# Официален вестник L 348/2013

| | ISSN 1977-0618
  doi:10.3000/19770618.L_2013.348.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 348 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 5620 декември 2013 г. |

ISSN 1977-0618

doi:10.3000/19770618.L_2013.348.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

L 348

Издание на български език

Законодателство

Година 5620 декември 2013 г.

---

| Съдържание | | I   Законодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | РЕГЛАМЕНТИ |
| | * | Регламент (ЕС) No 1315/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 година относно насоките на Съюза за развитието на трансевропейската транспортна мрежа и за отмяна на Решение No 661/2010/ЕС (
  1
  ) | 1 |
| | * | Регламент (ЕС) No 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 за създаване на Механизъм за свързване на Европа, за изменение на Регламент (ЕС) No 913/2010 и за отмяна на регламенти (ЕО) No 680/2007 и (ЕО) No 67/2010 (
  1
  ) | 129 |

Съдържание

I   Законодателни актове

Страница

РЕГЛАМЕНТИ

*

Регламент (ЕС) No 1315/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 година относно насоките на Съюза за развитието на трансевропейската транспортна мрежа и за отмяна на Решение No 661/2010/ЕС (
  1
  )

1

1

*

Регламент (ЕС) No 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 за създаване на Механизъм за свързване на Европа, за изменение на Регламент (ЕС) No 913/2010 и за отмяна на регламенти (ЕО) No 680/2007 и (ЕО) No 67/2010 (
  1
  )

1

129

| | |
| --- | --- |
| | (1)   текст от значение за ЕИП |

---

(1)   текст от значение за ЕИП

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

I Законодателни актове

РЕГЛАМЕНТИ

| 20.12.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 348/1

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕС) No 1315/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА

от 11 декември 2013 година

относно насоките на Съюза за развитието на трансевропейската транспортна мрежа и за отмяна на Решение No 661/2010/ЕС

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално член 172 от него,

като взеха предвид предложението на Европейската комисия,

след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,

като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),

като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),

в съответствие с обикновената законодателна процедура,

като имат предвид, че:

| (1) | Решение No 1692/96/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3) беше преработено от съображения за яснота с Решение No 661/2010/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (4). |
| --- | --- |

(1)

Решение No 1692/96/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3) беше преработено от съображения за яснота с Решение No 661/2010/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (4).

| (2) | Планирането, развитието и експлоатацията на трансевропейските транспортни мрежи допринасят за постигането на основни цели на Съюза, заложени, наред с другото, в стратегията „Европа 2020“ и в Бялата книга на Комисията, озаглавена „Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство – към конкурентоспособна транспортна система с ефективно използване на ресурсите“ („Бяла книга“), като гладкото функциониране на вътрешния пазар и засилването на икономическото, социалното и териториалното сближаване. Техните конкретни цели включват и създаването на условия за безпрепятствена, безопасна и устойчива мобилност на хора и стоки, осигуряването на достъпността и свързаността на всички региони на Съюза и допринасянето за по-нататъшния икономически растеж и конкурентоспособността в световен план. Тези конкретни цели следва да се постигат чрез създаване на взаимовръзки и оперативна съвместимост между националните транспортни мрежи при ефикасно и устойчиво използване на ресурсите. Например оперативната съвместимост на железопътните мрежи може да бъде подобрена чрез новаторски решения за подобряване на съвместимостта между системите, например на бордовото оборудване и различните междурелсия. |
| --- | --- |

(2)

Планирането, развитието и експлоатацията на трансевропейските транспортни мрежи допринасят за постигането на основни цели на Съюза, заложени, наред с другото, в стратегията „Европа 2020“ и в Бялата книга на Комисията, озаглавена „Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство – към конкурентоспособна транспортна система с ефективно използване на ресурсите“ („Бяла книга“), като гладкото функциониране на вътрешния пазар и засилването на икономическото, социалното и териториалното сближаване. Техните конкретни цели включват и създаването на условия за безпрепятствена, безопасна и устойчива мобилност на хора и стоки, осигуряването на достъпността и свързаността на всички региони на Съюза и допринасянето за по-нататъшния икономически растеж и конкурентоспособността в световен план. Тези конкретни цели следва да се постигат чрез създаване на взаимовръзки и оперативна съвместимост между националните транспортни мрежи при ефикасно и устойчиво използване на ресурсите. Например оперативната съвместимост на железопътните мрежи може да бъде подобрена чрез новаторски решения за подобряване на съвместимостта между системите, например на бордовото оборудване и различните междурелсия.

| (3) | Вследствие на увеличаването на трафика нарасна натовареността на международния транспорт. За да се гарантира международната мобилност на пътници и стоки, следва да се оптимизира капацитетът на трансевропейската транспортна мрежа, както и неговото използване, и ако е необходимо, той следва да бъде разширен чрез премахване на тесните места в инфраструктурата и изграждане на липсващите инфраструктурни връзки в държавите-членки и между държавите-членки, и когато е уместно, съседните държави и като се имат предвид текущите преговори със страни, които са кандидатки или потенциални кандидатки за членство. |
| --- | --- |

(3)

Вследствие на увеличаването на трафика нарасна натовареността на международния транспорт. За да се гарантира международната мобилност на пътници и стоки, следва да се оптимизира капацитетът на трансевропейската транспортна мрежа, както и неговото използване, и ако е необходимо, той следва да бъде разширен чрез премахване на тесните места в инфраструктурата и изграждане на липсващите инфраструктурни връзки в държавите-членки и между държавите-членки, и когато е уместно, съседните държави и като се имат предвид текущите преговори със страни, които са кандидатки или потенциални кандидатки за членство.

| (4) | Както се посочва в Бялата книга, ефикасността и ефективността на транспорта могат да се подобрят значително като се осигури по-добро модално интегриране в цялата мрежа по отношение на инфраструктурата, информационните потоци и процедурите. |
| --- | --- |

(4)

Както се посочва в Бялата книга, ефикасността и ефективността на транспорта могат да се подобрят значително като се осигури по-добро модално интегриране в цялата мрежа по отношение на инфраструктурата, информационните потоци и процедурите.

| (5) | В Бялата книга се призовава за въвеждане на информационна и комуникационна технология, свързана с транспорта, така че да се осигури подобрено и интегрирано управление на трафика и да се опростят административните процедури чрез подобрена логистика на превоза на товари, проследяване и откриване на товари и оптимизирани разписания и транспортни потоци. Тъй като такива мерки биха насърчили ефикасното управление и използване на транспортната инфраструктура, те следва да попаднат в обхвата на настоящия регламент. |
| --- | --- |

(5)

В Бялата книга се призовава за въвеждане на информационна и комуникационна технология, свързана с транспорта, така че да се осигури подобрено и интегрирано управление на трафика и да се опростят административните процедури чрез подобрена логистика на превоза на товари, проследяване и откриване на товари и оптимизирани разписания и транспортни потоци. Тъй като такива мерки биха насърчили ефикасното управление и използване на транспортната инфраструктура, те следва да попаднат в обхвата на настоящия регламент.

| (6) | В политиката за трансевропейската транспортна мрежа трябва да бъдат отчетени развитието на транспортната политика и отношенията на собственост в областта на инфраструктурата. Държавите-членки все още са основният субект, отговарящ за създаването и поддържането на транспортната инфраструктура. И други субекти обаче, включително партньори от частния сектор, придобиха значение за осъществяването на мултимодалната трансевропейска транспортна мрежа, и свързаните с това инвестиции, включително регионалните и местните органи, управителите на инфраструктура, концесионерите или пристанищните и летищните органи. |
| --- | --- |

(6)

В политиката за трансевропейската транспортна мрежа трябва да бъдат отчетени развитието на транспортната политика и отношенията на собственост в областта на инфраструктурата. Държавите-членки все още са основният субект, отговарящ за създаването и поддържането на транспортната инфраструктура. И други субекти обаче, включително партньори от частния сектор, придобиха значение за осъществяването на мултимодалната трансевропейска транспортна мрежа, и свързаните с това инвестиции, включително регионалните и местните органи, управителите на инфраструктура, концесионерите или пристанищните и летищните органи.

| (7) | Трансевропейската транспортна мрежа се основава в голяма степен на съществуващата инфраструктура. За да се постигнат изцяло целите на новата политика за трансевропейска транспортна мрежа, посредством регламент следва да се установят единни изисквания по отношение на инфраструктурата, на които да отговаря инфраструктурата на трансевропейската транспортна мрежа. |
| --- | --- |

(7)

Трансевропейската транспортна мрежа се основава в голяма степен на съществуващата инфраструктура. За да се постигнат изцяло целите на новата политика за трансевропейска транспортна мрежа, посредством регламент следва да се установят единни изисквания по отношение на инфраструктурата, на които да отговаря инфраструктурата на трансевропейската транспортна мрежа.

| (8) | Трансевропейската транспортна мрежа следва да се развива чрез изграждане на нова транспортна инфраструктура, чрез рехабилитация и подобряване на съществуващата инфраструктура и чрез мерки за насърчаване на ефикасното използване на ресурсите. В конкретни случаи поради липсата на редовна поддръжка в миналото е необходима рехабилитация на железопътната инфраструктура. Рехабилитацията е процес, който води до възстановяване на проектните параметри на съществуващите съоръжения на железопътната инфраструктура, в комбинация с дългосрочен план се подобрява на нейното качество в сравнение с текущото ѝ състояние в съответствие с изискванията и разпоредбите на настоящия регламент. |
| --- | --- |

(8)

Трансевропейската транспортна мрежа следва да се развива чрез изграждане на нова транспортна инфраструктура, чрез рехабилитация и подобряване на съществуващата инфраструктура и чрез мерки за насърчаване на ефикасното използване на ресурсите. В конкретни случаи поради липсата на редовна поддръжка в миналото е необходима рехабилитация на железопътната инфраструктура. Рехабилитацията е процес, който води до възстановяване на проектните параметри на съществуващите съоръжения на железопътната инфраструктура, в комбинация с дългосрочен план се подобрява на нейното качество в сравнение с текущото ѝ състояние в съответствие с изискванията и разпоредбите на настоящия регламент.

| (9) | При изпълнението на проекти от общ интерес следва да се обърне дължимото внимание на конкретните обстоятелства, свързани със съответния отделен проект. По възможност следва да се използват взаимодействия с други политики, например с определени аспекти на туризма, като в строителни конструкции като мостове и тунели се включва велосипедна инфраструктура за велосипедни алеи за дълги разстояния като маршрутите EuroVelo. |
| --- | --- |

(9)

При изпълнението на проекти от общ интерес следва да се обърне дължимото внимание на конкретните обстоятелства, свързани със съответния отделен проект. По възможност следва да се използват взаимодействия с други политики, например с определени аспекти на туризма, като в строителни конструкции като мостове и тунели се включва велосипедна инфраструктура за велосипедни алеи за дълги разстояния като маршрутите EuroVelo.

| (10) | Най-добре е трансевропейската транспортна мрежа да се развива въз основа на обща и прозрачна методология чрез структура с две нива, предвиждаща широкообхватна мрежа и основна мрежа, като тези две нива представляват най-високото равнище на планиране на инфраструктура в рамките на Съюза. |
| --- | --- |

(10)

Най-добре е трансевропейската транспортна мрежа да се развива въз основа на обща и прозрачна методология чрез структура с две нива, предвиждаща широкообхватна мрежа и основна мрежа, като тези две нива представляват най-високото равнище на планиране на инфраструктура в рамките на Съюза.

| (11) | Широкообхватната мрежа следва да бъде транспортна мрежа, покриваща цяла Европа, осигуряваща достъп и свързаност на всички региони в Съюза, включително периферните, островните и най-отдалечените региони, което е предмет и на интегрираната морска политика, установена с Регламент (ЕС) No 1255/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5), и засилваща социалното и икономическото сближаване между тях. В насоките, установени с настоящия регламент („насоките“) следва да се определят изискванията за инфраструктурата на широкообхватната мрежа с оглед насърчаване на развитието на висококачествена мрежа в целия Съюз до 2050 г. |
| --- | --- |

(11)

Широкообхватната мрежа следва да бъде транспортна мрежа, покриваща цяла Европа, осигуряваща достъп и свързаност на всички региони в Съюза, включително периферните, островните и най-отдалечените региони, което е предмет и на интегрираната морска политика, установена с Регламент (ЕС) No 1255/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5), и засилваща социалното и икономическото сближаване между тях. В насоките, установени с настоящия регламент („насоките“) следва да се определят изискванията за инфраструктурата на широкообхватната мрежа с оглед насърчаване на развитието на висококачествена мрежа в целия Съюз до 2050 г.

| (12) | В Бялата книга се изтъква още, че по отношение на транспортната инфраструктура между източните и западните части на Съюза продължава да има съществени разлики. Тези разлики трябва да бъдат отстранени, за да се постигне напълно интегрирана инфраструктура на европейската транспортна мрежа. |
| --- | --- |

(12)

В Бялата книга се изтъква още, че по отношение на транспортната инфраструктура между източните и западните части на Съюза продължава да има съществени разлики. Тези разлики трябва да бъдат отстранени, за да се постигне напълно интегрирана инфраструктура на европейската транспортна мрежа.

| (13) | Следва да се идентифицира основната мрежа и до 2030 г. приоритетно да се предприемат подходящи мерки за нейното развитие в рамките на широкообхватната мрежа. Основната мрежа следва да представлява основата за развитието на устойчива мултимодална транспортна мрежа и да стимулира развитието на цялата широкообхватна мрежа. Тя следва да създаде условия за съсредоточаване на действията на Съюза върху компонентите на трансевропейската транспортна мрежа с най-висока добавена стойност за Европа, и по-специално трансгранични участъци, липсващи връзки, пунктове за мултимодални връзки и основни тесни места съгласно целта, определена в Бялата книга, за намаляване с 60 % на емисиите на парникови газове до 2050 г.спрямо нивата от 1990 г. |
| --- | --- |

(13)

Следва да се идентифицира основната мрежа и до 2030 г. приоритетно да се предприемат подходящи мерки за нейното развитие в рамките на широкообхватната мрежа. Основната мрежа следва да представлява основата за развитието на устойчива мултимодална транспортна мрежа и да стимулира развитието на цялата широкообхватна мрежа. Тя следва да създаде условия за съсредоточаване на действията на Съюза върху компонентите на трансевропейската транспортна мрежа с най-висока добавена стойност за Европа, и по-специално трансгранични участъци, липсващи връзки, пунктове за мултимодални връзки и основни тесни места съгласно целта, определена в Бялата книга, за намаляване с 60 % на емисиите на парникови газове до 2050 г.спрямо нивата от 1990 г.

| (14) | Освобождаването от изискванията, приложими за инфраструктурата на основната мрежа следва да е възможно в надлежно обосновани случаи. Това следва да включва случаи, в които инвестициите не могат да се обосноват, например в рядко населени райони. |
| --- | --- |

