järgmiselt.






  i) | HSi koode 1701 11, 1701 12, 1701 91 ja 1701 99 käsitlev rida asendatakse järgmisega:









  „1701 12
  1701 13
  1701 14
  1701 91
  1701 99 | Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul | 7 000 kg | | —
  —
  —
  —” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Konventsiooni I liite I lisa muudetakse järgmiselt.

i)

HSi koode 1701 11, 1701 12, 1701 91 ja 1701 99 käsitlev rida asendatakse järgmisega:

„1701 12

1701 13

1701 14

1701 91

1701 99

Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul

7 000 kg

—

—

—

—”

| ii) | HSi koodi 2403 10 käsitlev rida asendatakse järgmisega:









  „2403 11
  2403 19 | Suitsetamistubakas, mis ei sisalda või sisaldab mis tahes vahekorras tubakaasendajaid | 35 kg | | —” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

HSi koodi 2403 10 käsitlev rida asendatakse järgmisega:

„2403 11

2403 19

Suitsetamistubakas, mis ei sisalda või sisaldab mis tahes vahekorras tubakaasendajaid

35 kg

—”

| 2. | Konventsiooni III liite A1 lisa kirje „Pakkeüksuste liigid (lahter 31) – Liik/pikkus: a2 – Kasutada tuleb A2 lisas esitatud pakkeüksuse koode.” asendatakse järgmisega:






  „Pakkeüksuste liigid | (lahter 31) |
| --- | --- | --- |
| Liik/pikkus: an2 |
| Kasutada tuleb A2 lisas esitatud pakkeüksuse koode.” |

2.

Konventsiooni III liite A1 lisa kirje „Pakkeüksuste liigid (lahter 31) – Liik/pikkus: a2 – Kasutada tuleb A2 lisas esitatud pakkeüksuse koode.” asendatakse järgmisega:

„Pakkeüksuste liigid

(lahter 31)

Liik/pikkus: an2

Kasutada tuleb A2 lisas esitatud pakkeüksuse koode.”

| 3. | Konventsiooni III liite A2 lisa punkti 5 muudetakse järgmiselt.
  „PAKKEÜKSUSTE KOODID
  (UN/ECE soovitus nr 21 / rev. 8.1, 12. juuli 2010)