(14)

Освобождаването от изискванията, приложими за инфраструктурата на основната мрежа следва да е възможно в надлежно обосновани случаи. Това следва да включва случаи, в които инвестициите не могат да се обосноват, например в рядко населени райони.

| (15) | Следва да се отчете специфичното положение на изолираните или частично изолираните железопътни мрежи, като те бъдат освободени от определени изисквания, свързани с инфраструктурата. |
| --- | --- |

(15)

Следва да се отчете специфичното положение на изолираните или частично изолираните железопътни мрежи, като те бъдат освободени от определени изисквания, свързани с инфраструктурата.

| (16) | При извършването на прегледа на осъществяването на основната мрежа до 2023 г. Комисията следва да вземе предвид националните планове за изпълнение и бъдещите разширявания. |
| --- | --- |

(16)

При извършването на прегледа на осъществяването на основната мрежа до 2023 г. Комисията следва да вземе предвид националните планове за изпълнение и бъдещите разширявания.

| (17) | Трансевропейската транспортна мрежа обхваща само част от съществуващите транспортни мрежи. В рамките на прегледа на изпълнението на основната мрежа до 2023 г. Комисията, в сътрудничество със заинтересованите държави-членки, следва да извърши оценка на това дали други части, като някои вътрешноводни пътища от клас III, следва да бъдат включени в мрежата. В рамките на този преглед Комисията следва да направи оценка и на напредъка на проектите, и ако е необходимо, следва да бъде в състояние да преразгледа сроковете, като се отчитат всички събития, които могат да се отразят на тяхното спазване. |
| --- | --- |

(17)

Трансевропейската транспортна мрежа обхваща само част от съществуващите транспортни мрежи. В рамките на прегледа на изпълнението на основната мрежа до 2023 г. Комисията, в сътрудничество със заинтересованите държави-членки, следва да извърши оценка на това дали други части, като някои вътрешноводни пътища от клас III, следва да бъдат включени в мрежата. В рамките на този преглед Комисията следва да направи оценка и на напредъка на проектите, и ако е необходимо, следва да бъде в състояние да преразгледа сроковете, като се отчитат всички събития, които могат да се отразят на тяхното спазване.

| (18) | При извършване на прегледа на изпълнението на основната мрежа до 2023 г. Комисията следва да прецени, след като се консултира с държавите-членки, дали да включи други части в мрежата, особено приоритетните проекти, включени в Решение No 661/2010/ЕС. |
| --- | --- |

(18)

При извършване на прегледа на изпълнението на основната мрежа до 2023 г. Комисията следва да прецени, след като се консултира с държавите-членки, дали да включи други части в мрежата, особено приоритетните проекти, включени в Решение No 661/2010/ЕС.

| (19) | С оглед на координираното и своевременно създаване на основната мрежа, с което ще се осигури извличането на максимални ползи от нея, съответните държави-членки следва да гарантират предприемането на подходящи мерки за завършване на проектите от общ интерес до 2030 г. Що се отнася до широкообхватната мрежа, държавите-членки следва да положат всички възможни усилия за нейното завършване при спазване на съответните разпоредби на тези насоки до 2050 г. |
| --- | --- |

(19)

С оглед на координираното и своевременно създаване на основната мрежа, с което ще се осигури извличането на максимални ползи от нея, съответните държави-членки следва да гарантират предприемането на подходящи мерки за завършване на проектите от общ интерес до 2030 г. Що се отнася до широкообхватната мрежа, държавите-членки следва да положат всички възможни усилия за нейното завършване при спазване на съответните разпоредби на тези насоки до 2050 г.

| (20) | Необходимо е да се определят проекти от общ интерес, които ще допринесат за реализирането на трансевропейската транспортна мрежа и които допринасят за целите и да съответстват на приоритетите, определени в насоките. Тяхното изпълнение следва да зависи от степента им на развитие, от спазването на националните законови процедури и на законовите процедури на Съюза и наличието на финансови ресурси, без да се предрешава финансовият ангажимент на държава-членка или на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

Необходимо е да се определят проекти от общ интерес, които ще допринесат за реализирането на трансевропейската транспортна мрежа и които допринасят за целите и да съответстват на приоритетите, определени в насоките. Тяхното изпълнение следва да зависи от степента им на развитие, от спазването на националните законови процедури и на законовите процедури на Съюза и наличието на финансови ресурси, без да се предрешава финансовият ангажимент на държава-членка или на Съюза.

| (21) | Проектите от общ интерес следва да имат европейска добавена стойност. Обичайно трансграничните проекти имат висока европейска добавена стойност, но могат да имат по-слабо пряк икономически ефект в сравнение с чисто националните проекти. Тези трансгранични проекти следва да бъдат обект на приоритетна намеса от страна на Съюза, за да се осигури тяхното реализиране. |
| --- | --- |

(21)

Проектите от общ интерес следва да имат европейска добавена стойност. Обичайно трансграничните проекти имат висока европейска добавена стойност, но могат да имат по-слабо пряк икономически ефект в сравнение с чисто националните проекти. Тези трансгранични проекти следва да бъдат обект на приоритетна намеса от страна на Съюза, за да се осигури тяхното реализиране.

| (22) | За проектите от общ интерес, за които се търси финансиране от Съюза, следва да се изготвя социално-икономически анализ „Разходи-ползи“ въз основа на призната методология, като се вземат предвид съответните социални, икономически, климатични и екологични ползи и разходи. Анализът на климатичните и екологичните ползи и разходи следва да се основава на оценка на въздействието върху околната среда, извършвана съгласно Директива 2011/92/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (6). |
| --- | --- |

(22)

За проектите от общ интерес, за които се търси финансиране от Съюза, следва да се изготвя социално-икономически анализ „Разходи-ползи“ въз основа на призната методология, като се вземат предвид съответните социални, икономически, климатични и екологични ползи и разходи. Анализът на климатичните и екологичните ползи и разходи следва да се основава на оценка на въздействието върху околната среда, извършвана съгласно Директива 2011/92/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (6).

| (23) | За да се допринесе за постигането на определените в Бялата книга за транспорта цели за ограничаване на изменението на климата, а именно да се намалят с 60 % емисиите на парникови газове до 2050 г. спрямо нивата от 1990 г., следва да се извърши оценка на въздействието на парниковите газове в рамките на проектите от общ интерес под формата на нови, разширени или преустроени транспортни инфраструктури. |
| --- | --- |

(23)

За да се допринесе за постигането на определените в Бялата книга за транспорта цели за ограничаване на изменението на климата, а именно да се намалят с 60 % емисиите на парникови газове до 2050 г. спрямо нивата от 1990 г., следва да се извърши оценка на въздействието на парниковите газове в рамките на проектите от общ интерес под формата на нови, разширени или преустроени транспортни инфраструктури.

| (24) | Някои части от мрежата се управляват от други субекти, различни от държавите-членки. При все това държавите-членки отговарят за осигуряване на правилното прилагане на правилата за управление на мрежата на тяхна територия. Тъй като развитието и осъществяването на трансевропейската транспортна мрежа изисква общо прилагане на настоящия регламент, всички части на мрежата следва да са предмет на правата и задълженията, предвидени в настоящия регламент, както и в други съответни актове на правото на Съюза и на националното право. |
| --- | --- |

(24)

Някои части от мрежата се управляват от други субекти, различни от държавите-членки. При все това държавите-членки отговарят за осигуряване на правилното прилагане на правилата за управление на мрежата на тяхна територия. Тъй като развитието и осъществяването на трансевропейската транспортна мрежа изисква общо прилагане на настоящия регламент, всички части на мрежата следва да са предмет на правата и задълженията, предвидени в настоящия регламент, както и в други съответни актове на правото на Съюза и на националното право.

| (25) | За осигуряване на свързаността и оперативната съвместимост между съответните инфраструктурни мрежи е необходимо сътрудничество със съседни и трети държави. Поради това, когато е целесъобразно, Съюзът следва да поощрява проекти от общ интерес с тези държави. |
| --- | --- |

(25)

За осигуряване на свързаността и оперативната съвместимост между съответните инфраструктурни мрежи е необходимо сътрудничество със съседни и трети държави. Поради това, когато е целесъобразно, Съюзът следва да поощрява проекти от общ интерес с тези държави.

| (26) | За да се постигне интеграция на различните видове транспорт в цялата мрежа е необходимо адекватно планиране на трансевропейската транспортна мрежа. Това също така води до прилагане в цялата мрежа на специални изисквания по отношение на инфраструктурата, телематичните приложения, съоръженията и услугите. Ето защо е необходимо да се осигури подходящо и съгласувано въвеждане на такива изисквания в рамките на Европа за всеки вид транспорт, както и за свързването на различните видове транспорт в трансевропейската транспортна мрежа и извън нея, така че да се оползотворят предимствата от мрежовия ефект и да се създадат условия за ефикасни трансевропейски превози на дълги разстояния. |
| --- | --- |

(26)

За да се постигне интеграция на различните видове транспорт в цялата мрежа е необходимо адекватно планиране на трансевропейската транспортна мрежа. Това също така води до прилагане в цялата мрежа на специални изисквания по отношение на инфраструктурата, телематичните приложения, съоръженията и услугите. Ето защо е необходимо да се осигури подходящо и съгласувано въвеждане на такива изисквания в рамките на Европа за всеки вид транспорт, както и за свързването на различните видове транспорт в трансевропейската транспортна мрежа и извън нея, така че да се оползотворят предимствата от мрежовия ефект и да се създадат условия за ефикасни трансевропейски превози на дълги разстояния.

| (27) | За да се определят съществуващи и планирани транспортни инфраструктури за широкообхватната и основната мрежа, следва да се предоставят карти, които да се актуализират във времето с оглед на развитието на транспортните потоци. Техническата основа на картите се осигурява от интерактивна географска и техническа информационна система за трансевропейската транспортна мрежа (TENtec), която съдържа подробна информация за трансевропейската транспортна инфраструктура. |
| --- | --- |

(27)

За да се определят съществуващи и планирани транспортни инфраструктури за широкообхватната и основната мрежа, следва да се предоставят карти, които да се актуализират във времето с оглед на развитието на транспортните потоци. Техническата основа на картите се осигурява от интерактивна географска и техническа информационна система за трансевропейската транспортна мрежа (TENtec), която съдържа подробна информация за трансевропейската транспортна инфраструктура.

| (28) | В насоките следва да се набележат приоритети с целда се осигури развитието на трансевропейската транспортна мрежа в рамките на определените срокове. |
| --- | --- |

(28)

В насоките следва да се набележат приоритети с целда се осигури развитието на трансевропейската транспортна мрежа в рамките на определените срокове.

| (29) | Телематичните приложения са необходими за предоставяне на основата за оптимизация на трафика и транспортните операции, на безопасността на движението и за подобряване на свързаните с тях услуги. Информацията за пътниците, включително информацията за системите за издаване на билети и за резервации, следва да се предоставя в съответствие с Регламент (ЕС) No 454/2011 на Комисията (7). |
| --- | --- |

(29)

Телематичните приложения са необходими за предоставяне на основата за оптимизация на трафика и транспортните операции, на безопасността на движението и за подобряване на свързаните с тях услуги. Информацията за пътниците, включително информацията за системите за издаване на билети и за резервации, следва да се предоставя в съответствие с Регламент (ЕС) No 454/2011 на Комисията (7).

| (30) | В насоките следва да се предвижда развитието на широкообхватната мрежа в градските възли в съответствие с целите на Съюза по отношение на устойчивата градска мобилност, доколкото тези възли са начална точка или крайна дестинация („last mile“) за пътниците и товарите, които се придвижват по трансевропейската транспортна мрежа, и представляват места за прехвърляне в рамките на или между различни видове транспорт. |
| --- | --- |

(30)

В насоките следва да се предвижда развитието на широкообхватната мрежа в градските възли в съответствие с целите на Съюза по отношение на устойчивата градска мобилност, доколкото тези възли са начална точка или крайна дестинация („last mile“) за пътниците и товарите, които се придвижват по трансевропейската транспортна мрежа, и представляват места за прехвърляне в рамките на или между различни видове транспорт.

| (31) | Благодарение на големите си мащаби трансевропейската транспортна мрежа следва да предостави основата за широкообхватно въвеждане на нови технологии и иновации, които могат да спомогнат например за повишаване на общата ефикасност на европейския транспортен сектор и за намаляване на въглеродния му отпечатък (парникови газове). Това ще допринесе за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“ и на целта на Бялата книга за намаляване с 60 % на емисиите на парникови газове до 2050 г. (спрямо нивата от 1990 г.) и същевременно ще допринесе за постигане на целта за повишаване на сигурността на Съюза по отношение на горивата. За да се постигнат тези цели следва да се подобри възможността за намиране на алтернативни чисти горива по цялата трансевропейска транспортна мрежа. Наличието на алтернативни чисти горива следва да се основава на тяхното търсене, като не се изисква осигуряването на достъп до всички алтернативни чисти горива на всяка бензиностанция. |
| --- | --- |

(31)

Благодарение на големите си мащаби трансевропейската транспортна мрежа следва да предостави основата за широкообхватно въвеждане на нови технологии и иновации, които могат да спомогнат например за повишаване на общата ефикасност на европейския транспортен сектор и за намаляване на въглеродния му отпечатък (парникови газове). Това ще допринесе за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“ и на целта на Бялата книга за намаляване с 60 % на емисиите на парникови газове до 2050 г. (спрямо нивата от 1990 г.) и същевременно ще допринесе за постигане на целта за повишаване на сигурността на Съюза по отношение на горивата. За да се постигнат тези цели следва да се подобри възможността за намиране на алтернативни чисти горива по цялата трансевропейска транспортна мрежа. Наличието на алтернативни чисти горива следва да се основава на тяхното търсене, като не се изисква осигуряването на достъп до всички алтернативни чисти горива на всяка бензиностанция.

| (32) | Трансевропейската транспортна мрежа трябва да осигури ефикасна мултимодалност, за да се създадат условия за по-добър и по-устойчив модален избор за пътниците и товарите, а големите обеми товари да бъдат консолидирани за превоз на далечни разстояния. Това ще направи мултимодалността икономически по-привлекателна за пътниците, потребителите и спедиторите. |
| --- | --- |

(32)

Трансевропейската транспортна мрежа трябва да осигури ефикасна мултимодалност, за да се създадат условия за по-добър и по-устойчив модален избор за пътниците и товарите, а големите обеми товари да бъдат консолидирани за превоз на далечни разстояния. Това ще направи мултимодалността икономически по-привлекателна за пътниците, потребителите и спедиторите.

| (33) | За да се постигне висококачествена и ефикасна транспортна инфраструктура за всички видове транспорт, в развитието на трансевропейската транспортна мрежа следва да се отчитат сигурността и безопасността при придвижването на пътници и товари, приносът във връзка с изменението на климата и въздействието на изменението на климата и на потенциалните природни и причинени от човека бедствия върху инфраструктурата и достъпността за всички потребители на транспорта. |
| --- | --- |