  Aerosool (Aerosol) | AE |
| --- | --- | --- |
| Ampull, kaitsmata (Ampoule, non-protected) | AM |
| Ampull, kaitstud (Ampoule, protected) | AP |
| Pihusti (Atomizer) | AT |
| Kott (Bag) | BG |
| Kott, elastne pakend (Bag, flexible container) | FX |
| Džuutkott (Bag, gunny) | GY |
| Ülisuur kott (Bag, jumbo) | JB |
| Suur kott (Bag, large) | ZB |
| Kott, mitmekordne (Bag, multiply) | MB |
| Paberkott (Bag, paper) | 5M |
| Paberkott, mitmekordne (Bag, paper, multi-wall) | XJ |
| Paberkott, mitmekordne, veekindel (Bag, paper, multi-wall, water resistant) | XK |
| Kilekott (Bag, plastic) | EC |
| Plastikkilekott (Bag, plastics film) | XD |
| Polüetüleenkott (Bag, polybag) | 44 |
| Suur plastkott (Bag, super bulk) | 43 |
| Riidest kott (Bag, textile) | 5L |
| Riidest kott, puistumiskindel (Bag, textile, sift proof) | XG |
| Riidest kott, veekindel (Bag, textile, water resistant) | XH |
| Riidest kott, sisevooderdise ja väliskatteta (Bag, textile, without inner coat/liner) | XF |
| Kandekott (Bag, tote) | TT |
| Plastriidest kott (Bag, woven plastic) | 5H |
| Plastriidest kott, puistumiskindel (Bag, woven plastic, sift proof) | XB |
| Plastriidest kott, veekindel (Bag, woven plastic, water resistant) | XC |
| Plastriidest kott, sisevooderdise ja väliskatteta (Bag, woven plastic, without inner coat/liner) | XA |
| Pallpakend, kokku pressitud (Bale, compressed) | BL |
| Pallpakend, kokku pressimata (Bale, non-compressed) | BN |
| Kerakujuline kott (Ball) | AL |
| Balloon, kaitsmata (Balloon, non-protected) | BF |
| Balloon, kaitstud (Balloon, protected) | BP |
| Varb (Bar) | BR |
| Vaat (Barrel) | BA |
| Puidust vaat (Barrel, wooden) | 2C |
| Puidust vaat, prundiga (Barrel, wooden, bung type) | QH |
| Puidust vaat, eemaldatava ülaosaga (Barrel, wooden, removable head) | QJ |
| Varvad kimbus/kobaras/puntras (Bars, in bundle/bunch/truss) | BZ |
| Kauss/liud (Basin) | BM |
| Korv (Basket) | BK |
| Pappkorv, sangaga (Basket, with handle, cardboard) | HC |
| Plastkorv, sangaga (Basket, with handle, plastic) | HA |
| Puitkorv, sangaga (Basket, with handle, wooden) | HB |
| Rihm (Belt) | B4 |
| Kast (Bin) | BI |
| Plokk (Block) | OK |
| Laud (Board) | BD |
| Lauad, kimbus/kobaras/puntras (Board, in bundle/bunch/truss) | BY |
| Pool (Bobbin) | BB |
| Rull (Bolt) | BT |
| Gaasipudel (Bottle, gas) | GB |
| Pudel, kaitsmata, sibulakujuline (Bottle, non-protected, bulbous) | BS |
| Pudel, kaitsmata, silindriline (Bottle, non-protected, cylindrical) | BO |
| Pudel, kaitstud, sibulakujuline (Bottle, protected, bulbous) | BV |
| Pudel, kaitstud, silindriline (Bottle, protected, cylindrical) | BQ |
| Pudelikast/pudeliraamistik (Bottlecrate/bottlerack) | BC |
| Kast (Box) | BX |
| Alumiiniumkast (Box, aluminium) | 4B |
| Kast, Commonwealth Handling Equipment Pool (CHEP), Eurobox (Box, Commonwealth Handling Equipment Pool (CHEP), Eurobox) | DH |
| Kast, puitkiudplaadist (Box, fibreboard) | 4G |
| Kast, vedelike hoidmiseks (Box, for liquids) | BW |
| Kast, looduslikust puidust (Box, natural wood) | 4C |
| Plastkast (Box, plastic) | 4H |
| Kast, vahtplastist (Box, plastic, expanded) | QR |
| Kast, plastist, vastupidav (Box, plastic, solid) | QS |
| Vineerkast (Box, plywood) | 4D |
| Kast, ümbertöödeldud puidust (Box, reconstituted wood) | 4F |
| Teraskast (Box, steel) | 4A |
| Kast, looduslikust puidust, tavaline (Box, wooden, natural wood, ordinary) | QP |
| Kast, looduslikust puidust, puistumiskindlate seintega (Box, wooden, natural wood, with sift proof walls) | QQ |
| Ämber (Bucket) | BJ |
| Gaas (1 031 millibaari ja 15 °C) mahtkaubana (Bulk, gas (at 1 031 mbar and 15 °C)) | VG |
| Veeldatud gaas (anormaalsel temperatuuril/rõhul) mahtkaubana (Bulk, liquefied gas (at abnormal temperature/pressure)) | VQ |
| Vedelik mahtkaubana (Bulk, liquid) | VL |
| Lahtine vanametall (Bulk, scrap metal) | VS |
| Tahked peenosakesed („pulbrid”) mahtkaubana (Bulk, solid, fine particles („powders”)) | VY |
| Tahked, teralised osakesed („terad”) mahtkaubana (Bulk, solid, granular particles („grains”)) | VR |
| Tahked, suured osakesed („tombukesed”) mahtkaubana (Bulk, solid, large particles („nodules”)) | VO |
| Kobar (Bunch) | BH |
| Kimp (Bundle) | BE |
| Kimp, puit (Bundle, wooden) | 8C |
| Suur vaat (Butt) | BU |
| Puur (Cage) | CG |
| Puur, (CHEP) Commonwealth Handling Equipment Pool (Cage, Commonwealth Handling Equipment Pool (CHEP)) | DG |
| Puur, ümmargune (Cage, roll) | CW |
| Metallanum, silindriline (Can, cylindrical) | CX |
| Metallanum, ristkülikukujuline (Can, rectangular) | CA |
| Metallanum, sanga ja tilaga (Can, with handle and spout) | CD |
| Kanister (Canister) | CI |
| Puldan (Canas) | CZ |
| Kapsel (Capsule) | AV |
| Balloonpudel, kaitsmata (Carboy, non-protected) | CO |
| Balloonpudel, kaitstud (Carboy, protected) | CP |
| Kaart (Card) | CM |
| Laokäru (Cart, flatbed) | FW |
| Pappkast (Carton) | CT |
| Kassett (Cartridge) | CQ |
| Toos (Case) | CS |
| Karp, autos kasutamiseks (Case, car) | 7 A |
| Toos, isotermiline (Case, isothermic) | EI |
| Karkasskast (Case, skeleton) | SK |
| Terastoos (Case, steel) | SS |
| Karp, kaubaalusega (Case, with pallet base) | ED |
| Pappkarp, kaubaalusega (Case, with pallet base, cardboard) | EF |
| Metallkarp, kaubaalusega (Case, with pallet base, metal) | EH |
| Plastkarp, kaubaalusega (Case, with pallet base, plastic) | EG |
| Puitkarp, kaubaalusega (Case, with pallet base, wooden) | EE |
| Karp, puit (Case, wooden) | 7B |
| Tünn (Cask) | CK |
| Suur kast (Chest) | CH |
| Kirn (Churn) | CC |
| Mullpakend (Clamshell) | AI |
| Laegas (Coffer) | CF |
| Kirst (Coffin) | CJ |
| Pool (Coil) | CL |
| Liitpakend, klaasanum (Composite packaging, glass receptacle) | 6P |
| Liitpakend, klaasanum alumiiniumkastis (Composite packaging, glass receptacle in aluminium crate) | YR |
| Liitpakend, klaasanum alumiiniumsilindris (Composite packaging, glass receptacle in aluminium drum) | YQ |
| Liitpakend, klaasanum vahtplastist pakendis (Composite packaging, glass receptacle in expandable plastic pack) | YY |
| Liitpakend, klaasanum pappsilindris (Composite packaging, glass receptacle in fibre drum) | YW |
| Liitpakend, klaasanum pappkastis (Composite packaging, glass receptacle in fibreboard box) | YX |
| Liitpakend, klaasanum vineersilindris (Composite packaging, glass receptacle in plywood drum) | YT |
| Liitpakend, klaasanum tahkest plastist pakendis (Composite packaging, glass receptacle in solid plastic pack) | YZ |
| Liitpakend, klaasanum teraskastis (Composite packaging, glass receptacle in steel crate box) | YP |
| Liitpakend, klaasanum terassilindris (Composite packaging, glass receptacle in steel drum) | YN |
| Liitpakend, klaasanum vitstest korvis (Composite packaging, glass receptacle in wickerwork hamper) | YV |
| Liitpakend, klaasanum puitkastis (Composite packaging, glass receptacle in wooden box) | YS |
| Liitpakend, plastanum (Composite packaging, plastic receptacle) | 6H |
| Liitpakend, plastanum alumiiniumkastis (Composite packaging, plastic receptacle in aluminium crate) | YD |
| Liitpakend, plastanum alumiiniumsilindris (Composite packaging, plastic receptacle in aluminium drum) | YC |
| Liitpakend, plastanum papptrumlis (Composite packaging, plastic receptacle in fibre drum) | YJ |
| Liitpakend, plastanum pappkastis (Composite packaging, plastic receptacle in fibreboard box) | YK |
| Liitpakend, plastanum plastsilindris (Composite packaging, plastic receptacle in plastic drum) | YL |
| Liitpakend, plastanum vineerkastis (Composite packaging, plastic receptacle in plywood box) | YH |
| Liitpakend, plastanum vineersilindris (Composite packaging, plastic receptacle in plywood drum) | YG |
| Liitpakend, plastanum tahkest plastist kastis (Composite packaging, plastic receptacle in solid plastic box) | YM |
| Liitpakend, plastanum teraskastis (Composite packaging, plastic receptacle in steel crate box) | YB |
| Liitpakend, plastanum terassilindris (Composite packaging, plastic receptacle in steel drum) | YA |
| Liitpakend, plastanum puitkastis (Composite packaging, plastic receptacle in wooden box) | YF |
| Torbik (Cone) | AJ |
| Konteiner, elastne (Container, flexible) | 1F |
| Konteiner, galloniline (Container, gallon) | GL |
| Konteiner, metallist (Container, metal) | ME |
| Konteiner, mõeldud ainult veoseadmeks (Container, not otherwise specified as transport equipment) | CN |
| Konteiner, välimine (Container, outer) | OU |
| Kate (Cover) | CV |
| Lattkast (Crate) | CR |
| Õllekast (Crate, beer) | CB |
| Pappkast, mahtkauba jaoks (Crate, bulk, cardboard) | DK |
| Plastkast, mahtkauba jaoks (Crate, bulk, plastic) | DL |
| Puitkast, mahtkauba jaoks (Crate, bulk, wooden) | DM |
| Raamistatud lattkast (Crate, framed) | FD |
| Puuviljakast (Crate, fruit) | FC |
| Metallkast (Crate, metal) | MA |
| Piimakast (Crate, milk) | MC |
| Pappkast, mitmekihiline (Crate, multiple layer, cardboard) | DC |
| Plastkast, mitmekihiline (Crate, multiple layer, plastic) | DA |
| Puitkast, mitmekihiline (Crate, multiple layer, wooden) | DB |
| Madal lattkast (Crate, shallow) | SC |
| Puitkast (Crate, wooden) | 8B |
| Kalakorv (Creel) | CE |
| Karikas (Cup) | CU |
| Silinder (Cylinder) | CY |
| Korvpudel, kaitsmata (Demijohn, non-protected) | DJ |
| Korvpudel, kaitstud (Demijohn, protected) | DP |
| Jaotaja (Dispenser) | DN |
| Trummel (Drum) | DR |
| Alumiiniumtrummel (Drum, aluminium) | 1B |
| Alumiiniumtrummel, eemaldatava ülaosata (Drum, aluminium, non-removable head) | QC |
| Alumiiniumtrummel, eemaldatava ülaosaga (Drum, aluminium, removable head) | QD |
| Papptrummel (Drum, fibre) | 1G |
| Raudtrummel (Drum, iron) | DI |
| Plasttrummel (Drum, plastic) | IH |
| Plasttrummel, eemaldatava ülaosata (Drum, plastic, non-removable head) | QF |
| Plasttrummel, eemaldatava ülaosaga (Drum, plastic, removable head) | QG |
| Vineertrummel (Drum, plywood) | 1D |
| Terastrummel (Drum, steel) | 1A |
| Terastrummel, eemaldatava ülaosata (Drum, steel, non-removable head) | QA |
| Terastrummel, eemaldatava ülaosaga (Drum, steel, removable head) | QB |
| Puittrummel (Drum, wooden) | 1W |
| Ümbrik (Envelope) | EN |
| Terasümbris (Envelope, steel) | SV |
| Filmipakk (Filmpack) | FP |
| Väike vaat (Firkin) | FI |
| Kitsakaelaline korvpudel (Flask) | FL |
| Elastne kott (Flexibag) | FB |
| Elastne mahuti (Flexitank) | FE |
| Toiduainemahuti (Foodtainer) | FT |
| Väike kast (Footlocker) | FO |
| Raam (Frame) | FR |
| Kandetala (Girder) | GI |
| Kandetalad kimbus/kobaras/puntras (Girders, in bundle/bunch/truss) | GZ |
| Pakkimiskorv (Hamper) | HR |
| Hoidja (Hanger) | HN |
| Aam (Hogshead) | HG |
| Metallkang (Ingot) | IN |
| Metallkangid kimbus/kobaras/puntras (Ingots, in bundle/bunch/truss) | IZ |
| Keskmine mahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container) | WA |
| Keskmine mahuti mahtkauba jaoks, alumiiniumist (Intermediate bulk container, aluminium) | WD |
| Keskmine mahuti taarata vedellasti jaoks, alumiiniumist (Intermediate bulk container, aluminium, liquid) | WL |
| Keskmine mahuti mahtkauba jaoks, alumiiniumist, survestatud üle 10 kpa (Intermediate bulk container, aluminium, pressurised > 10 kpa) | WH |
| Keskmine mahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, composite) | ZS |
| Keskmine mahuti taarata vedellasti jaoks, liitpakend, sisemine mahuti elastsest plastist (Intermediate bulk container, composite, flexible plastic, liquids) | ZR |
| Keskmine mahuti mahtkauba jaoks, liitpakend, sisemine mahuti elastsest plastist, survestatud (Intermediate bulk container, composite, flexible plastic, pressurised) | ZP |
| Keskmine mahuti tahke mahtkauba jaoks, liitpakend, sisemine mahuti elastsest plastist (Intermediate bulk container, composite, flexible plastic, solids) | ZM |
| Keskmine mahuti taarata vedellasti jaoks, liitpakend, sisemine mahuti tahkest plastist (Intermediate bulk container, composite, rigid plastic, liquids) | ZQ |
| Keskmine mahuti mahtkauba jaoks, liitmaterjal, sisemine mahuti tahkest plastist, survestatud (Intermediate bulk container, composite, rigid plastic, pressurised) | ZN |
| Keskmine mahuti tahke mahtkauba jaoks, liitpakend, sisemine mahuti tahkest plastist (Intermediate bulk container, composite, rigid plastic, solids) | PLN |
| Keskmine puitkiudplaadist mahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, fibreboard) | ZT |
| Keskmine elastne mahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, flexible) | ZU |
| Keskmine metallmahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, metal) | WF |
| Keskmine metallmahuti taarata vedellasti jaoks (Intermediate bulk conatiner, metal, liquid) | WM |
| Keskmine metallist, kuid mitte terasest mahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, metal, other than steel) | ZV |
| Keskmine metallmahuti mahtkauba jaoks, survestatud üle 10 kpa (Intermediate bulk container, metal, pressure 10 kpa) | WJ |
| Keskmine looduslikust puidust mahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, natural wood) | ZW |
| Keskmine looduslikust puidust mahuti mahtkauba jaoks, väliskattega (Intermediate bulk container, natural wood, with inner liner) | WU |
| Keskmine pabermahuti mahtkauba jaoks, mitmekordne (Intermediate bulk container, paper, multi-wall) | ZA |
| Keskmine mahuti mahtkauba jaoks, mitmekordsest paberist, veekindel (Intermediate bulk container, paper, multi-wall, water resistant) | ZC |
| Keskmine kilemahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, plastic film) | WS |
| Keskmine vineermahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, plywood) | ZX |
| Keskmine vineermahuti mahtkauba jaoks, väliskattega (Intermediate bulk container, plywood, with inner liner) | WY |
| Keskmine ümbertöödeldud puidust mahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, reconstituted wood) | ZY |
| Keskmine ümbertöödeldud puidust mahuti mahtkauba jaoks, vooderdisega (Intermediate bulk container, reconstituted wood, with inner liner) | WZ |
| Keskmine tahkest plastist mahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, rigid plastic) | AA |
| Keskmine tahkest plastist mahuti taarata vedellasti jaoks, eraldiseisev (Intermediate bulk container, rigid plastic, freestanding, liquids) | ZK |
| Keskmine tahkest plastist mahuti mahtkauba jaoks, eraldiseisev, survestatud (Intermediate bulk container, rigid plastic, freestanding, pressurised) | ZH |
| Keskmine tahkest plastist mahuti tahke mahtkauba jaoks, eraldiseisev (Intermediate bulk container, rigid plastic, freestanding, solids) | ZF |
| Keskmine tahkest plastist mahuti taarata vedellasti jaoks, karkassiga (Intermediate bulk container, rigid plastic, with structural equipment, liquids) | ZJ |
| Keskmine tahkest plastist mahuti mahtkauba jaoks, karkassiga, survestatud (Intermediate bulk container, rigid plastic, with structural equipment, pressurised) | ZG |
| Keskmine tahkest plastist mahuti tahke mahtkauba jaoks, karkassiga (Intermediate bulk container, rigid plastic, with structural equipment, solids) | ZD |
| Keskmine terasmahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, steel) | WC |