(33)

За да се постигне висококачествена и ефикасна транспортна инфраструктура за всички видове транспорт, в развитието на трансевропейската транспортна мрежа следва да се отчитат сигурността и безопасността при придвижването на пътници и товари, приносът във връзка с изменението на климата и въздействието на изменението на климата и на потенциалните природни и причинени от човека бедствия върху инфраструктурата и достъпността за всички потребители на транспорта.

| (34) | При планирането на дадена инфраструктура държавите-членки и останалите изпълнители на проекти следва да обръщат надлежно внимание на оценката на риска и мерките за приспособяване, които по подходящ начин подобряват устойчивостта спрямо изменението на климата и екологичните катастрофи. |
| --- | --- |

(34)

При планирането на дадена инфраструктура държавите-членки и останалите изпълнители на проекти следва да обръщат надлежно внимание на оценката на риска и мерките за приспособяване, които по подходящ начин подобряват устойчивостта спрямо изменението на климата и екологичните катастрофи.

| (35) | Държавите-членки и другите изпълнители на проекти следва да правят екологична оценка на плановете и проектите, както е предвидено в Директива 92/43/ЕИО на Съвета (8), Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9), Директива 2001/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10), Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (11) и Директива 2011/92/ЕС, така че да се избегне или, ако това не е възможно, да се смекчи или компенсира негативното въздействие върху околната среда, като разпокъсването на ландшафта, запечатването на почвата, замърсяването на въздуха и водите, както и шумът, и да бъде ефективно защитено биоразнообразието. |
| --- | --- |

(35)

Държавите-членки и другите изпълнители на проекти следва да правят екологична оценка на плановете и проектите, както е предвидено в Директива 92/43/ЕИО на Съвета (8), Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9), Директива 2001/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10), Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (11) и Директива 2011/92/ЕС, така че да се избегне или, ако това не е възможно, да се смекчи или компенсира негативното въздействие върху околната среда, като разпокъсването на ландшафта, запечатването на почвата, замърсяването на въздуха и водите, както и шумът, и да бъде ефективно защитено биоразнообразието.

| (36) | Опазването на околната среда и биологичното разнообразие, както и стратегическите изисквания на транспорта по вътрешноводни пътища следва да бъдат взети предвид. |
| --- | --- |

(36)

Опазването на околната среда и биологичното разнообразие, както и стратегическите изисквания на транспорта по вътрешноводни пътища следва да бъдат взети предвид.

| (37) | Държавите-членки и останалите изпълнители на проекти следва да направят необходимото оценките на проектите от общ интерес да се извършват ефективно, като се избягват ненужните забавяния. |
| --- | --- |

(37)

Държавите-членки и останалите изпълнители на проекти следва да направят необходимото оценките на проектите от общ интерес да се извършват ефективно, като се избягват ненужните забавяния.

| (38) | Транспортната инфраструктура следва да създава условия за безпрепятствена мобилност и достъпност за всички потребители, особено за възрастните, за лицата с ограничена подвижност и за пътниците с увреждания. |
| --- | --- |

(38)

Транспортната инфраструктура следва да създава условия за безпрепятствена мобилност и достъпност за всички потребители, особено за възрастните, за лицата с ограничена подвижност и за пътниците с увреждания.

| (39) | Държавите-членки следва да извършват предварителни оценки на достъпността на инфраструктурата и на свързаните с нея услуги. |
| --- | --- |

(39)

Държавите-членки следва да извършват предварителни оценки на достъпността на инфраструктурата и на свързаните с нея услуги.

| (40) | Основната мрежа следва да е подразделение на широкообхватната мрежа, която я покрива. Тя следва да представлява стратегически най-важните възли и връзки на трансевропейската транспортна мрежа в съответствие с нуждите на трафика. Тази мрежа следва да бъде мултимодална, т.е. тя следва да включва всички видове транспорт и връзките между тях, както и съответните системи за управление на трафика и информацията. |
| --- | --- |

(40)

Основната мрежа следва да е подразделение на широкообхватната мрежа, която я покрива. Тя следва да представлява стратегически най-важните възли и връзки на трансевропейската транспортна мрежа в съответствие с нуждите на трафика. Тази мрежа следва да бъде мултимодална, т.е. тя следва да включва всички видове транспорт и връзките между тях, както и съответните системи за управление на трафика и информацията.

| (41) | Основната мрежа е определена въз основа на обективна методология на планиране. С тази методология са определени най-важните градски възли, пристанища и летища, както и гранични контролно-пропускателни пунктове. Когато е възможно, тези възли са свързвани с мултимодални връзки, доколкото те са икономически жизнеспособни, екологично устойчиви и изпълними в срок до 2030 г. Методологията осигурява връзката на всички държави-членки и включването на главните острови в основната мрежа. |
| --- | --- |

(41)

Основната мрежа е определена въз основа на обективна методология на планиране. С тази методология са определени най-важните градски възли, пристанища и летища, както и гранични контролно-пропускателни пунктове. Когато е възможно, тези възли са свързвани с мултимодални връзки, доколкото те са икономически жизнеспособни, екологично устойчиви и изпълними в срок до 2030 г. Методологията осигурява връзката на всички държави-членки и включването на главните острови в основната мрежа.

| (42) | За изграждане на основната мрежа в определения срок може да се използва коридорен подход като инструмент за координиране на различни проекти на транснационално равнище и за синхронизиране на развитието на коридора, което носи максимални ползи за мрежата. Този инструмент следва да не се разглежда като основа за даване на приоритет на определени проекти по основната мрежа. Коридорите на основната мрежа следва да спомагат за развитието на инфраструктурата на основната мрежа така, че да са насочени към тесните места, да се укрепват трансграничните връзки и да се подобряват ефективността и устойчивостта. Те следва да допринасят за сближаването чрез по-добро териториално сътрудничество. |
| --- | --- |

(42)

За изграждане на основната мрежа в определения срок може да се използва коридорен подход като инструмент за координиране на различни проекти на транснационално равнище и за синхронизиране на развитието на коридора, което носи максимални ползи за мрежата. Този инструмент следва да не се разглежда като основа за даване на приоритет на определени проекти по основната мрежа. Коридорите на основната мрежа следва да спомагат за развитието на инфраструктурата на основната мрежа така, че да са насочени към тесните места, да се укрепват трансграничните връзки и да се подобряват ефективността и устойчивостта. Те следва да допринасят за сближаването чрез по-добро териториално сътрудничество.

| (43) | Коридорите на основната мрежа следва също да са ориентирани към по-общите цели на транспортната политика и да улесняват оперативната съвместимост, интегрирането на различните видове транспорт и мултимодалните операции. Това следва да създаде условия за създаването на специални коридори, които са оптимизирани по отношение на емисиите, като по този начин се свежда до минимум въздействието върху околната среда и се повишава конкурентоспособността, и които са привлекателни със своята надеждност, ограниченост на задръстванията и ниски оперативни и административни разходи. Коридорният подход следва да бъде прозрачен и ясен и управлението на тези коридори не следва да води до прекомерно увеличаване на административните тежести или разходи. |
| --- | --- |

(43)

Коридорите на основната мрежа следва също да са ориентирани към по-общите цели на транспортната политика и да улесняват оперативната съвместимост, интегрирането на различните видове транспорт и мултимодалните операции. Това следва да създаде условия за създаването на специални коридори, които са оптимизирани по отношение на емисиите, като по този начин се свежда до минимум въздействието върху околната среда и се повишава конкурентоспособността, и които са привлекателни със своята надеждност, ограниченост на задръстванията и ниски оперативни и административни разходи. Коридорният подход следва да бъде прозрачен и ясен и управлението на тези коридори не следва да води до прекомерно увеличаване на административните тежести или разходи.

| (44) | Съгласувано със заинтересованите държави-членки европейските координатори, предвидени в настоящия регламент, следва да улесняват проектирането на правилната управленска структура и определянето на източниците на финансиране — както частни, така и публични, за комплексни трансгранични проекти за всеки коридор от основната мрежа. Европейските координатори следва да улеснят съгласуваното осъществяване на коридорите на основната мрежа. |
| --- | --- |

(44)

Съгласувано със заинтересованите държави-членки европейските координатори, предвидени в настоящия регламент, следва да улесняват проектирането на правилната управленска структура и определянето на източниците на финансиране — както частни, така и публични, за комплексни трансгранични проекти за всеки коридор от основната мрежа. Европейските координатори следва да улеснят съгласуваното осъществяване на коридорите на основната мрежа.

| (45) | Ролята на европейските координатори е от особена важност за развитието на коридорите и за сътрудничество по протежението им. |
| --- | --- |

(45)

Ролята на европейските координатори е от особена важност за развитието на коридорите и за сътрудничество по протежението им.

| (46) | Коридорите на основната мрежаследва да бъдат съобразени с коридорите за железопътен товарен превоз, установени съгласно Регламент (ЕС) No 913/2010 на Европейския парламент и на Съвета (12) както иЕвропейския план за внедряване на Европейска система за управление на железопътния трафик (ERTMS), предвиден в Решение 2009/561/ЕО на Комисията (13). |
| --- | --- |

(46)

Коридорите на основната мрежаследва да бъдат съобразени с коридорите за железопътен товарен превоз, установени съгласно Регламент (ЕС) No 913/2010 на Европейския парламент и на Съвета (12) както иЕвропейския план за внедряване на Европейска система за управление на железопътния трафик (ERTMS), предвиден в Решение 2009/561/ЕО на Комисията (13).

| (47) | С цел постигане на максимална съгласуваност между насоките и програмирането на финансовите инструменти, налични на равнището на Съюза, финансирането на трансевропейската транспортна мрежа следва да бъде в съответствие с настоящия регламент и да се основава по-специално наРегламент (ЕС) No 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета (14). Съответно то следва да бъде насочено към съгласуване и съчетаване на финансиране от подходящи вътрешни и външни инструменти, като структурните и кохезионните фондове, Инструмента за инвестиции в рамките на ЕПС, Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП) (15), както и финансиране от Европейската инвестиционна банка, Европейската банка за възстановяване и развитие и други финансови институции. |
| --- | --- |

(47)

С цел постигане на максимална съгласуваност между насоките и програмирането на финансовите инструменти, налични на равнището на Съюза, финансирането на трансевропейската транспортна мрежа следва да бъде в съответствие с настоящия регламент и да се основава по-специално наРегламент (ЕС) No 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета (14). Съответно то следва да бъде насочено към съгласуване и съчетаване на финансиране от подходящи вътрешни и външни инструменти, като структурните и кохезионните фондове, Инструмента за инвестиции в рамките на ЕПС, Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП) (15), както и финансиране от Европейската инвестиционна банка, Европейската банка за възстановяване и развитие и други финансови институции.

| (48) | С цел актуализиране на картите в приложение I, за да бъдат взети под внимание възможните промени, произтичащи от действителното използване на някои елементи на транспортната инфраструктура, анализирани спрямо предварително установените количествени прагове, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“), при спазване на член 172 от него, във връзка с измененията на приложения I и II. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета. |
| --- | --- |

(48)

С цел актуализиране на картите в приложение I, за да бъдат взети под внимание възможните промени, произтичащи от действителното използване на някои елементи на транспортната инфраструктура, анализирани спрямо предварително установените количествени прагове, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“), при спазване на член 172 от него, във връзка с измененията на приложения I и II. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.

| (49) | Интересите на регионалните и местните власти, както и на местното гражданско общество, засегнати от даден проект от общ интерес, следва да се вземат предвид по подходящ начин във фазата на планиране и изграждане на проектите. |
| --- | --- |

(49)

Интересите на регионалните и местните власти, както и на местното гражданско общество, засегнати от даден проект от общ интерес, следва да се вземат предвид по подходящ начин във фазата на планиране и изграждане на проектите.

| (50) | Европейските и националните рамки за планиране и реализиране на транспортни инфраструктури, както и за предоставяне на транспортни услуги, дават на заинтересованите страни възможности да допринасят за постигане целите на настоящия регламент. Новият инструмент за реализирането на трансевропейската транспортна мрежа, а именно — коридорите на основната мрежа — е мощно средство за разгръщане на съответния потенциал на заинтересованите страни, за насърчаване на сътрудничеството между тях и за укрепване на взаимното допълване с действията на държавите-членки. |
| --- | --- |

(50)

Европейските и националните рамки за планиране и реализиране на транспортни инфраструктури, както и за предоставяне на транспортни услуги, дават на заинтересованите страни възможности да допринасят за постигане целите на настоящия регламент. Новият инструмент за реализирането на трансевропейската транспортна мрежа, а именно — коридорите на основната мрежа — е мощно средство за разгръщане на съответния потенциал на заинтересованите страни, за насърчаване на сътрудничеството между тях и за укрепване на взаимното допълване с действията на държавите-членки.

| (51) | С цел да се осигурят еднакви условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) No 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (16). |
| --- | --- |

(51)

С цел да се осигурят еднакви условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) No 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (16).

| (52) | Тъй като целите на настоящия регламент, и по-специално координираното определяне и развитие на трансевропейската транспортна мрежа, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки и следователно, поради необходимостта от координиране на тези цели, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приема мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели. |
| --- | --- |

(52)

Тъй като целите на настоящия регламент, и по-специално координираното определяне и развитие на трансевропейската транспортна мрежа, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки и следователно, поради необходимостта от координиране на тези цели, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приема мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.

| (53) | Решение No 661/2010/ЕС следва да бъде отменено. |
| --- | --- |

(53)

Решение No 661/2010/ЕС следва да бъде отменено.

| (54) | Настоящият регламент следва да влезе в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз, за да бъдат своевременното приети делегираните актове и актовете за изпълнение, предвидени в настоящия регламент, |
| --- | --- |

(54)

Настоящият регламент следва да влезе в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз, за да бъдат своевременното приети делегираните актове и актовете за изпълнение, предвидени в настоящия регламент,

ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

ГЛАВА I

ОБЩИ ПРИНЦИПИ

Член 1

Предмет

1.   С настоящия регламент се определят насоките за развитие на трансевропейската транспортна мрежа, съставляваща структура на две нива — широкообхватна мрежа и основна мрежа, създадена въз основа на широкообхватната мрежа.

2.   В настоящия регламент се посочват проекти от общ интерес и се определят изискванията, които трябва да се спазват при управлението на инфраструктурата на трансевропейската транспортна мрежа.

3.   С настоящия регламент се установяват приоритетите за развитие на трансевропейска транспортна мрежа.

4.   Настоящият регламент предвижда мерки за изграждането на трансевропейската транспортна мрежа. Изпълнението на проектите от общ интерес зависи от степента им на зрялост, от спазването на националните законови процедури и на законовите процедури на Съюза и наличието на финансови ресурси, без да се предрешава финансовият ангажимент на държава-членка или на Съюза.