| Keskmine terasmahuti taarata vedellasti jaoks (Intermediate bulk container, steel, liquid) | WK |
| Keskmine terasmahuti mahtkauba jaoks, survestatud üle 10 kpa (Intermediate bulk container, steel, pressurised > 10 kpa) | WG |
| Keskmine riidest mahuti mahtkauba jaoks, sisevooderdise ja väliskatteta (Intermediate bulk container, textile with out coat/liner) | WT |
| Keskmine riidest mahuti mahtkauba jaoks, sisevooderdisega (Intermediate bulk container, textile, coated) | WV |
| Keskmine riidest mahuti mahtkauba jaoks, sisevooderduse ja väliskattega (Intermediate bulk container, textile, coated and liner) | WX |
| Keskmine riidest mahuti puistematerjalide jaoks, väliskattega (Intermediate bulk container, textile, with liner) | WW |
| Keskmine plastriidest mahuti mahtkauba jaoks, sisevooderdisega (Intermediate bulk container, woven plastic, coated) | WP |
| Keskmine plastriidest mahuti mahtkauba jaoks, sisevooderdise ja väliskattega (Intermediate bulk container, woven plastic, coated and liner) | WR |
| Keskmine plastriidest mahuti mahtkauba jaoks, väliskattega (Intermediate bulk container, woven plastic, with liner) | WQ |
| Keskmine plastriidest mahuti mahtkauba jaoks, sisevooderdise ja väliskatteta (Intermediate bulk container, woven plastic, without coat/liner) | WN |
| Purk (Jar) | JR |
| Kanister, silindriline (Jerrican, cylindrical) | JY |
| Plastkanister (Jerrican, plastic) | 3H |
| Plastkanister, eemaldatava ülaosata (Jerrican, plastic, non-removable head) | QM |
| Plastkanister, eemaldatava ülaosaga (Jerrican, plastic, removable head) | QN |
| Kanister, ristkülikukujuline (Jerrican, rectangular) | JC |
| Teraskanister (Jerrican, steel) | 3 A |
| Teraskanister, eemaldatava ülaosata (Jerrican, steel, non-removable head) | QK |
| Teraskanister, eemaldatava ülaosaga (Jerrican, steel, removable head) | QL |
| Kann (Jug) | JG |
| Džuutkott (Jutebag) | JT |
| Ankur (Keg) | KG |
| Komplekt (Kit) | KI |
| Tõstuk-furgoon (Liftvan) | LV |
| Palk (Log) | LG |
| Palgid kimbus/kobaras/puntras (Logs, in bundle/bunch/truss) | LZ |
| Partii (Lot) | LT |
| Puuvilja-/juurviljakast (Lug) | LU |
| Reisitarbed (Luggage) | LE |
| Matt (Mat) | MT |
| Tikutoos (Matchbox) | MX |
| Ühine määratlus (Mutually defined) | ZZ |
| Pesa (Nest) | NS |
| Võrk (Net) | NT |
| Plastvõrk, torukujuline (Net, tube, plastic) | NU |
| Riidevõrk, torukujuline (Net, tube, textile) | NV |
| Puudub (Not available) | NA |
| Suur kaheksanurkne pappkast (Octabin) | OT |
| Pakk (Package) | PK |
| Papp-pakend, haardeavadega (Package, cardboard, with bottle grip-holes) | IK |
| Esitluspakend, papist (Package, display, cardboard) | IB |
| Esitluspakend, metallist (Package, display, metal) | ID |
| Esitluspakend, plastist (Package, display, plastic) | IC |
| Esitluspakend, puidust (Package, display, wooden) | IA |
| Pakend, torukujuline (Package, flow) | IF |
| Paberpakend (Package, paper wrapped) | IG |
| Läbipaistev pakend (Package, show) | IE |
| Pakett (Packet) | PA |
| Pang (Pail) | PL |
| Kaubaalus (Pallet) | PX |
| Kaubaalus, 100 × 110 cm (Pallet, 100 cm × 110 cm) | AH |
| Kaubaalus, AS 4068-1993 (Pallet, AS 4068-1993) | OD |
| Kaubaalus-kast (Pallet, box Combined open-ended box and pallet) | PB |
| Kaubaalus, CHEP 100 cm × 120 cm (Pallet, CHEP 100 cm × 120 cm) | OC |
| Kaubaalus, CHEP 40 cm × 60 cm (Pallet, CHEP 80 cm × 120 cm) | OA |
| Kaubaalus, CHEP 80 cm × 120 cm (Pallet, CHEP 80 cm × 120 cm) | OB |
| Kaubaalus, ISO T11 (Pallet, ISO T11) | OE |
| Kaubaaluse moodul, äärtega 80 × 100 cm (Pallet, modular, collars 80 cm × 100 cm) | PD |
| Kaubaaluse moodul, äärtega 80 × 120 cm (Pallet, modular, collars 80 cm × 120 cm) | PE |
| Kaubaaluse moodul, äärtega 80 × 60 cm (Pallet, modular, collars 80 cm × 60 cm) | AF |
| Kaubaalus, polüetüleenkiles (Pallet, shrinkwrapped) | AG |
| Tugevast lainepapist kaubaalus (Pallet, triwall) | TW |
| Kaubaalus, puidust (Pallet, wooden) | 8 A |
| Pann (Pan) | P2 |
| Postipakk (Parcel) | PC |
| Aedik (Pen) | PF |
| Tükk (Piece) | PP |
| Torujuhe (Pipe) | PI |
| Torujuhtmed kimbus/kobaras/puntras (Pipes, in bundle/bunch/truss) | PV |
| Kann (Pitcher) | PH |
| Plank (Plank) | PN |
| Plangud kimbus/kobaras/puntras (Planks, in bundle/bunch/truss) | PZ |
| Plaat (Plate) | PG |
| Plaadid kimbus/kobaras/puntras (Plates, in bundle/bunch/truss) | PY |
| Platvorm, täpsustamata kaalu või mõõtmetega (Platform, unspecified weight or dimension) | OF |
| Pott (Pot) | PT |
| Paun (Pouch) | PO |
| Laastkorv (Punnet) | PJ |
| Rest (Rack) | RK |
| Riidenagi või -puu (Rack, clothing hanger) | RJ |
| Pappnõu (Receptacle, fibre) | AB |
| Klaasnõu (Receptacle, glass) | GR |
| Metallnõu (Receptacle, metal) | MR |
| Pabernõu (Receptacle, paper) | AC |
| Plastnõu (Receptacle, plastic) | PR |
| Nõu, plastiga kaetud (Receptacle, plastic wrapped) | MW |
| Puitnõu (Receptacle, wooden) | AD |
| Võrkkott (Rednet) | RT |
| Haspel (Reel) | RL |
| Rõngas (Ring) | RG |
| Ritv (Rod) | RD |
| Ridvad kimbus/kobaras/puntras (Rods, in bundle/bunch/truss) | RZ |
| Rull (Roll) | RO |
| Kotike (Sachet) | SH |
| Suur riidest kott (Sack) | SA |
| Suur kott, mitmekordne (Sack, multi-wall) | MS |
| Meremehekast (Sea-chest) | SE |
| Komplekt (Set) | SX |
| Leht (Sheet) | ST |
| Leht, kiletatud (Sheet, plastic wrapping) | SP |
| Lehtmetall (Sheetmetal) | SM |
| Lehed kimbus/kobaras/puntras (Sheets, in bundle/bunch/truss) | SZ |
| Polüetüleenkiles (Shrinkwrapped) | SW |
| Lafett (Skid) | SI |
| Plaat (Slab) | SB |
| Muhv (Sleeve) | SY |
| Vaheleht (Slipsheet) | SL |
| Võll (Spindle) | SD |
| Rull (Spool) | SO |
| Kohver (Suitcase) | SU |
| Tahvel (Tablet) | T1 |
| Paakmahuti, tavaline (Tank container, generic) | TG |
| Paak, silindriline (Tank, cylindrical) | TY |
| Paak, ristkülikukujuline (Tank, rectangular) | TK |
| Teekast (Tea-chest) | TC |
| Keskmine vaat (Tierce) | TI |
| Plekktoos (Tin) | TN |
| Kandik (Tray) | PU |
| Kandik horisontaalselt laotud lamedate kaubaartiklitega (Tray, containing horizontally stacked flat items) | GU |
| Pappkandik, ühekordne, kaaneta (Tray, one layer no cover, cardboard) | DV |
| Plastkandik, ühekordne, kaaneta (Tray, one layer no cover, plastic) | DS |
| Polüstüreenkandik, ühekordne, kaaneta (Tray, one layer no cover, polystyrene) | DU |
| Puitkandik, ühekordne, kaaneta (Tray, one layer no cover, wooden) | DT |
| Kandik, jäik, kaanega, virnastatav (CEN TS 14482:2002) (Tray, rigid, lidded stackable (CEN TS 14482:2002)) | IL |
| Pappkandik, kahekordne, kaaneta (Tray, two layers no cover, cardboard) | DY |
| Plastkandik, kahekordne, kaaneta (Tray, two layers no cover, plastic tray) | DW |
| Puitkandik, kahekordne, kaaneta (Tray, two layers no cover, wooden) | DX |
| Reisikohver (Trunk) | TR |
| Kimp (Truss) | TS |
| Pütt (Tub) | TB |
| Pütt, kaanega (Tub, with lid) | TL |
| Toru (Tube) | TU |
| Toru, kokkupandav (Tube, collapsible) | TD |
| Toru, pihustiga (Tube, with nozzle) | TV |
| Torud kimbus/kobaras/puntras (Tubes, in bundle/bunch/truss) | TZ |
| Suur tünn (Tun) | TO |
| Rehv (Tyre) | TE |
| Lahtiselt (Uncaged) | UC |
| Ühik (Unit) | UN |
| Pakkimata või pakendamata (Unpacked or unpackaged) | NE |
| Pakkimata või pakendamata, mitu ühikut (Unpacked or unpackaged, multiple units) | NG |
| Pakkimata või pakendamata, üks ühik (Unpacked or unpackaged, single unit) | NF |
| Vaakumpakendis (Vacuum-packed) | VP |
| Treilerkonteiner (Vanpack) | VK |
| Tõrs (Vat) | VA |
| Sõiduk (Vehicle) | VN |
| Väike klaaspudel (Vial) | VI |
| Korvpudel (Wickerbottle) | WB” |