Член 2

Обхват

1.   Настоящият регламент се прилага за трансевропейската транспортна мрежа, съдържаща се в приложение I. Трансевропейската транспортна мрежа обхваща транспортна инфраструктура и телематични приложения, както и мерки за насърчаване на ефективното управление и използване на тази инфраструктура и даващи възможност за устойчиви и ефективни транспортни услуги.

2.   Инфраструктурата на трансевропейската транспортна мрежа се състои отинфраструктура за железопътен транспорт, транспорт по вътрешните водни пътища, автомобилен транспорт, морски транспорт, въздушен транспорти мултимодален транспорт, както са определени в съответните раздели на глава II.

Член 3

Определения

За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:

| (а) | „проект от общ интерес“ означава всеки проект, осъществяван съгласно изискванията и в съответствие с разпоредбите на настоящия регламент; |
| --- | --- |

(а)

„проект от общ интерес“ означава всеки проект, осъществяван съгласно изискванията и в съответствие с разпоредбите на настоящия регламент;

| (б) | „съседна държава“ означава всяка държава, попадаща в обхвата на Европейската политика за съседство, включително стратегическото партньорство, политиката на разширяване и Европейското икономическо пространство или Европейската асоциация за свободна търговия; |
| --- | --- |

(б)

„съседна държава“ означава всяка държава, попадаща в обхвата на Европейската политика за съседство, включително стратегическото партньорство, политиката на разширяване и Европейското икономическо пространство или Европейската асоциация за свободна търговия;

| в) | „трета държава“ означава всяка съседна държава или която и да е друга държава, с която Съюзът може да си сътрудничи за постигането на целите, предвидени в настоящия регламент; |
| --- | --- |

в)

„трета държава“ означава всяка съседна държава или която и да е друга държава, с която Съюзът може да си сътрудничи за постигането на целите, предвидени в настоящия регламент;

| г) | „европейска добавена стойност“ означава стойността на даден проект, която в допълнение към потенциалната стойност за съответната държава-членка сама по себе си води до значително подобрение или на транспортните връзки, или на транспортните потоци между държавите-членки, което може да бъде демонстрирано посредством подобрения в сферата на ефективността, устойчивостта, конкурентоспособността или сближаването, в съответствие с целите, посочени в член 4; |
| --- | --- |

г)

„европейска добавена стойност“ означава стойността на даден проект, която в допълнение към потенциалната стойност за съответната държава-членка сама по себе си води до значително подобрение или на транспортните връзки, или на транспортните потоци между държавите-членки, което може да бъде демонстрирано посредством подобрения в сферата на ефективността, устойчивостта, конкурентоспособността или сближаването, в съответствие с целите, посочени в член 4;

| д) | „управител на инфраструктура“ означава всеки орган или предприятие, отговарящо по-специално за изграждането или поддържането на транспортна инфраструктура. Това може също така да включва управлението на системите за контрол и безопасност на инфраструктурата; |
| --- | --- |

д)

„управител на инфраструктура“ означава всеки орган или предприятие, отговарящо по-специално за изграждането или поддържането на транспортна инфраструктура. Това може също така да включва управлението на системите за контрол и безопасност на инфраструктурата;

| е) | „телематични приложения (TA)“ означава системи, използващи информационни, комуникационни или навигационни технологии, или технологии за позициониране/локализиране с цел ефективно управление на инфраструктурата, мобилността и трафика в трансевропейската транспортна мрежа и с цел осигуряване на услуги с добавена стойност за гражданите и операторите, включително за безопасна, сигурна, съобразена с околната среда и с ефикасното използване на капацитета експлоатация на мрежата. Те могат да включват също бордови устройства, при условие че съставляват неделима система със съответните инфраструктурни компоненти. Сред тях са системи, технологии и услуги, посочени в букви ж)—л); |
| --- | --- |

е)

„телематични приложения (TA)“ означава системи, използващи информационни, комуникационни или навигационни технологии, или технологии за позициониране/локализиране с цел ефективно управление на инфраструктурата, мобилността и трафика в трансевропейската транспортна мрежа и с цел осигуряване на услуги с добавена стойност за гражданите и операторите, включително за безопасна, сигурна, съобразена с околната среда и с ефикасното използване на капацитета експлоатация на мрежата. Те могат да включват също бордови устройства, при условие че съставляват неделима система със съответните инфраструктурни компоненти. Сред тях са системи, технологии и услуги, посочени в букви ж)—л);

| ж) | „интелигентна транспортна система (ИТС)“ означава система, както е определена в Директива 2010/40/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (17); |
| --- | --- |

ж)

„интелигентна транспортна система (ИТС)“ означава система, както е определена в Директива 2010/40/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (17);

| з) | „система за управление на въздушното движение“ означава система, както е определена в Регламент (ЕО) No 552/2004 на Европейския парламент и на Съвета (18) и в Европейския генерален план за управление на въздушното движение (УВД), определен в Регламент (ЕО) No 219/2007 на Съвета (19); |
| --- | --- |

з)

„система за управление на въздушното движение“ означава система, както е определена в Регламент (ЕО) No 552/2004 на Европейския парламент и на Съвета (18) и в Европейския генерален план за управление на въздушното движение (УВД), определен в Регламент (ЕО) No 219/2007 на Съвета (19);

| и) | „системи за информация и наблюдение на движението на плавателните съдове“ (VTMIS) означава системи, въведени с цел наблюдение и управление на трафика и морския транспорт, които използван информация от системи за автоматична идентификация на корабите (системи AIS), системи за идентификация и проследяване на корабите на далечни разстояния (системи LRIT), брегови радарни системи и радиокомуникации, предвидени в Директива 2002/59/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (20) и включва интегрирането на националните информационни системи за обмен на морска информация чрез SafeSeaNet; |
| --- | --- |

и)

„системи за информация и наблюдение на движението на плавателните съдове“ (VTMIS) означава системи, въведени с цел наблюдение и управление на трафика и морския транспорт, които използван информация от системи за автоматична идентификация на корабите (системи AIS), системи за идентификация и проследяване на корабите на далечни разстояния (системи LRIT), брегови радарни системи и радиокомуникации, предвидени в Директива 2002/59/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (20) и включва интегрирането на националните информационни системи за обмен на морска информация чрез SafeSeaNet;

| й) | „речни информационни услуги (RIS)“ означава информационни и комуникационни технологии по вътрешните водни пътища, както са определени в Директива 2005/44/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (21); |
| --- | --- |

й)

„речни информационни услуги (RIS)“ означава информационни и комуникационни технологии по вътрешните водни пътища, както са определени в Директива 2005/44/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (21);

| к) | „електронни морски услуги“ означава услуги, използващи модерни и оперативно съвместими информационни технологии в сектора на морския транспорт за опростяване на административните процедури и за улесняване на товарооборота по море и в пристанищните зони, включително услугите на едно гише като интегрираните морски услуги на едно гише съгласно предвиденото в Директива 2010/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (22), общностните пристанищни системи и съответните митнически информационни системи; |
| --- | --- |

к)

„електронни морски услуги“ означава услуги, използващи модерни и оперативно съвместими информационни технологии в сектора на морския транспорт за опростяване на административните процедури и за улесняване на товарооборота по море и в пристанищните зони, включително услугите на едно гише като интегрираните морски услуги на едно гише съгласно предвиденото в Директива 2010/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (22), общностните пристанищни системи и съответните митнически информационни системи;

| л) | „Европейска система за управление на железопътното движение (ERTMS)“ означава системата, определена в Решение 2006/679/ЕО на Комисията (23) и Решение 2006/860/ЕО на Комисията (24); |
| --- | --- |

л)

„Европейска система за управление на железопътното движение (ERTMS)“ означава системата, определена в Решение 2006/679/ЕО на Комисията (23) и Решение 2006/860/ЕО на Комисията (24);

| м) | „трансграничен участък“ означава участък, който осигурява непрекъснатостта на проект от общ интерес между най-близките градски възли от двете страни на границата между две държави-членки или между държава-членка и съседна страна; |
| --- | --- |

м)

„трансграничен участък“ означава участък, който осигурява непрекъснатостта на проект от общ интерес между най-близките градски възли от двете страни на границата между две държави-членки или между държава-членка и съседна страна;

| н) | „мултимодален транспорт“ означава превоз на пътници или товари, или на двете, с помощта на два или повече видове транспорт; |
| --- | --- |

н)

„мултимодален транспорт“ означава превоз на пътници или товари, или на двете, с помощта на два или повече видове транспорт;

| о) | „оперативна съвместимост“ означава способността, включително регулаторните, техническите и оперативните условия, на инфраструктурата при даден вид транспорт да дава възможност за безопасни и непрекъснати транспортни потоци, отговарящи на изискваните от тази инфраструктура или вид транспорт равнища на ефективност; |
| --- | --- |

о)

„оперативна съвместимост“ означава способността, включително регулаторните, техническите и оперативните условия, на инфраструктурата при даден вид транспорт да дава възможност за безопасни и непрекъснати транспортни потоци, отговарящи на изискваните от тази инфраструктура или вид транспорт равнища на ефективност;

| п) | „градски възел“ означава градска зона, в която транспортната инфраструктура на трансевропейската транспортна мрежа, напр. пристанищата, включително пътническите терминали, летищата, железопътните гари, логистичните платформи, товарните терминали, разположена във или около градска зона и е свързана с други части от тази инфраструктура и с инфраструктурата за регионален и локален трафик; |
| --- | --- |

п)

„градски възел“ означава градска зона, в която транспортната инфраструктура на трансевропейската транспортна мрежа, напр. пристанищата, включително пътническите терминали, летищата, железопътните гари, логистичните платформи, товарните терминали, разположена във или около градска зона и е свързана с други части от тази инфраструктура и с инфраструктурата за регионален и локален трафик;

| р) | „тясно място“ означава физическа, техническа или функционална пречка, която води до неефективност на системата, засягаща непрекъснатостта на потоците на дълги разстояния или на трансграничните потоци и която може да бъде преодоляна чрез изграждане на нова инфраструктура или съществено преустройство на съществуващата инфраструктура, което би могло да доведе до значителни подобрения, които ще премахнат ограниченията, наложени от тясното място; |
| --- | --- |

р)

„тясно място“ означава физическа, техническа или функционална пречка, която води до неефективност на системата, засягаща непрекъснатостта на потоците на дълги разстояния или на трансграничните потоци и която може да бъде преодоляна чрез изграждане на нова инфраструктура или съществено преустройство на съществуващата инфраструктура, което би могло да доведе до значителни подобрения, които ще премахнат ограниченията, наложени от тясното място;

| с) | „логистична платформа“ означава зона, която е пряко свързана с транспортната инфраструктура на трансевропейската транспортна мрежа, включваща най-малко един товарен терминал и която дава възможност за извършване на логистични дейности; |
| --- | --- |

с)

„логистична платформа“ означава зона, която е пряко свързана с транспортната инфраструктура на трансевропейската транспортна мрежа, включваща най-малко един товарен терминал и която дава възможност за извършване на логистични дейности;

| т) | „товарен терминал“ означава съоръжение, оборудвано за претоварване между най-малко два вида транспорт или между две различи железопътни системи и за временно складиране на товари, например пристанища, вътрешни пристанища, летища или железопътно-автомобилни терминали; |
| --- | --- |

т)

„товарен терминал“ означава съоръжение, оборудвано за претоварване между най-малко два вида транспорт или между две различи железопътни системи и за временно складиране на товари, например пристанища, вътрешни пристанища, летища или железопътно-автомобилни терминали;

| у) | „анализ на социално-икономическата ефективност“ означава основана на призната методология количествена последваща оценка на стойността на даден проект, като се вземат предвид съответните социални, икономически, климатични и екологични ползи и разходи. Анализът на климатичните и екологичните ползи и разходи се основава на оценка на въздействието върху околната среда, извършена съгласно Директива 2011/92/ЕС; |
| --- | --- |

у)

„анализ на социално-икономическата ефективност“ означава основана на призната методология количествена последваща оценка на стойността на даден проект, като се вземат предвид съответните социални, икономически, климатични и екологични ползи и разходи. Анализът на климатичните и екологичните ползи и разходи се основава на оценка на въздействието върху околната среда, извършена съгласно Директива 2011/92/ЕС;

| ф) | „изолирана мрежа“ означава железопътната мрежа на държава-членка или част от нея с междурелсие, различно от европейското стандартно номинално междурелсие (1 435 mm), за която определени големи инфраструктурни инвестиции не могат да се обосноват от гледна точка на икономическите разходи и ползи поради специфичния характер на тази мрежа, произтичащ от нейната географска отдалеченост или периферно местоположение; |
| --- | --- |

ф)

„изолирана мрежа“ означава железопътната мрежа на държава-членка или част от нея с междурелсие, различно от европейското стандартно номинално междурелсие (1 435 mm), за която определени големи инфраструктурни инвестиции не могат да се обосноват от гледна точка на икономическите разходи и ползи поради специфичния характер на тази мрежа, произтичащ от нейната географска отдалеченост или периферно местоположение;

| х) | „регион по NUTS“ означава регионсъгласно определението в общата класификация на териториалните единици за статистически цели; |
| --- | --- |

х)

„регион по NUTS“ означава регионсъгласно определението в общата класификация на териториалните единици за статистически цели;

| ц) | „алтернативни чисти горива“ означава горива като електричество, водород, биогорива (течни), синтетични горива, метан (природен газ (CNG и LNG) и биометан) и втечнен нефтен газ (LPG), които заместват, поне частично, изкопаемите петролни източници в енергоснабдяването на транспорта, допринасят за неговата декарбонизация и засилват екологичните показатели на транспортния сектор. |
| --- | --- |

ц)

„алтернативни чисти горива“ означава горива като електричество, водород, биогорива (течни), синтетични горива, метан (природен газ (CNG и LNG) и биометан) и втечнен нефтен газ (LPG), които заместват, поне частично, изкопаемите петролни източници в енергоснабдяването на транспорта, допринасят за неговата декарбонизация и засилват екологичните показатели на транспортния сектор.