3.

Konventsiooni III liite A2 lisa punkti 5 muudetakse järgmiselt.

„PAKKEÜKSUSTE KOODID

(UN/ECE soovitus nr 21 / rev. 8.1, 12. juuli 2010)

Aerosool (Aerosol)

AE

Ampull, kaitsmata (Ampoule, non-protected)

AM

Ampull, kaitstud (Ampoule, protected)

AP

Pihusti (Atomizer)

AT

Kott (Bag)

BG

Kott, elastne pakend (Bag, flexible container)

FX

Džuutkott (Bag, gunny)

GY

Ülisuur kott (Bag, jumbo)

JB

Suur kott (Bag, large)

ZB

Kott, mitmekordne (Bag, multiply)

MB

Paberkott (Bag, paper)

5M

Paberkott, mitmekordne (Bag, paper, multi-wall)

XJ

Paberkott, mitmekordne, veekindel (Bag, paper, multi-wall, water resistant)

XK

Kilekott (Bag, plastic)

EC

Plastikkilekott (Bag, plastics film)

XD

Polüetüleenkott (Bag, polybag)

44

Suur plastkott (Bag, super bulk)

43

Riidest kott (Bag, textile)

5L

Riidest kott, puistumiskindel (Bag, textile, sift proof)

XG

Riidest kott, veekindel (Bag, textile, water resistant)

XH

Riidest kott, sisevooderdise ja väliskatteta (Bag, textile, without inner coat/liner)

XF

Kandekott (Bag, tote)

TT

Plastriidest kott (Bag, woven plastic)

5H

Plastriidest kott, puistumiskindel (Bag, woven plastic, sift proof)

XB

Plastriidest kott, veekindel (Bag, woven plastic, water resistant)

XC

Plastriidest kott, sisevooderdise ja väliskatteta (Bag, woven plastic, without inner coat/liner)

XA

Pallpakend, kokku pressitud (Bale, compressed)

BL

Pallpakend, kokku pressimata (Bale, non-compressed)

BN

Kerakujuline kott (Ball)

AL

Balloon, kaitsmata (Balloon, non-protected)

BF

Balloon, kaitstud (Balloon, protected)

BP

Varb (Bar)

BR

Vaat (Barrel)

BA

Puidust vaat (Barrel, wooden)

2C

Puidust vaat, prundiga (Barrel, wooden, bung type)

QH

Puidust vaat, eemaldatava ülaosaga (Barrel, wooden, removable head)

QJ

Varvad kimbus/kobaras/puntras (Bars, in bundle/bunch/truss)

BZ

Kauss/liud (Basin)

BM

Korv (Basket)

BK

Pappkorv, sangaga (Basket, with handle, cardboard)

HC

Plastkorv, sangaga (Basket, with handle, plastic)

HA

Puitkorv, sangaga (Basket, with handle, wooden)

HB

Rihm (Belt)

B4

Kast (Bin)

BI

Plokk (Block)

OK

Laud (Board)

BD

Lauad, kimbus/kobaras/puntras (Board, in bundle/bunch/truss)

BY

Pool (Bobbin)

BB

Rull (Bolt)

BT

Gaasipudel (Bottle, gas)

GB

Pudel, kaitsmata, sibulakujuline (Bottle, non-protected, bulbous)

BS

Pudel, kaitsmata, silindriline (Bottle, non-protected, cylindrical)

BO

Pudel, kaitstud, sibulakujuline (Bottle, protected, bulbous)

BV

Pudel, kaitstud, silindriline (Bottle, protected, cylindrical)

BQ

Pudelikast/pudeliraamistik (Bottlecrate/bottlerack)

BC

Kast (Box)

BX

Alumiiniumkast (Box, aluminium)

4B

Kast, Commonwealth Handling Equipment Pool (CHEP), Eurobox (Box, Commonwealth Handling Equipment Pool (CHEP), Eurobox)

DH

Kast, puitkiudplaadist (Box, fibreboard)

4G

Kast, vedelike hoidmiseks (Box, for liquids)

BW

Kast, looduslikust puidust (Box, natural wood)

4C

Plastkast (Box, plastic)

4H

Kast, vahtplastist (Box, plastic, expanded)

QR

Kast, plastist, vastupidav (Box, plastic, solid)

QS

Vineerkast (Box, plywood)

4D

Kast, ümbertöödeldud puidust (Box, reconstituted wood)

4F

Teraskast (Box, steel)

4A

Kast, looduslikust puidust, tavaline (Box, wooden, natural wood, ordinary)

QP

Kast, looduslikust puidust, puistumiskindlate seintega (Box, wooden, natural wood, with sift proof walls)

QQ

Ämber (Bucket)

BJ

Gaas (1 031 millibaari ja 15 °C) mahtkaubana (Bulk, gas (at 1 031 mbar and 15 °C))

VG

Veeldatud gaas (anormaalsel temperatuuril/rõhul) mahtkaubana (Bulk, liquefied gas (at abnormal temperature/pressure))

VQ

Vedelik mahtkaubana (Bulk, liquid)

VL

Lahtine vanametall (Bulk, scrap metal)

VS

Tahked peenosakesed („pulbrid”) mahtkaubana (Bulk, solid, fine particles („powders”))

VY

Tahked, teralised osakesed („terad”) mahtkaubana (Bulk, solid, granular particles („grains”))