Член 4

Цели на трансевропейската транспортна мрежа

Трансевропейската транспортна мрежаукрепва социалното, икономическото и териториалното сближаванена Съюза и допринася за създаването на единно европейско транспортно пространство, което е ефикасно и устойчиво, увеличава ползите за своите потребители и подкрепя приобщаващия растеж. Тя е израз на европейска добавена стойност посредством приноса си към целите, обособени в следните четири категории:

| а) | сближаване чрез:






  i) | достъпност и свързаност на всички региони на Съюза, включително отдалечените, най-отдалечените, островните, периферните и планинските райони, както и рядко населените райони; |
| --- | --- | --- |

а)

сближаване чрез:

i)

достъпност и свързаност на всички региони на Съюза, включително отдалечените, най-отдалечените, островните, периферните и планинските райони, както и рядко населените райони;

| ii) | намаляване на разликите в качеството на инфраструктурата между държавите-членки; |
| --- | --- |

ii)

намаляване на разликите в качеството на инфраструктурата между държавите-членки;

| iii) | за движението на пътници и товари, взаимосвързаност между транспортната инфраструктура за движението на дълги разстояния, от една страна, и регионалното и местното движение, от друга страна; |
| --- | --- |

iii)

за движението на пътници и товари, взаимосвързаност между транспортната инфраструктура за движението на дълги разстояния, от една страна, и регионалното и местното движение, от друга страна;

| iv) | транспортна инфраструктура, която отразява характерното положение в различни части на Съюза и осигурява балансирано покритие на всички европейски региони; |
| --- | --- |

iv)

транспортна инфраструктура, която отразява характерното положение в различни части на Съюза и осигурява балансирано покритие на всички европейски региони;

| б) | ефикасност чрез:






  i) | премахване на тесните места и изграждане на липсващите връзки в рамките на транспортните инфраструктури и при свързващите звена между тях, на териториите на държавите-членки имежду тях; |
| --- | --- | --- |

б)

ефикасност чрез:

i)

премахване на тесните места и изграждане на липсващите връзки в рамките на транспортните инфраструктури и при свързващите звена между тях, на териториите на държавите-членки имежду тях;

| ii) | взаимосвързаност и оперативна съвместимост на националните транспортни мрежи; |
| --- | --- |

ii)

взаимосвързаност и оперативна съвместимост на националните транспортни мрежи;

| iii) | оптимална интеграция и взаимосвързаност на всички видове транспорт; |
| --- | --- |

iii)

оптимална интеграция и взаимосвързаност на всички видове транспорт;

| iv) | насърчаване на икономически ефикасен, висококачествен транспорт, допринасящ за по-нататъшния икономическия растеж и конкурентоспособността; |
| --- | --- |

iv)

насърчаване на икономически ефикасен, висококачествен транспорт, допринасящ за по-нататъшния икономическия растеж и конкурентоспособността;

| v) | ефективно използване на новите и съществуващите инфраструктури; |
| --- | --- |

v)

ефективно използване на новите и съществуващите инфраструктури;

| vi) | икономически ефективно прилагане на иновационни технологически и оперативни концепции; |
| --- | --- |

vi)

икономически ефективно прилагане на иновационни технологически и оперативни концепции;

| в) | устойчивост чрез:






  i) | развитие на всички видове транспорт по начин, съвместим с осигуряването на устойчив и икономически ефективен транспорт в дългосрочен план; |
| --- | --- | --- |

в)

устойчивост чрез:

i)

развитие на всички видове транспорт по начин, съвместим с осигуряването на устойчив и икономически ефективен транспорт в дългосрочен план;

| ii) | принос към целите за ниски емисии на парникови газове, нисковъглероден и чист транспорт, сигурност на горивата, намаляване на външните разходи и опазване на околната среда; |
| --- | --- |

ii)

принос към целите за ниски емисии на парникови газове, нисковъглероден и чист транспорт, сигурност на горивата, намаляване на външните разходи и опазване на околната среда;

| iii) | насърчаване на нисковъглеродния транспорт с цел до 2050 г. да бъде постигнато значително намаляване на емисиите на CO2 в съответствие с целите на Съюза за намаляване на емисиите на CO2; |
| --- | --- |

iii)

насърчаване на нисковъглеродния транспорт с цел до 2050 г. да бъде постигнато значително намаляване на емисиите на CO2 в съответствие с целите на Съюза за намаляване на емисиите на CO2;

| г) | увеличаване на ползите за потребителите на мрежата чрез:






  i) | задоволяване нуждите на нейните потребители от мобилност и транспорт в рамките на Съюза и във връзките с трети страни; |
| --- | --- | --- |

г)

увеличаване на ползите за потребителите на мрежата чрез:

i)

задоволяване нуждите на нейните потребители от мобилност и транспорт в рамките на Съюза и във връзките с трети страни;

| ii) | осигуряване на норми за безопасност, сигурност и високо качество за пътническите и товарните превози; |
| --- | --- |

ii)

осигуряване на норми за безопасност, сигурност и високо качество за пътническите и товарните превози;

| iii) | оказване на подкрепа за мобилността, дори в случаи на природни или причинени от човека бедствия, и осигуряване на достъп до услугите на спешната помощ и спасителните служби; |
| --- | --- |

iii)

оказване на подкрепа за мобилността, дори в случаи на природни или причинени от човека бедствия, и осигуряване на достъп до услугите на спешната помощ и спасителните служби;

| iv) | създаване на изисквания за инфраструктурата, по-специално в областта на оперативната съвместимост, безопасността и сигурността, които да осигурят качество, ефикасност и устойчивост на транспортните услуги; |
| --- | --- |

iv)

създаване на изисквания за инфраструктурата, по-специално в областта на оперативната съвместимост, безопасността и сигурността, които да осигурят качество, ефикасност и устойчивост на транспортните услуги;

| v) | достъпност за възрастните, за лицата с ограничена подвижност и за пътниците с увреждания. |
| --- | --- |

v)

достъпност за възрастните, за лицата с ограничена подвижност и за пътниците с увреждания.

Член 5

Мрежа с ефективно използване на ресурсите

1.   Планирането, развитието и експлоатацията на трансевропейската транспортна мрежа се осъществява при ефективно използване на ресурсите чрез:

| а) | развитие, подобряване и поддръжка на съществуващата транспортна инфраструктура; |
| --- | --- |

а)

развитие, подобряване и поддръжка на съществуващата транспортна инфраструктура;

| б) | оптимизиране на интеграцията и взаимосвързаността на инфраструктурата; |
| --- | --- |

б)

оптимизиране на интеграцията и взаимосвързаността на инфраструктурата;

| в) | внедряване на нови технологии ителематични приложения, когато внедряването е икономически обосновано; |
| --- | --- |

в)

внедряване на нови технологии ителематични приложения, когато внедряването е икономически обосновано;

| г) | вземане под внимание на възможни полезни взаимодействия с други мрежи, по-специално трансевропейски енергийни или телекомуникационни мрежи; |
| --- | --- |

г)

вземане под внимание на възможни полезни взаимодействия с други мрежи, по-специално трансевропейски енергийни или телекомуникационни мрежи;

| д) | оценка на стратегическото въздействие върху околната среда, със създаване на подходящи планове и програми, както и оценка на въздействието върху смекчаването на последиците от изменението на климата; |
| --- | --- |

д)

оценка на стратегическото въздействие върху околната среда, със създаване на подходящи планове и програми, както и оценка на въздействието върху смекчаването на последиците от изменението на климата;

| е) | мерки за планиране и разширяване на капацитета на инфраструктурата, когато е необходимо; |
| --- | --- |

е)

мерки за планиране и разширяване на капацитета на инфраструктурата, когато е необходимо;

| ж) | подходящ анализ на уязвимостта на транспортната инфраструктура по отношение на изменението на климата, както и в резултат на природните или причинените от човека бедствия, с оглед справянето с тези предизвикателства; |
| --- | --- |

ж)

подходящ анализ на уязвимостта на транспортната инфраструктура по отношение на изменението на климата, както и в резултат на природните или причинените от човека бедствия, с оглед справянето с тези предизвикателства;

2.   При планирането и развитието на трансевропейската транспортна мрежа държавите-членки вземат предвид конкретните обстоятелства в различните части на Съюза, като например, по-специално, туристическите аспекти и топографските характеристики на съответните региони. Те могат да приспособят подробните проекции на трасетата на участъците в границите, посочени в член 49, параграф 4, буква в), като същевременно осигуряват спазване на изискванията, предвидени в него.

Член 6

Структура от две нива на трансевропейската транспортна мрежа

1.   Постепенното развитие на трансевропейската транспортна мрежа се постига преди всичко чрез реализирането на структура от две нива за тази мрежа, която се основава на последователен и прозрачен методологичен подход и се състои от широкообхватна и основна мрежа.

2.   Широкообхватната мрежа се състои от всички съществуващи и планирани транспортни инфраструктури на трансевропейската транспортна мрежа, както и от мерките за насърчаване на ефективното и социално и екологично устойчиво използване на тези инфраструктури. Тя се определя и развива в съответствие с глава II.

3.   Основната мрежа се състои от тези части на широкообхватната мрежа, които са от най-голямо стратегическо значение за постигането на целите за развитие на трансевропейската транспортна мрежа. Тя се определя и развива в съответствие с глава III.

Член 7

Проекти от общ интерес

1.   Проектите от общ интерес допринасят за развитието на трансевропейската транспортна мрежа чрез изграждането на нова транспортна инфраструктура, възстановяването и модернизацията на съществуващата транспортна инфраструктура и чрез мерки, стимулиращи ефикасното използване на ресурсите на мрежата.

2.   Проектите от общ интерес:

| а) | допринасят за постигане на целите, попадащи в обхвата на най-малко две от четирите категории,посочени в член 4; |
| --- | --- |

а)

допринасят за постигане на целите, попадащи в обхвата на най-малко две от четирите категории,посочени в член 4;

| б) | са в съответствие с глава II, и освен това, ако засягат основната мрежа, са в съответствие с глава III; |
| --- | --- |

б)

са в съответствие с глава II, и освен това, ако засягат основната мрежа, са в съответствие с глава III;

| в) | са икономически целесъобразни въз основа на социално-икономически анализ „разходи-ползи“; |
| --- | --- |

в)

са икономически целесъобразни въз основа на социално-икономически анализ „разходи-ползи“;

| г) | имат европейска добавена стойност. |
| --- | --- |

г)

имат европейска добавена стойност.

3.   Проектите от общ интерес могат да обхващат цялостния цикъл на реализиране, включително предпроектни проучвания и процедури за издаване на разрешения, изпълнение и оценка.

4.   Държавите-членки вземат всички необходими мерки, за да гарантират, че проектите се осъществяват съгласно съответното право на Съюза и националното право, по-конкретно в съответствие с правните актове на Съюза в областта на околната среда, опазването на климата, безопасността, сигурността, конкуренцията, държавната помощ, обществените поръчки, общественото здравеопазване и достъпността.

5.   Проектите от общ интерес отговарят на условията за финансова помощ от Съюза по линия на наличните инструменти за трансевропейската транспортна мрежа.

Член 8

Сътрудничество с трети държави

1.   Съюзът може да подкрепи, включително финансово, проекти от общ интерес, за да свърже трансевропейската транспортна мрежа с инфраструктурните мрежи на съседни държави, доколкото такива проекти:

| а) | свързват основната мрежа при граничните контролно-пропускателни пунктове и се отнасят до инфраструктурата, необходима за осигуряване на безпрепятствения поток на движение, граничните проверки, наблюдението на границата и другите процедури, свързани с граничния контрол; |
| --- | --- |

а)

свързват основната мрежа при граничните контролно-пропускателни пунктове и се отнасят до инфраструктурата, необходима за осигуряване на безпрепятствения поток на движение, граничните проверки, наблюдението на границата и другите процедури, свързани с граничния контрол;

| б) | осигуряват връзките между основната мрежа и транспортните мрежи на трети държави с цел засилване на икономическия растеж и конкурентоспособността; |
| --- | --- |

б)

осигуряват връзките между основната мрежа и транспортните мрежи на трети държави с цел засилване на икономическия растеж и конкурентоспособността;

| в) | завършват транспортната инфраструктура в трети държави, която е необходима за свързване на части от основната мрежа в Съюза; |
| --- | --- |

в)

завършват транспортната инфраструктура в трети държави, която е необходима за свързване на части от основната мрежа в Съюза;

| г) | внедряват системи за управление на трафика в тези държави; |
| --- | --- |

г)

внедряват системи за управление на трафика в тези държави;

| д) | насърчават морския транспорт и морските магистрали, като се изключи финансовата подкрепа за пристанища на трети държави. |
| --- | --- |

д)

насърчават морския транспорт и морските магистрали, като се изключи финансовата подкрепа за пристанища на трети държави.

| е) | улесняват транспорта по вътрешноводни пътища с трети държави. |
| --- | --- |

е)

улесняват транспорта по вътрешноводни пътища с трети държави.

Такива проектиувеличават капацитета на трансевропейската транспортна мрежа в една или повече държави-членки или ползата от нея.

2.   Без да се засяга параграф 1 Съюзът може да сътрудничи с трети държави за насърчаване на други проекти, без да предоставя финансова подкрепа, доколкото целта на такива проекти е:

| а) | насърчаване на оперативната съвместимост между трансевропейската транспортна мрежа и мрежите на трети държави; |
| --- | --- |

а)

насърчаване на оперативната съвместимост между трансевропейската транспортна мрежа и мрежите на трети държави;

| б) | насърчаване на разширяването на политиката за трансевропейска транспортна мрежа на територията на трети държави; |
| --- | --- |

б)

насърчаване на разширяването на политиката за трансевропейска транспортна мрежа на територията на трети държави;

| в) | улесняване на въздушните транспортни връзки с трети държави застимулиране на ефикасен и устойчив икономически растеж и конкурентоспособност, включително разширяване на Единното европейско небе и подобряване на сътрудничеството в областта на управлението на въздушното движение; |
| --- | --- |

в)

улесняване на въздушните транспортни връзки с трети държави застимулиране на ефикасен и устойчив икономически растеж и конкурентоспособност, включително разширяване на Единното европейско небе и подобряване на сътрудничеството в областта на управлението на въздушното движение;

| г) | улесняване на морския транспорт и насърчаване на морските магистрали с трети държави. |
| --- | --- |

г)

улесняване на морския транспорт и насърчаване на морските магистрали с трети държави.

3.   Проектите по параграф 2, букви a) и г) са в съответствие с приложимите разпоредби на глава II.

4.   Приложение III съдържа примерни карти на трансевропейската транспортна мрежа, разширена до определени съседни държави.

5.   За насърчаване на проекти от общ интересСъюзът може да използва съществуващите инструменти за координиране и финансиране за съседните държави, като например Инструмента за инвестиции в рамките на ЕПС (NIF) или Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП), или да създаде и използва нови инструменти.

6.   Разпоредбите на настоящия член подлежат на съответните процедури, свързани с международните споразумения, както се посочва в член 218 от ДФЕС.

ГЛАВА II

ШИРОКООБХВАТНАТА МРЕЖА

Член 9

Общи разпоредби

1.   Широкообхватната мрежа:

| а) | е описана на картите и в списъците в приложение I и приложение II, част 2; |
| --- | --- |

а)

е описана на картите и в списъците в приложение I и приложение II, част 2;

| б) | се определя допълнително чрез описанието на инфраструктурните компоненти; |
| --- | --- |

б)

се определя допълнително чрез описанието на инфраструктурните компоненти;

| в) | отговаря на изискванията за транспортната инфраструктура, посочени в настоящата глава; |
| --- | --- |

в)

отговаря на изискванията за транспортната инфраструктура, посочени в настоящата глава;

| г) | представлява основата за определянето на проектите от общ интерес; |
| --- | --- |

г)

представлява основата за определянето на проектите от общ интерес;

| д) | отразява физическите ограничения и топографските особености на транспортната инфраструктура на държавите-членки съгласно определеното в (ТСОС). |
| --- | --- |

д)

отразява физическите ограничения и топографските особености на транспортната инфраструктура на държавите-членки съгласно определеното в (ТСОС).