VR

Tahked, suured osakesed („tombukesed”) mahtkaubana (Bulk, solid, large particles („nodules”))

VO

Kobar (Bunch)

BH

Kimp (Bundle)

BE

Kimp, puit (Bundle, wooden)

8C

Suur vaat (Butt)

BU

Puur (Cage)

CG

Puur, (CHEP) Commonwealth Handling Equipment Pool (Cage, Commonwealth Handling Equipment Pool (CHEP))

DG

Puur, ümmargune (Cage, roll)

CW

Metallanum, silindriline (Can, cylindrical)

CX

Metallanum, ristkülikukujuline (Can, rectangular)

CA

Metallanum, sanga ja tilaga (Can, with handle and spout)

CD

Kanister (Canister)

CI

Puldan (Canas)

CZ

Kapsel (Capsule)

AV

Balloonpudel, kaitsmata (Carboy, non-protected)

CO

Balloonpudel, kaitstud (Carboy, protected)

CP

Kaart (Card)

CM

Laokäru (Cart, flatbed)

FW

Pappkast (Carton)

CT

Kassett (Cartridge)

CQ

Toos (Case)

CS

Karp, autos kasutamiseks (Case, car)

7 A

Toos, isotermiline (Case, isothermic)

EI

Karkasskast (Case, skeleton)

SK

Terastoos (Case, steel)

SS

Karp, kaubaalusega (Case, with pallet base)

ED

Pappkarp, kaubaalusega (Case, with pallet base, cardboard)

EF

Metallkarp, kaubaalusega (Case, with pallet base, metal)

EH

Plastkarp, kaubaalusega (Case, with pallet base, plastic)

EG

Puitkarp, kaubaalusega (Case, with pallet base, wooden)

EE

Karp, puit (Case, wooden)

7B

Tünn (Cask)

CK

Suur kast (Chest)

CH

Kirn (Churn)

CC

Mullpakend (Clamshell)

AI

Laegas (Coffer)

CF

Kirst (Coffin)

CJ

Pool (Coil)

CL

Liitpakend, klaasanum (Composite packaging, glass receptacle)

6P

Liitpakend, klaasanum alumiiniumkastis (Composite packaging, glass receptacle in aluminium crate)

YR

Liitpakend, klaasanum alumiiniumsilindris (Composite packaging, glass receptacle in aluminium drum)

YQ

Liitpakend, klaasanum vahtplastist pakendis (Composite packaging, glass receptacle in expandable plastic pack)

YY

Liitpakend, klaasanum pappsilindris (Composite packaging, glass receptacle in fibre drum)

YW

Liitpakend, klaasanum pappkastis (Composite packaging, glass receptacle in fibreboard box)

YX

Liitpakend, klaasanum vineersilindris (Composite packaging, glass receptacle in plywood drum)

YT

Liitpakend, klaasanum tahkest plastist pakendis (Composite packaging, glass receptacle in solid plastic pack)

YZ

Liitpakend, klaasanum teraskastis (Composite packaging, glass receptacle in steel crate box)

YP

Liitpakend, klaasanum terassilindris (Composite packaging, glass receptacle in steel drum)

YN

Liitpakend, klaasanum vitstest korvis (Composite packaging, glass receptacle in wickerwork hamper)

YV

Liitpakend, klaasanum puitkastis (Composite packaging, glass receptacle in wooden box)

YS

Liitpakend, plastanum (Composite packaging, plastic receptacle)

6H

Liitpakend, plastanum alumiiniumkastis (Composite packaging, plastic receptacle in aluminium crate)

YD

Liitpakend, plastanum alumiiniumsilindris (Composite packaging, plastic receptacle in aluminium drum)

YC

Liitpakend, plastanum papptrumlis (Composite packaging, plastic receptacle in fibre drum)

YJ

Liitpakend, plastanum pappkastis (Composite packaging, plastic receptacle in fibreboard box)

YK

Liitpakend, plastanum plastsilindris (Composite packaging, plastic receptacle in plastic drum)

YL

Liitpakend, plastanum vineerkastis (Composite packaging, plastic receptacle in plywood box)

YH

Liitpakend, plastanum vineersilindris (Composite packaging, plastic receptacle in plywood drum)

YG

Liitpakend, plastanum tahkest plastist kastis (Composite packaging, plastic receptacle in solid plastic box)

YM

Liitpakend, plastanum teraskastis (Composite packaging, plastic receptacle in steel crate box)

YB

Liitpakend, plastanum terassilindris (Composite packaging, plastic receptacle in steel drum)

YA

Liitpakend, plastanum puitkastis (Composite packaging, plastic receptacle in wooden box)

YF

Torbik (Cone)

AJ

Konteiner, elastne (Container, flexible)

1F

Konteiner, galloniline (Container, gallon)

GL

Konteiner, metallist (Container, metal)

ME

Konteiner, mõeldud ainult veoseadmeks (Container, not otherwise specified as transport equipment)

CN

Konteiner, välimine (Container, outer)

OU

Kate (Cover)

CV

Lattkast (Crate)

CR

Õllekast (Crate, beer)

CB

Pappkast, mahtkauba jaoks (Crate, bulk, cardboard)

DK

Plastkast, mahtkauba jaoks (Crate, bulk, plastic)

DL

Puitkast, mahtkauba jaoks (Crate, bulk, wooden)

DM

Raamistatud lattkast (Crate, framed)

FD

Puuviljakast (Crate, fruit)

FC

Metallkast (Crate, metal)

MA

Piimakast (Crate, milk)

MC

Pappkast, mitmekihiline (Crate, multiple layer, cardboard)

DC

Plastkast, mitmekihiline (Crate, multiple layer, plastic)

DA

Puitkast, mitmekihiline (Crate, multiple layer, wooden)

DB

Madal lattkast (Crate, shallow)

SC

Puitkast (Crate, wooden)

8B

Kalakorv (Creel)

CE

Karikas (Cup)

CU

Silinder (Cylinder)

CY

Korvpudel, kaitsmata (Demijohn, non-protected)

DJ

Korvpudel, kaitstud (Demijohn, protected)

DP

Jaotaja (Dispenser)

DN

Trummel (Drum)

DR

Alumiiniumtrummel (Drum, aluminium)

1B

Alumiiniumtrummel, eemaldatava ülaosata (Drum, aluminium, non-removable head)

QC

Alumiiniumtrummel, eemaldatava ülaosaga (Drum, aluminium, removable head)

QD

Papptrummel (Drum, fibre)

1G

Raudtrummel (Drum, iron)

DI

Plasttrummel (Drum, plastic)

IH

Plasttrummel, eemaldatava ülaosata (Drum, plastic, non-removable head)

QF

Plasttrummel, eemaldatava ülaosaga (Drum, plastic, removable head)

QG

Vineertrummel (Drum, plywood)

1D

Terastrummel (Drum, steel)

1A

Terastrummel, eemaldatava ülaosata (Drum, steel, non-removable head)

QA

Terastrummel, eemaldatava ülaosaga (Drum, steel, removable head)

QB

Puittrummel (Drum, wooden)

1W

Ümbrik (Envelope)

EN

Terasümbris (Envelope, steel)

SV

Filmipakk (Filmpack)

FP

Väike vaat (Firkin)

FI

Kitsakaelaline korvpudel (Flask)