2.   Държавите-членки полагат всички възможни усилия за завършване на изграждането на широкообхватната мрежа и за спазване на съответните разпоредби на настоящата глава до 31 декември 2050 г.

Член 10

Общи приоритети

1.   При разработването на широкообхватната мрежа се дава общ приоритет на мерките, необходими за:

| а) | осигуряване на по-добър достъп и свързаност на всички региони на Съюза при отчитане особеностите на островите, изолираните мрежи и рядко населените, отдалечените и най-отдалечените райони; |
| --- | --- |

а)

осигуряване на по-добър достъп и свързаност на всички региони на Съюза при отчитане особеностите на островите, изолираните мрежи и рядко населените, отдалечените и най-отдалечените райони;

| б) | осигуряване на оптимална интеграция и оперативна съвместимост в рамките на видовете транспорт; |
| --- | --- |

б)

осигуряване на оптимална интеграция и оперативна съвместимост в рамките на видовете транспорт;

| в) | изграждане на липсващите връзки и отстраняване на тесните места,по-специално по трансграничните участъци; |
| --- | --- |

в)

изграждане на липсващите връзки и отстраняване на тесните места,по-специално по трансграничните участъци;

| г) | насърчаване на ефективното и устойчиво използване на инфраструктурата и, при необходимост, увеличаване на капацитета; |
| --- | --- |

г)

насърчаване на ефективното и устойчиво използване на инфраструктурата и, при необходимост, увеличаване на капацитета;

| д) | подобряване или поддържане на качеството на инфраструктурата от гледна точка на нейнатабезопасност, сигурност, ефикасност, устойчивост на климатични условия и при необходимост — на бедствия, екологични характеристики, социални условия, достъпност за всички потребители, включително възрастните хора, лицата с ограничена подвижност и пътниците с увреждания, както и качеството на услугите и непрекъснатостта на транспортните потоци; |
| --- | --- |

д)

подобряване или поддържане на качеството на инфраструктурата от гледна точка на нейнатабезопасност, сигурност, ефикасност, устойчивост на климатични условия и при необходимост — на бедствия, екологични характеристики, социални условия, достъпност за всички потребители, включително възрастните хора, лицата с ограничена подвижност и пътниците с увреждания, както и качеството на услугите и непрекъснатостта на транспортните потоци;

| е) | въвеждане и разгръщане на телематичните приложения, както и насърчаване разработването на иновативни технологии. |
| --- | --- |

е)

въвеждане и разгръщане на телематичните приложения, както и насърчаване разработването на иновативни технологии.

2.   С цел да се допълнят мерките, посочени в параграф 1, се обръща особено внимание на мерките, необходими за:

| а) | гарантиране на сигурност по отношение на горивата чрез повишена енергийна ефективност и чрез насърчаване използването на алтернативни и по-специално на нисковъглеродни или невъглеродни източници на енергия и задвижващи системи; |
| --- | --- |

а)

гарантиране на сигурност по отношение на горивата чрез повишена енергийна ефективност и чрез насърчаване използването на алтернативни и по-специално на нисковъглеродни или невъглеродни източници на енергия и задвижващи системи;

| б) | смекчаване на излагането на градските зони на отрицателните последици от транзитния железопътен и автомобилен транспорт; |
| --- | --- |

б)

смекчаване на излагането на градските зони на отрицателните последици от транзитния железопътен и автомобилен транспорт;

| в) | премахване на административните и техническите пречки, по-специално пред оперативната съвместимост на трансевропейската транспортна мрежа и пред конкуренцията. |
| --- | --- |

в)

премахване на административните и техническите пречки, по-специално пред оперативната съвместимост на трансевропейската транспортна мрежа и пред конкуренцията.

РАЗДЕЛ 1

Железопътна транспортна инфраструктура

Член 11

Инфраструктурни компоненти

1.   Железопътната транспортна инфраструктура обхваща по-специално:

| а) | високоскоростни и конвенционални железопътни линии, в това число:






  i) | странични коловози; |
| --- | --- | --- |

а)

високоскоростни и конвенционални железопътни линии, в това число:

i)

странични коловози;

| ii) | тунели; |
| --- | --- |

ii)

тунели;

| iii) | мостове; |
| --- | --- |

iii)

мостове;

| б) | товарни терминали и логистични платформи за претоварване на стоки в рамките на железопътния транспорт и от железопътен към други видове транспорт; |
| --- | --- |

б)

товарни терминали и логистични платформи за претоварване на стоки в рамките на железопътния транспорт и от железопътен към други видове транспорт;

| в) | гари по линиите, посочени в приложение I, за прехвърляне на пътници в рамките на железопътния транспорт и от железопътен към други видове транспорт; |
| --- | --- |

в)

гари по линиите, посочени в приложение I, за прехвърляне на пътници в рамките на железопътния транспорт и от железопътен към други видове транспорт;

| г) | връзките на гарите, товарните терминали и логистичните платформи с останалите видове транспорт в трансевропейската транспортна мрежа; |
| --- | --- |

г)

връзките на гарите, товарните терминали и логистичните платформи с останалите видове транспорт в трансевропейската транспортна мрежа;

| д) | съответното оборудване; |
| --- | --- |

д)

съответното оборудване;

| е) | телематични приложения. |
| --- | --- |

е)

телематични приложения.

2.   Железопътните линии приемат една от следните форми:

| а) | железопътни линии за високоскоростен транспорт, които са:






  i) | специално изградени високоскоростни линии, оборудвани за скорости, равни на или по-високи от 250 km/h; |
| --- | --- | --- |

а)

железопътни линии за високоскоростен транспорт, които са:

i)

специално изградени високоскоростни линии, оборудвани за скорости, равни на или по-високи от 250 km/h;

| ii) | конвенционални линии, специално преустроени за скорости от порядъка на 200 km/h; |
| --- | --- |

ii)

конвенционални линии, специално преустроени за скорости от порядъка на 200 km/h;

| iii) | специално преустроени високоскоростни линии, които имат специфични характеристики в резултат на трудности от топографски, релефен или градоустройствен характер, по които скоростта трябва да се адаптира според всеки отделен случай. Тази категория включва, inter alia, и свързващи линии между мрежата за високоскоростни влакове и конвенционалната мрежа, линии, минаващи през гари, подстъпи към терминали, депа и пр., по които „високоскоростен“ подвижен състав се движи с конвенционална скорост. |
| --- | --- |

iii)

специално преустроени високоскоростни линии, които имат специфични характеристики в резултат на трудности от топографски, релефен или градоустройствен характер, по които скоростта трябва да се адаптира според всеки отделен случай. Тази категория включва, inter alia, и свързващи линии между мрежата за високоскоростни влакове и конвенционалната мрежа, линии, минаващи през гари, подстъпи към терминали, депа и пр., по които „високоскоростен“ подвижен състав се движи с конвенционална скорост.

| б) | железопътни линии за конвенционален превоз. |
| --- | --- |

б)

железопътни линии за конвенционален превоз.

3.   Техническото оборудване, свързано с железопътните линии, може да включва системи за електрификация, оборудване за качването и слизането на пътниците и за товарене и разтоварване на товари на гарите, логистичните платформи и товарните терминали. То може да включва всички съоръжения, като например автоматични съоръжения за смяна на междурелсието, за гарантиране на безопасна, сигурна и ефективна работа на превозните средства, включително ограничаване на въздействието им върху околната среда и подобряване на оперативната съвместимост.

Член 12

Изисквания към транспортната инфраструктура

1.   Товарните терминали следва да са свързани с пътната инфраструктура или, когато е възможно, с инфраструктурата на вътрешните водни пътища на широкообхватната мрежа.

2.   Държавите-членки осигуряват железопътната инфраструктура:

| а) | с изключение на изолираните мрежи, да е оборудвана с ERTMS; |
| --- | --- |

а)

с изключение на изолираните мрежи, да е оборудвана с ERTMS;

| б) | да е в съответствие с Директива 2008/57/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (25) и с мерките за нейното прилагане с цел постигане на оперативна съвместимост на широкообхватната мрежа; |
| --- | --- |

б)

да е в съответствие с Директива 2008/57/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (25) и с мерките за нейното прилагане с цел постигане на оперативна съвместимост на широкообхватната мрежа;

| в) | да отговаря на изискванията на ТСОС, приета в съответствие с член 6 от Директива 2008/57/ЕО, освенкогато това се допуска от приложимата ТСОС или съгласно процедурата, предвидена в член 9 от Директива 2008/57/ЕО; |
| --- | --- |

в)

да отговаря на изискванията на ТСОС, приета в съответствие с член 6 от Директива 2008/57/ЕО, освенкогато това се допуска от приложимата ТСОС или съгласно процедурата, предвидена в член 9 от Директива 2008/57/ЕО;

| г) | с изключение на изолираните мрежи, да е напълно електрифициранапо отношение на железопътните линии и, доколкото е необходимо за експлоатацията на електрическите влакове — по отношение на страничните коловози; |
| --- | --- |

г)

с изключение на изолираните мрежи, да е напълно електрифициранапо отношение на железопътните линии и, доколкото е необходимо за експлоатацията на електрическите влакове — по отношение на страничните коловози;

| д) | да отговаря на изискванията, предвидени в Директива 2012/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (26), по отношение на достъпа до товарните терминали. |
| --- | --- |

д)

да отговаря на изискванията, предвидени в Директива 2012/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (26), по отношение на достъпа до товарните терминали.

3.   Що се отнася до ERTMS и електрификацията, по искане на държава-членка, в надлежно обосновани случаи Комисията предоставя дерогации от изискванията, надхвърлящи изискванията на Директива 2008/57/ЕО.

Член 13

Приоритети за развитието на железопътната инфраструктура

При насърчаването на проекти от общ интерес, свързани с железопътната инфраструктура, и в допълнение към общите приоритети, посочени в член 10, приоритет има следното:

| а) | внедряването на ERTMS; |
| --- | --- |

а)

внедряването на ERTMS;

| б) | преминаването към номинално междурелсие от 1 435 mm; |
| --- | --- |

б)

преминаването към номинално междурелсие от 1 435 mm;

| в) | смекчаването на въздействието на шума и вибрациите, предизвикани от железопътния транспорт, по-специално чрез мерки за подвижния състав и инфраструктурата, включително шумозащитни екрани; |
| --- | --- |

в)

смекчаването на въздействието на шума и вибрациите, предизвикани от железопътния транспорт, по-специално чрез мерки за подвижния състав и инфраструктурата, включително шумозащитни екрани;

| г) | спазване на изискванията относно инфраструктурата и увеличаване на оперативната съвместимост; |
| --- | --- |

г)

спазване на изискванията относно инфраструктурата и увеличаване на оперативната съвместимост;

| д) | подобряването на безопасността на железопътните прелези; |
| --- | --- |

д)

подобряването на безопасността на железопътните прелези;

| е) | където е приложимо, свързването на железопътната транспортна инфраструктура с пристанищната инфраструктура на вътрешните водни пътища, |
| --- | --- |

е)

където е приложимо, свързването на железопътната транспортна инфраструктура с пристанищната инфраструктура на вътрешните водни пътища,

РАЗДЕЛ 2

Транспортна инфраструктура по вътрешните водни пътища

Член 14

Инфраструктурни компоненти

1.   Инфраструктурата на вътрешните водни пътища обхваща по-специално:

| а) | реките; |
| --- | --- |

а)

реките;

| б) | каналите; |
| --- | --- |

б)

каналите;

| в) | езерата; |
| --- | --- |

в)

езерата;

| г) | съответната инфраструктура като шлюзове, подемни съоръжения, мостове, водохранилища и свързаните с тях мерки за предотвратяване на наводнения, които могат да окажат положително въздействие върху корабоплаването по вътрешните водни пътища; |
| --- | --- |

г)

съответната инфраструктура като шлюзове, подемни съоръжения, мостове, водохранилища и свързаните с тях мерки за предотвратяване на наводнения, които могат да окажат положително въздействие върху корабоплаването по вътрешните водни пътища;

| д) | вътрешноводните пристанища, в това число необходимата инфраструктура за транспортни операции в зоната на пристанището; |
| --- | --- |

д)

вътрешноводните пристанища, в това число необходимата инфраструктура за транспортни операции в зоната на пристанището;

| е) | съответното оборудване; |
| --- | --- |

е)

съответното оборудване;

| ж) | телематичните приложения, включително RIS; |
| --- | --- |

ж)

телематичните приложения, включително RIS;

| з) | връзки на вътрешноводните пристанища с останалите видове транспорт в трансевропейската транспортна мрежа. |
| --- | --- |

з)

връзки на вътрешноводните пристанища с останалите видове транспорт в трансевропейската транспортна мрежа.

2.   За да бъдат включени в широкообхватната мрежа, вътрешноводните пристанища трябва да имат над 500 000 тона годишен обем на обработените товари. Общият годишен обем на обработените товари се основава на най-актуалната тригодишна средна стойност според статистиката на Евростат.

3.   Оборудването, свързано с инфраструктурата на вътрешните водни пътища, може да включва оборудване за товарене и разтоварване на товари във вътрешноводните пристанища. Свързаното оборудване може да включва по-специално задвижващи и операционни системи, които намаляват замърсяването, като замърсяването на водата и въздуха, енергопотреблението и въглеродната интензивност. То може да включва и приемни съоръжения за отпадъци, брегови съоръжения за електроснабдяване и съоръжения за събиране на използвани масла, както и съоръжения за разбиване на лед, хидроложки изследвания, и за дейности по драгиране на пристанището и на подходите към него, за да се осигури корабоплаване през цялата година.

Член 15

Изисквания към транспортната инфраструктура

1.   Държавите-членки осигуряват свързването на вътрешноводните пристанища с автомобилната и железопътната инфраструктура.

2.   Вътрешноводните пристанища предлагат най-малко един товарен терминал, отворен за всички оператори по недискриминационен начин, и прилагат прозрачни такси.

3.   Държавите-членки осигуряват:

| а) | реките, каналите и езерата да отговарят на минималните изисквания за водни пътища клас IV, определени в новата класификация на вътрешните водни пътища, установена от Европейска конференция на министрите на транспорта (ECMT), и да осигуряват постоянно свободно пространство за преминаване под мостовете, без да се засягат членове 35 и 36 от настоящия регламент.
  По искане на държава-членка, в надлежно обосновани случаи, Комисията предоставя дерогации от минималните изисквания за газене (по-малка от 2,50 m) и за минимална височина под мостовете (по-малка от 5,25 m); |
| --- | --- |

а)

реките, каналите и езерата да отговарят на минималните изисквания за водни пътища клас IV, определени в новата класификация на вътрешните водни пътища, установена от Европейска конференция на министрите на транспорта (ECMT), и да осигуряват постоянно свободно пространство за преминаване под мостовете, без да се засягат членове 35 и 36 от настоящия регламент.

По искане на държава-членка, в надлежно обосновани случаи, Комисията предоставя дерогации от минималните изисквания за газене (по-малка от 2,50 m) и за минимална височина под мостовете (по-малка от 5,25 m);

| б) | реките, каналите и езерата да се поддържат с цел да се запазят добрите условия за корабоплаване при спазване на приложимото право в областта на околната среда; |
| --- | --- |

б)

реките, каналите и езерата да се поддържат с цел да се запазят добрите условия за корабоплаване при спазване на приложимото право в областта на околната среда;

| в) | реките, каналите и езерата са оборудвани с RIS. |
| --- | --- |

в)

реките, каналите и езерата са оборудвани с RIS.

Член 16

Приоритети за развитие на инфраструктурата по вътрешните водни пътища

При насърчаването на проекти от общ интерес, свързани с инфраструктурата на вътрешните водни пътища, и в допълнение към общите приоритети, посочени в член 10, приоритет има следното:

| а) | за съществуващите вътрешноводни пътища — прилагане на необходимите мерки за достигане на стандартите за вътрешноводни пътища клас IV; |
| --- | --- |

а)

за съществуващите вътрешноводни пътища — прилагане на необходимите мерки за достигане на стандартите за вътрешноводни пътища клас IV;

| б) | където е приложимо, постигане на по-високи стандарти за модернизиране на съществуващи водни пътища и за създаване на нови водни пътища в съответствие с техническите аспекти на инфраструктурата на ЕСМТс цел да се задоволи търсенето на пазара; |
| --- | --- |

б)

където е приложимо, постигане на по-високи стандарти за модернизиране на съществуващи водни пътища и за създаване на нови водни пътища в съответствие с техническите аспекти на инфраструктурата на ЕСМТс цел да се задоволи търсенето на пазара;

| в) | внедряване на телематични приложения, включително RIS; |
| --- | --- |

в)

внедряване на телематични приложения, включително RIS;

| г) | свързване на инфраструктурата на вътрешните пристанища с железопътната инфраструктура за товарни превози и пътната транспортна инфраструктура. |
| --- | --- |

г)

свързване на инфраструктурата на вътрешните пристанища с железопътната инфраструктура за товарни превози и пътната транспортна инфраструктура.

| д) | обръщане на особено внимание на свободно течащите реки, близки до естественото си състояние и които по тази причина могат да бъдат обект на специални мерки; |
| --- | --- |

д)

обръщане на особено внимание на свободно течащите реки, близки до естественото си състояние и които по тази причина могат да бъдат обект на специални мерки;

| е) | насърчаване на устойчивото корабоплаването по вътрешните водни пътища; |
| --- | --- |

е)

насърчаване на устойчивото корабоплаването по вътрешните водни пътища;

| ж) | модернизиране и разширяване на капацитета на необходимата инфраструктура за операции по превоз в зоната на пристанището. |
| --- | --- |

ж)

модернизиране и разширяване на капацитета на необходимата инфраструктура за операции по превоз в зоната на пристанището.

РАЗДЕЛ 3

ПЪтна транспортна инфраструктура

Член 17

Инфраструктурни компоненти

1.   Пътната транспортна инфраструктура обхваща по-специално:

| а) | висококачествени пътища, в това число:






  i) | мостове; |
| --- | --- | --- |

а)

висококачествени пътища, в това число:

i)

мостове;

| ii) | тунели; |
| --- | --- |

ii)

тунели;

| iii) | кръстовища; |
| --- | --- |

iii)

кръстовища;

| iv) | железопътни кръстовища; |
| --- | --- |

iv)

железопътни кръстовища;

| v) | пътни възли; |
| --- | --- |

v)

пътни възли;

| vi) | твърди банкети. |
| --- | --- |

vi)

твърди банкети.

| б) | зони за паркинг и почивка; |
| --- | --- |

б)

зони за паркинг и почивка;

| в) | съответното оборудване; |
| --- | --- |

в)

съответното оборудване;

| г) | телематични приложения, включително ИТС; |
| --- | --- |

г)

телематични приложения, включително ИТС;

| д) | товарни терминали и логистични платформи; |
| --- | --- |

д)

товарни терминали и логистични платформи;

| е) | връзки на товарните терминали и логистичните платформи с останалите видове транспорт в трансевропейската транспортна мрежа; |
| --- | --- |

е)

връзки на товарните терминали и логистичните платформи с останалите видове транспорт в трансевропейската транспортна мрежа;

| ж) | автогари. |
| --- | --- |

ж)

автогари.

2.   Висококачествените пътища, посочени в параграф 1, буква а), са пътища, които играят важна роля в пътническия и товарния транспорт на далечни разстояния, интегрират основните градски и икономически центрове, осигуряват взаимосвързаност с други видове транспорт и свързват планински, отдалечени, изолирани и периферни региони по NUTS 2 с централни региони на Съюза. Тези пътища се поддържат по подходящ начин с цел безопасност и сигурност на движението.

3.   Висококачествените пътища са проектирани и изградени специално за движение на моторни превозни средства и са автомагистрали, високоскоростни пътища или конвенционални стратегически пътища.

| а) | Автомагистрала е път, специално проектиран и построен за движение на моторни превозни средства, който не обслужва крайпътни територии и който:






  i) | е снабден, с изключение само на специални отсечки или за определен срок, с отделни пътни платна за движение в двете посоки, разделени едно от друго с разделителна ивица, която не е предназначена за движение, или, по изключение,по друг начин; |
| --- | --- | --- |

а)

Автомагистрала е път, специално проектиран и построен за движение на моторни превозни средства, който не обслужва крайпътни територии и който:

i)

е снабден, с изключение само на специални отсечки или за определен срок, с отделни пътни платна за движение в двете посоки, разделени едно от друго с разделителна ивица, която не е предназначена за движение, или, по изключение,по друг начин;

| ii) | не се пресича на едно ниво с други пътища, железопътни и трамвайни линии, нито с пътека за велосипедисти или пешеходен път; |
| --- | --- |

ii)

не се пресича на едно ниво с други пътища, железопътни и трамвайни линии, нито с пътека за велосипедисти или пешеходен път;

| iii) | е обозначен специално чрез пътни знаци като автомагистрала. |
| --- | --- |

iii)

е обозначен специално чрез пътни знаци като автомагистрала.

| б) | Високоскоростен път е път, предназначен за движение на моторни превозни средства, достъпът до който е възможен преди всичко чрез пътни възли или регулирани кръстовища, и по който:






  i) | е забранено спирането и паркирането върху платната за движение; и |
| --- | --- | --- |

б)

Високоскоростен път е път, предназначен за движение на моторни превозни средства, достъпът до който е възможен преди всичко чрез пътни възли или регулирани кръстовища, и по който:

i)

е забранено спирането и паркирането върху платната за движение; и

| ii) | не се пресича на едно ниво с железопътни или трамвайни линии. |
| --- | --- |

ii)

не се пресича на едно ниво с железопътни или трамвайни линии.

| в) | Конвенционален стратегически път е път, който не е магистрала, нито високоскоростен път, но който независимо от това е висококачествен път според посоченото в параграфи 1 и 2. |
| --- | --- |

в)

Конвенционален стратегически път е път, който не е магистрала, нито високоскоростен път, но който независимо от това е висококачествен път според посоченото в параграфи 1 и 2.

4.   Оборудването, свързано с пътищата, може да включва по-специално оборудване за управление на движението, за информация и пътна навигация, за налагане на такси за ползване на пътя, за безопасност, за ограничаване на отрицателните последици за околната среда, за презареждане с гориво, а на превозните средства с алтернативно задвижване — със съответната енергия, и за безопасни зони за паркиране на превозни средства с търговско предназначение.

Член 18

Изисквания към транспортната инфраструктура

Държавите-членки осигуряват:

| а) | пътищата да съответстват на разпоредбите на член 17, параграф 3, букви а), б) или в); |
| --- | --- |

а)

пътищата да съответстват на разпоредбите на член 17, параграф 3, букви а), б) или в);

| б) | безопасността на пътнотранспортната инфраструктура да се осигурява, контролира и, при необходимост, да се подобрява в съответствие с процедурата, предвидена в Директива 2008/96/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (27); |
| --- | --- |

б)

безопасността на пътнотранспортната инфраструктура да се осигурява, контролира и, при необходимост, да се подобрява в съответствие с процедурата, предвидена в Директива 2008/96/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (27);

| в) | пътните тунели с дължина повече от 500 m да са в съответствие с Директива 2004/54/ЕО на Европейския парламенти на Съвета (28); |
| --- | --- |

в)

пътните тунели с дължина повече от 500 m да са в съответствие с Директива 2004/54/ЕО на Европейския парламенти на Съвета (28);

| г) | когато е приложимо, оперативната съвместимост на системите за електронно събиране на такси се осигурява в съответствие с Директива 2004/52/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (29) и Решение 2009/750/ЕО на Комисията (30); |
| --- | --- |

г)

когато е приложимо, оперативната съвместимост на системите за електронно събиране на такси се осигурява в съответствие с Директива 2004/52/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (29) и Решение 2009/750/ЕО на Комисията (30);

| д) | за всяка интелигентна транспортна система, внедрена от публичен орган в пътната транспортна инфраструктура, да се спазват изискванията на Директива 2010/40/ЕС, като внедряването се осъществява по начин, съответстващ на делегираните актове, приети по силата на посочената директива. |
| --- | --- |

д)

за всяка интелигентна транспортна система, внедрена от публичен орган в пътната транспортна инфраструктура, да се спазват изискванията на Директива 2010/40/ЕС, като внедряването се осъществява по начин, съответстващ на делегираните актове, приети по силата на посочената директива.

Член 19

Приоритети за развитието на пътната инфраструктура

При насърчаването на проекти от общ интерес, свързани с пътната инфраструктура, и в допълнение към общите приоритети, посочени в член 10, приоритет има следното:

| а) | подобряване и насърчаване на пътната безопасност; |
| --- | --- |

а)

подобряване и насърчаване на пътната безопасност;

| б) | използване на ИТС, по-конкретно мултимодални информационни системи и системи за управление на трафика и създаване на условия за интегрирани системи за комуникация и разплащане; |
| --- | --- |

б)

използване на ИТС, по-конкретно мултимодални информационни системи и системи за управление на трафика и създаване на условия за интегрирани системи за комуникация и разплащане;

| в) | въвеждане на нови технологии и иновации за насърчаване на нисковъглеродния транспорт; |
| --- | --- |

в)

въвеждане на нови технологии и иновации за насърчаване на нисковъглеродния транспорт;

| г) | осигуряване на подходяща площ за паркиране на превозни средства с търговско предназначение при подходящо ниво набезопасност и сигурност. |
| --- | --- |

г)

осигуряване на подходяща площ за паркиране на превозни средства с търговско предназначение при подходящо ниво набезопасност и сигурност.

| д) | намаляване на задръстванията по съществуващите пътища. |
| --- | --- |

д)

намаляване на задръстванията по съществуващите пътища.

РАЗДЕЛ 4

Инфраструктура за морски транспорт и морски магистрали

Член 20

Инфраструктурни компоненти

1.   Инфраструктурата за морски транспорт обхваща по-специално:

| а) | морското пространство; |
| --- | --- |

а)

морското пространство;

| б) | морските канали; |
| --- | --- |

б)

морските канали;

| в) | морските пристанища, включително необходимата инфраструктура за операции по превоз в зоната на пристанището; |
| --- | --- |

в)

морските пристанища, включително необходимата инфраструктура за операции по превоз в зоната на пристанището;

| г) | връзките на пристанищата с останалите видове транспорт в трансевропейската транспортна мрежа; |
| --- | --- |

г)

връзките на пристанищата с останалите видове транспорт в трансевропейската транспортна мрежа;

| д) | дигите, шлюзовете и доковете; |
| --- | --- |

д)

дигите, шлюзовете и доковете;

| е) | навигационните съоръжения; |
| --- | --- |

е)

навигационните съоръжения;

| ж) | подходите към пристанища и фарватери; |
| --- | --- |

ж)

подходите към пристанища и фарватери;

| з) | вълноломите; |
| --- | --- |

з)

вълноломите;

| и) | морските магистрали; |
| --- | --- |

и)

морските магистрали;

| й) | съответното оборудване; |
| --- | --- |

й)

съответното оборудване;

| к) | телематични приложения, включително електронни морски услуги и VTMIS. |
| --- | --- |

к)

телематични приложения, включително електронни морски услуги и VTMIS.

2.   Морските пристанища са входно-изходни точки за наземната инфраструктура на широкообхватната мрежа. Те отговарят на най-малко един от следните критерии:

| а) | общият годишен обем на пътникопотока надхвърля 0,1 % от общия годишен обем на пътникопотока на всички морски пристанища на територията на Съюза. Референтната стойност за този общ обем е най-актуалната тригодишна средна стойност според статистиката на Евростат; |
| --- | --- |

а)

общият годишен обем на пътникопотока надхвърля 0,1 % от общия годишен обем на пътникопотока на всички морски пристанища на територията на Съюза. Референтната стойност за този общ обем е най-актуалната тригодишна средна стойност според статистиката на Евростат;

| б) | общият годишен обем на товарите за обработка както на насипни, така и на пакетирани товари — надхвърля 0,1 % от съответния общ годишен обем на товара, обработен във всички морски пристанища на територията на Съюза. Референтната стойност за този общ обем е най-актуалната налична тригодишна средна стойност според статистиката на Евростат; |
| --- | --- |

б)

общият годишен обем на товарите за обработка както на насипни, така и на пакетирани товари — надхвърля 0,1 % от съответния общ годишен обем на товара, обработен във всички морски пристанища на територията на Съюза. Референтната стойност за този общ обем е най-актуалната налична тригодишна средна стойност според статистиката на Евростат;

| в) | морското пристанище се намира на остров и осигурява единствената точка за достъп до региони по NUTS 3 в широкообхватната мрежа; |
| --- | --- |

в)

морското пристанище се намира на остров и осигурява единствената точка за достъп до региони по NUTS 3 в широкообхватната мрежа;

| г) | морското пристанище се намира в най-отдалечен регион или периферна зона, извън радиус от 200 km от най-близката друга точка от широкообхватната мрежа. |
| --- | --- |

г)

морското пристанище се намира в най-отдалечен регион или периферна зона, извън радиус от 200 km от най-близката друга точка от широкообхватната мрежа.