FL

Elastne kott (Flexibag)

FB

Elastne mahuti (Flexitank)

FE

Toiduainemahuti (Foodtainer)

FT

Väike kast (Footlocker)

FO

Raam (Frame)

FR

Kandetala (Girder)

GI

Kandetalad kimbus/kobaras/puntras (Girders, in bundle/bunch/truss)

GZ

Pakkimiskorv (Hamper)

HR

Hoidja (Hanger)

HN

Aam (Hogshead)

HG

Metallkang (Ingot)

IN

Metallkangid kimbus/kobaras/puntras (Ingots, in bundle/bunch/truss)

IZ

Keskmine mahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container)

WA

Keskmine mahuti mahtkauba jaoks, alumiiniumist (Intermediate bulk container, aluminium)

WD

Keskmine mahuti taarata vedellasti jaoks, alumiiniumist (Intermediate bulk container, aluminium, liquid)

WL

Keskmine mahuti mahtkauba jaoks, alumiiniumist, survestatud üle 10 kpa (Intermediate bulk container, aluminium, pressurised > 10 kpa)

WH

Keskmine mahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, composite)

ZS

Keskmine mahuti taarata vedellasti jaoks, liitpakend, sisemine mahuti elastsest plastist (Intermediate bulk container, composite, flexible plastic, liquids)

ZR

Keskmine mahuti mahtkauba jaoks, liitpakend, sisemine mahuti elastsest plastist, survestatud (Intermediate bulk container, composite, flexible plastic, pressurised)

ZP

Keskmine mahuti tahke mahtkauba jaoks, liitpakend, sisemine mahuti elastsest plastist (Intermediate bulk container, composite, flexible plastic, solids)

ZM

Keskmine mahuti taarata vedellasti jaoks, liitpakend, sisemine mahuti tahkest plastist (Intermediate bulk container, composite, rigid plastic, liquids)

ZQ

Keskmine mahuti mahtkauba jaoks, liitmaterjal, sisemine mahuti tahkest plastist, survestatud (Intermediate bulk container, composite, rigid plastic, pressurised)

ZN

Keskmine mahuti tahke mahtkauba jaoks, liitpakend, sisemine mahuti tahkest plastist (Intermediate bulk container, composite, rigid plastic, solids)

PLN

Keskmine puitkiudplaadist mahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, fibreboard)

ZT

Keskmine elastne mahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, flexible)

ZU

Keskmine metallmahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, metal)

WF

Keskmine metallmahuti taarata vedellasti jaoks (Intermediate bulk conatiner, metal, liquid)

WM

Keskmine metallist, kuid mitte terasest mahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, metal, other than steel)

ZV

Keskmine metallmahuti mahtkauba jaoks, survestatud üle 10 kpa (Intermediate bulk container, metal, pressure 10 kpa)

WJ

Keskmine looduslikust puidust mahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, natural wood)

ZW

Keskmine looduslikust puidust mahuti mahtkauba jaoks, väliskattega (Intermediate bulk container, natural wood, with inner liner)

WU

Keskmine pabermahuti mahtkauba jaoks, mitmekordne (Intermediate bulk container, paper, multi-wall)

ZA

Keskmine mahuti mahtkauba jaoks, mitmekordsest paberist, veekindel (Intermediate bulk container, paper, multi-wall, water resistant)

ZC

Keskmine kilemahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, plastic film)

WS

Keskmine vineermahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, plywood)

ZX

Keskmine vineermahuti mahtkauba jaoks, väliskattega (Intermediate bulk container, plywood, with inner liner)

WY

Keskmine ümbertöödeldud puidust mahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, reconstituted wood)

ZY

Keskmine ümbertöödeldud puidust mahuti mahtkauba jaoks, vooderdisega (Intermediate bulk container, reconstituted wood, with inner liner)

WZ

Keskmine tahkest plastist mahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, rigid plastic)

AA

Keskmine tahkest plastist mahuti taarata vedellasti jaoks, eraldiseisev (Intermediate bulk container, rigid plastic, freestanding, liquids)

ZK

Keskmine tahkest plastist mahuti mahtkauba jaoks, eraldiseisev, survestatud (Intermediate bulk container, rigid plastic, freestanding, pressurised)

ZH

Keskmine tahkest plastist mahuti tahke mahtkauba jaoks, eraldiseisev (Intermediate bulk container, rigid plastic, freestanding, solids)

ZF

Keskmine tahkest plastist mahuti taarata vedellasti jaoks, karkassiga (Intermediate bulk container, rigid plastic, with structural equipment, liquids)

ZJ

Keskmine tahkest plastist mahuti mahtkauba jaoks, karkassiga, survestatud (Intermediate bulk container, rigid plastic, with structural equipment, pressurised)

ZG

Keskmine tahkest plastist mahuti tahke mahtkauba jaoks, karkassiga (Intermediate bulk container, rigid plastic, with structural equipment, solids)

ZD

Keskmine terasmahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk container, steel)

WC

Keskmine terasmahuti taarata vedellasti jaoks (Intermediate bulk container, steel, liquid)

WK

Keskmine terasmahuti mahtkauba jaoks, survestatud üle 10 kpa (Intermediate bulk container, steel, pressurised > 10 kpa)

WG

Keskmine riidest mahuti mahtkauba jaoks, sisevooderdise ja väliskatteta (Intermediate bulk container, textile with out coat/liner)

WT

Keskmine riidest mahuti mahtkauba jaoks, sisevooderdisega (Intermediate bulk container, textile, coated)

WV

Keskmine riidest mahuti mahtkauba jaoks, sisevooderduse ja väliskattega (Intermediate bulk container, textile, coated and liner)

WX

Keskmine riidest mahuti puistematerjalide jaoks, väliskattega (Intermediate bulk container, textile, with liner)

WW

Keskmine plastriidest mahuti mahtkauba jaoks, sisevooderdisega (Intermediate bulk container, woven plastic, coated)

WP

Keskmine plastriidest mahuti mahtkauba jaoks, sisevooderdise ja väliskattega (Intermediate bulk container, woven plastic, coated and liner)

WR

Keskmine plastriidest mahuti mahtkauba jaoks, väliskattega (Intermediate bulk container, woven plastic, with liner)

WQ

Keskmine plastriidest mahuti mahtkauba jaoks, sisevooderdise ja väliskatteta (Intermediate bulk container, woven plastic, without coat/liner)

WN

Purk (Jar)

JR

Kanister, silindriline (Jerrican, cylindrical)

JY

Plastkanister (Jerrican, plastic)

3H

Plastkanister, eemaldatava ülaosata (Jerrican, plastic, non-removable head)

QM

Plastkanister, eemaldatava ülaosaga (Jerrican, plastic, removable head)

QN

Kanister, ristkülikukujuline (Jerrican, rectangular)

JC

Teraskanister (Jerrican, steel)

3 A

Teraskanister, eemaldatava ülaosata (Jerrican, steel, non-removable head)

QK

Teraskanister, eemaldatava ülaosaga (Jerrican, steel, removable head)

QL

Kann (Jug)

JG

Džuutkott (Jutebag)

JT

Ankur (Keg)

KG

Komplekt (Kit)

KI

Tõstuk-furgoon (Liftvan)

LV

Palk (Log)

LG

Palgid kimbus/kobaras/puntras (Logs, in bundle/bunch/truss)

LZ

Partii (Lot)

LT

Puuvilja-/juurviljakast (Lug)

LU

Reisitarbed (Luggage)

LE

Matt (Mat)

MT

Tikutoos (Matchbox)

MX

Ühine määratlus (Mutually defined)

ZZ

Pesa (Nest)

NS

Võrk (Net)

NT

Plastvõrk, torukujuline (Net, tube, plastic)

NU

Riidevõrk, torukujuline (Net, tube, textile)

NV

Puudub (Not available)

NA

Suur kaheksanurkne pappkast (Octabin)

OT

Pakk (Package)

PK

Papp-pakend, haardeavadega (Package, cardboard, with bottle grip-holes)

IK

Esitluspakend, papist (Package, display, cardboard)

IB

Esitluspakend, metallist (Package, display, metal)

ID

Esitluspakend, plastist (Package, display, plastic)

IC

Esitluspakend, puidust (Package, display, wooden)

IA

Pakend, torukujuline (Package, flow)

IF

Paberpakend (Package, paper wrapped)

IG

Läbipaistev pakend (Package, show)

IE

Pakett (Packet)

PA

Pang (Pail)

PL

Kaubaalus (Pallet)

PX

Kaubaalus, 100 × 110 cm (Pallet, 100 cm × 110 cm)

AH

Kaubaalus, AS 4068-1993 (Pallet, AS 4068-1993)

OD

Kaubaalus-kast (Pallet, box Combined open-ended box and pallet)

PB

Kaubaalus, CHEP 100 cm × 120 cm (Pallet, CHEP 100 cm × 120 cm)

OC

Kaubaalus, CHEP 40 cm × 60 cm (Pallet, CHEP 80 cm × 120 cm)

OA

Kaubaalus, CHEP 80 cm × 120 cm (Pallet, CHEP 80 cm × 120 cm)

OB

Kaubaalus, ISO T11 (Pallet, ISO T11)

OE

Kaubaaluse moodul, äärtega 80 × 100 cm (Pallet, modular, collars 80 cm × 100 cm)

PD

Kaubaaluse moodul, äärtega 80 × 120 cm (Pallet, modular, collars 80 cm × 120 cm)

PE

Kaubaaluse moodul, äärtega 80 × 60 cm (Pallet, modular, collars 80 cm × 60 cm)

AF

Kaubaalus, polüetüleenkiles (Pallet, shrinkwrapped)

AG

Tugevast lainepapist kaubaalus (Pallet, triwall)

TW

Kaubaalus, puidust (Pallet, wooden)

8 A

Pann (Pan)

P2

Postipakk (Parcel)

PC

Aedik (Pen)

PF

Tükk (Piece)

PP

Torujuhe (Pipe)

PI

Torujuhtmed kimbus/kobaras/puntras (Pipes, in bundle/bunch/truss)

PV

Kann (Pitcher)

PH

Plank (Plank)

PN

Plangud kimbus/kobaras/puntras (Planks, in bundle/bunch/truss)

PZ

Plaat (Plate)

PG

Plaadid kimbus/kobaras/puntras (Plates, in bundle/bunch/truss)

PY

Platvorm, täpsustamata kaalu või mõõtmetega (Platform, unspecified weight or dimension)

OF

Pott (Pot)

PT

Paun (Pouch)

PO

Laastkorv (Punnet)

PJ

Rest (Rack)

RK

Riidenagi või -puu (Rack, clothing hanger)

RJ

Pappnõu (Receptacle, fibre)

AB

Klaasnõu (Receptacle, glass)

GR

Metallnõu (Receptacle, metal)

MR

Pabernõu (Receptacle, paper)

AC

Plastnõu (Receptacle, plastic)

PR

Nõu, plastiga kaetud (Receptacle, plastic wrapped)

MW

Puitnõu (Receptacle, wooden)

AD

Võrkkott (Rednet)

RT

Haspel (Reel)

RL

Rõngas (Ring)

RG

Ritv (Rod)

RD

Ridvad kimbus/kobaras/puntras (Rods, in bundle/bunch/truss)

RZ

Rull (Roll)

RO

Kotike (Sachet)

SH

Suur riidest kott (Sack)

SA

Suur kott, mitmekordne (Sack, multi-wall)

MS

Meremehekast (Sea-chest)

SE

Komplekt (Set)

SX

Leht (Sheet)

ST

Leht, kiletatud (Sheet, plastic wrapping)

SP

Lehtmetall (Sheetmetal)

SM

Lehed kimbus/kobaras/puntras (Sheets, in bundle/bunch/truss)

SZ

Polüetüleenkiles (Shrinkwrapped)

SW

Lafett (Skid)

SI

Plaat (Slab)

SB

Muhv (Sleeve)

SY

Vaheleht (Slipsheet)

SL

Võll (Spindle)

SD

Rull (Spool)

SO

Kohver (Suitcase)

SU

Tahvel (Tablet)

T1

Paakmahuti, tavaline (Tank container, generic)

TG

Paak, silindriline (Tank, cylindrical)

TY

Paak, ristkülikukujuline (Tank, rectangular)

TK

Teekast (Tea-chest)

TC

Keskmine vaat (Tierce)

TI

Plekktoos (Tin)

TN

Kandik (Tray)

PU

Kandik horisontaalselt laotud lamedate kaubaartiklitega (Tray, containing horizontally stacked flat items)

GU

Pappkandik, ühekordne, kaaneta (Tray, one layer no cover, cardboard)

DV

Plastkandik, ühekordne, kaaneta (Tray, one layer no cover, plastic)

DS

Polüstüreenkandik, ühekordne, kaaneta (Tray, one layer no cover, polystyrene)

DU

Puitkandik, ühekordne, kaaneta (Tray, one layer no cover, wooden)

DT

Kandik, jäik, kaanega, virnastatav (CEN TS 14482:2002) (Tray, rigid, lidded stackable (CEN TS 14482:2002))

IL

Pappkandik, kahekordne, kaaneta (Tray, two layers no cover, cardboard)

DY

Plastkandik, kahekordne, kaaneta (Tray, two layers no cover, plastic tray)

DW

Puitkandik, kahekordne, kaaneta (Tray, two layers no cover, wooden)

DX

Reisikohver (Trunk)

TR

Kimp (Truss)

TS

Pütt (Tub)

TB

Pütt, kaanega (Tub, with lid)

TL

Toru (Tube)

TU

Toru, kokkupandav (Tube, collapsible)

TD

Toru, pihustiga (Tube, with nozzle)

TV

Torud kimbus/kobaras/puntras (Tubes, in bundle/bunch/truss)

TZ

Suur tünn (Tun)

TO

Rehv (Tyre)

TE

Lahtiselt (Uncaged)

UC

Ühik (Unit)

UN

Pakkimata või pakendamata (Unpacked or unpackaged)

NE

Pakkimata või pakendamata, mitu ühikut (Unpacked or unpackaged, multiple units)

NG

Pakkimata või pakendamata, üks ühik (Unpacked or unpackaged, single unit)

NF

Vaakumpakendis (Vacuum-packed)

VP

Treilerkonteiner (Vanpack)

VK

Tõrs (Vat)

VA

Sõiduk (Vehicle)

VN

Väike klaaspudel (Vial)

VI

Korvpudel (Wickerbottle)

WB”

---