3.   Свързаното с инфраструктурата за морски транспорт оборудване може да включва по-специално оборудване за управление на трафика и товарите, за намаляване на отрицателните последици, включително отрицателното въздействие върху околната среда и за използване на алтернативни горива, както и оборудване, което да осигурява целогодишна плавателност, включително за ледоразбиване, за хидроложки проучвания и за драгиране, поддръжка и опазване на пристанището и на подходите към него.

Член 21

Морски магистрали

1.   Морските магистрали представляват морското измерение на трансевропейската транспортна мрежа и допринасят за създаване на европейско пространство за морски транспорт без бариери. Те обхващат морски маршрути на къси разстояния, пристанища, свързаната с тях морска инфраструктура и оборудване, съоръжения, както и опростени административни формалности, създаващи условия за морско плаване на къси разстояния или за комбиниран (морски и речен) превоз между най-малко две пристанища, включително връзки с хинтерланда. Морските магистрали включват:

| а) | връзки по море между морски пристанища от широкообхватната мрежа или между пристанище от широкообхватната мрежа и пристанище на трета държава, когато тези връзки са от стратегическо значение за Съюза; |
| --- | --- |

а)

връзки по море между морски пристанища от широкообхватната мрежа или между пристанище от широкообхватната мрежа и пристанище на трета държава, когато тези връзки са от стратегическо значение за Съюза;

| б) | пристанищни съоръжения, товарни терминали, логистични платформи и товарни селища, разположени извън територията на пристанището, но свързани с пристанищните операции, информационни и комуникационни технологии (ИКТ) като електронни системи за логистично управление, процедури за безопасност и сигурност и административни и митнически процедури в най-малко една държава-членка; |
| --- | --- |

б)

пристанищни съоръжения, товарни терминали, логистични платформи и товарни селища, разположени извън територията на пристанището, но свързани с пристанищните операции, информационни и комуникационни технологии (ИКТ) като електронни системи за логистично управление, процедури за безопасност и сигурност и административни и митнически процедури в най-малко една държава-членка;

| в) | инфраструктури за пряк достъп по суша и море. |
| --- | --- |

в)

инфраструктури за пряк достъп по суша и море.

2.   Проектите от общ интерес за морски магистрали от трансевропейската транспортна мрежа се предлагат от най-малко две държави-членки. Те включват:

| а) | морска връзка и нейните връзки с хинтерланда в рамките на основната мрежа между две или повече пристанища от основната мрежа; или |
| --- | --- |

а)

морска връзка и нейните връзки с хинтерланда в рамките на основната мрежа между две или повече пристанища от основната мрежа; или

| б) | морска връзка и нейните връзки с хинтерланда между пристанище от основната мрежа и пристанища от широкообхватната мрежа, със специален акцент върху връзките с хинтерланда на пристанищата от основната и на тези от широкообхватната мрежа. |
| --- | --- |

б)

морска връзка и нейните връзки с хинтерланда между пристанище от основната мрежа и пристанища от широкообхватната мрежа, със специален акцент върху връзките с хинтерланда на пристанищата от основната и на тези от широкообхватната мрежа.

3.   Проектите от общ интерес за морски магистрали в трансевропейската транспортна мрежа могат да включват и дейности с по-широки ползи, които не са свързани с конкретни пристанища, като услуги и дейности в подкрепа на мобилността на лицата и стоките, дейности за подобряване на екологичните показатели като осигуряване на брегови съоръжения за електроснабдяване, които биха спомогнали за това корабите да намалят своите емисии, осигуряването на оборудване за ледоразбиване, дейности за осигуряване на целогодишна плавателност, драгажни операции, съоръжения за алтернативни горива, както и оптимизиране на процесите, процедурите и човешкия фактор, ИКТ платформи и информационни системи, включително системи за управление на трафика и електронни системи за докладване.

4.   В рамките на две години след определянето му в съответствие с член 45, Европейският координатор на морските магистрали представя подробен план за изпълнение за морските магистрали, основаващ се на опита и новостите, свързани с морския транспорт на Съюза, както и прогноза за трафика по морските магистрали.

Член 22

Изисквания към транспортната инфраструктура

1.   Държавите-членки гарантират, че:

| а) | морските пристанища са свързани с железопътни линии или пътища и при възможност с вътрешноводни пътища от широкообхватната мрежа, освен когато тази връзка е невъзможно поради физически пречки; |
| --- | --- |

а)

морските пристанища са свързани с железопътни линии или пътища и при възможност с вътрешноводни пътища от широкообхватната мрежа, освен когато тази връзка е невъзможно поради физически пречки;

| б) | всяко морско пристанище, обслужващо превоз на товари, предлага най-малко един терминал, отворен за операторите по недискриминационен начин, и да прилага прозрачни такси; |
| --- | --- |

б)

всяко морско пристанище, обслужващо превоз на товари, предлага най-малко един терминал, отворен за операторите по недискриминационен начин, и да прилага прозрачни такси;

| в) | морските канали, фарватерите на пристанищата и устията свързват две морета или предоставят достъп от морето до морски пристанища и отговарят най-малко на вътрешноводни пътища от клас VI. |
| --- | --- |

в)

морските канали, фарватерите на пристанищата и устията свързват две морета или предоставят достъп от морето до морски пристанища и отговарят най-малко на вътрешноводни пътища от клас VI.

2.   Държавите-членки гарантират, че пристанищата включват необходимото оборудване за подпомагане на екологичните показатели на корабите в пристанищата, по-специално приемни съоръжения за отпадъци от експлоатацията на корабите и на остатъци от товари съгласно Директива 2000/59/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (31), както и в съответствие с други съответни актове на правото на Съюза.

3.   Държавите-членки въвеждат VTMIS и SafeSeaNet в съответствие с Директива 2002/59/ЕО, и внедряват електронни морски услуги, включително по-конкретно услуги за обслужване на едно гише съгласно предвиденото в Директива 2010/65/ЕС.

Член 23

Приоритети за развитието на инфраструктурата за морски транспорт

При насърчаването на проекти от общ интерес, свързани с инфраструктурата за морски транспорт, и в допълнение към общите приоритети, посочени в член 10, приоритет има следното:

| а) | насърчаване на морските магистрали, в това число на плаванията на къси разстояния, улесняване на развитието на връзките с хинтерланда и, по-специално, разработване на мерки за подобряване на екологичните показатели на морския транспорт в съответствие с приложимите изисквания на правото на Съюза или други имащи отношение международни споразумения; |
| --- | --- |

а)

насърчаване на морските магистрали, в това число на плаванията на къси разстояния, улесняване на развитието на връзките с хинтерланда и, по-специално, разработване на мерки за подобряване на екологичните показатели на морския транспорт в съответствие с приложимите изисквания на правото на Съюза или други имащи отношение международни споразумения;

| б) | взаимно свързване на морските пристанища с вътрешноводните пътища; |
| --- | --- |

б)

взаимно свързване на морските пристанища с вътрешноводните пътища;

| в) | въвеждане на VTMIS и електронни морски услуги. |
| --- | --- |

в)

въвеждане на VTMIS и електронни морски услуги.

| г) | въвеждане на нови технологии и иновации за насърчаване на алтернативните горива и енергийно ефективния морски транспорт, включително втечнен природен газ (LNG); |
| --- | --- |

г)

въвеждане на нови технологии и иновации за насърчаване на алтернативните горива и енергийно ефективния морски транспорт, включително втечнен природен газ (LNG);

| д) | модернизиране и разширяване на капацитета на необходимата инфраструктура за операции по превоз в зоната на пристанището. |
| --- | --- |

д)

модернизиране и разширяване на капацитета на необходимата инфраструктура за операции по превоз в зоната на пристанището.

РАЗДЕЛ 5

Инфраструктура за въздушен транспорт

Член 24

Инфраструктурни компоненти

1.   Инфраструктурата за въздушен транспорт обхваща по-специално:

| а) | въздушно пространство, маршрути и въздушни магистрали; |
| --- | --- |

а)

въздушно пространство, маршрути и въздушни магистрали;

| б) | летища; |
| --- | --- |

б)

летища;

| в) | връзките на летищата с останалите видове транспорт в трансевропейската транспортна мрежа; |
| --- | --- |

в)

връзките на летищата с останалите видове транспорт в трансевропейската транспортна мрежа;

| г) | съответното оборудване; |
| --- | --- |

г)

съответното оборудване;

| д) | аеронавигационни системи, включително системата за управление на въздушното движение от ново поколение ("системата SESAR"). |
| --- | --- |

д)

аеронавигационни системи, включително системата за управление на въздушното движение от ново поколение ("системата SESAR").

2.   Летищата отговарят на един от следните критерии:

| а) | За пътнически летища общият годишен обем на пътникопотока е най-малко 0,1 % от общия годишен обем на пътникопотока на всички летища на територията на Съюза, освен ако летището се намира извън радиус от 100 km от най-близкото летище на широкообхватната мрежа или извън радиус от 200 km, ако в региона, където то се намира, е налице високоскоростна железопътна линия; |
| --- | --- |

а)

За пътнически летища общият годишен обем на пътникопотока е най-малко 0,1 % от общия годишен обем на пътникопотока на всички летища на територията на Съюза, освен ако летището се намира извън радиус от 100 km от най-близкото летище на широкообхватната мрежа или извън радиус от 200 km, ако в региона, където то се намира, е налице високоскоростна железопътна линия;

| б) | за товарни летища общият годишен обем на товарите е най-малко 0,2 % от общия годишен обем на товарите на всички летища на територията на Съюза. |
| --- | --- |

б)

за товарни летища общият годишен обем на товарите е най-малко 0,2 % от общия годишен обем на товарите на всички летища на територията на Съюза.

Общият годишен обем на пътникопотока и общият годишен обем на товарите се основава на най-новите налични данни за тригодишна средна стойност, публикувани от Евростат.

Член 25

Изисквания към транспортната инфраструктура

1.   Държавите-членки гарантират, че всяко летище на тяхна територия предлага най-малко един терминал, отворен за всички оператори по недискриминационен начин, и прилага прозрачни, подходящи и справедливи такси.

2.   Държавите-членки гарантират, че към инфраструктурата за въздушен транспорт на широкообхватната мрежа се прилагат общи основни стандарти за опазване на гражданското въздухоплаване от актове на незаконна намеса, приети от Съюза в съответствие с Регламент (ЕО) No 300/2008 на Европейския парламент и на Съвета (32).

3.   Държавите-членки гарантират, че за подобряване на ефективността и устойчивостта на европейската авиационна система, на правилата за прилагане и на спецификациите на Съюза, инфраструктурата за управление на въздушното движение създава възможности за осъществяване на единното европейско небе в съответствие с Регламент (ЕО) No 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета (33), Регламент (ЕО) No 550/2004 на Европейския парламент и на Съвета (34), Регламент (ЕО) No 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета (35) и Регламент (ЕО) No 552/2004, както и на дейностите по въздушен транспорт.

Член 26

Приоритети за развитието на инфраструктурата за въздушен транспорт

При насърчаването на проекти от общ интерес, свързани с инфраструктурата за въздушен транспорт, и в допълнение към общите приоритети, посочени в член 10, приоритет има следното:

| а) | увеличаване на капацитета на летищата; |
| --- | --- |

а)

увеличаване на капацитета на летищата;

| б) | подпомагане за реализирането на единното европейско небе и на системи за управление на въздушното движение, особено на онези, които внедряват системата SESAR; |
| --- | --- |

б)

подпомагане за реализирането на единното европейско небе и на системи за управление на въздушното движение, особено на онези, които внедряват системата SESAR;

| в) | подобряване на мултимодалните връзки на летищата с инфраструктурата за други видове транспорт; |
| --- | --- |

в)

подобряване на мултимодалните връзки на летищата с инфраструктурата за други видове транспорт;

| г) | подобряване на устойчивостта и намаляване на въздействието на въздухоплаването върху околната среда. |
| --- | --- |

г)

подобряване на устойчивостта и намаляване на въздействието на въздухоплаването върху околната среда.

РАЗДЕЛ 6

Инфраструктура за мултимодален транспорт

Член 27

Инфраструктурни компоненти

Товарните терминали или логистичните платформи отговарят на поне един от следните критерии:

| а) | техният годишен претоварен обем надхвърля за пакетирани товари 800 000 тона или за насипни товари — 0,1 % от съответния общ годишен обем на товарите, обработени във всички морски пристанища на територията на Съюза; |
| --- | --- |

а)

техният годишен претоварен обем надхвърля за пакетирани товари 800 000 тона или за насипни товари — 0,1 % от съответния общ годишен обем на товарите, обработени във всички морски пристанища на територията на Съюза;

| б) | когато в даден регион от категория 2 по NUTS липсва товарен терминал или логистична платформа, отговарящи на условието по буква а), въпросният товарен терминал или логистичната платформа се определят от съответната държава-членка за основен товарен терминал или основна логистична платформа, свързани като минимум с един автомобилен и един железен път в този регион, или само с автомобилен път при държавите-членки без железопътна система. |
| --- | --- |

б)

когато в даден регион от категория 2 по NUTS липсва товарен терминал или логистична платформа, отговарящи на условието по буква а), въпросният товарен терминал или логистичната платформа се определят от съответната държава-членка за основен товарен терминал или основна логистична платформа, свързани като минимум с един автомобилен и един железен път в този регион, или само с автомобилен път при държавите-членки без железопътна система.

Член 28

Изисквания към транспортната инфраструктура

1.   Държавите-членки гарантират по справедлив и недискриминационен начин, че

| а) | в товарните терминали, пътническите гари, вътрешните пристанища, летищата и морските пристанища са на разположение видове транспорт, които позволяват мултимодалния транспорт на пътници и товари; |
| --- | --- |

а)

в товарните терминали, пътническите гари, вътрешните пристанища, летищата и морските пристанища са на разположение видове транспорт, които позволяват мултимодалния транспорт на пътници и товари;

| б) | без да се засягат приложимото право на Съюза и приложимото национално право, товарните терминали и логистичните платформи, вътрешноводните и морските пристанища, както и летищата, на които се обработват товари, трябва да са оборудвани за обслужването на информационните потоци в рамките на тези инфраструктури и между различните видове транспорт по логистичната верига. Такива системи трябва по-специално да позволяват движението в реално време на информация относно наличния инфраструктурен капацитет, транспортните потоци и разположението, локализирането и проследяването и гарантират безопасност и сигурност по време на пътуването с различни видове транспорт; |
| --- | --- |

б)

без да се засягат приложимото право на Съюза и приложимото национално право, товарните терминали и логистичните платформи, вътрешноводните и морските пристанища, както и летищата, на които се обработват товари, трябва да са оборудвани за обслужването на информационните потоци в рамките на тези инфраструктури и между различните видове транспорт по логистичната верига. Такива системи трябва по-специално да позволяват движението в реално време на информация относно наличния инфраструктурен капацитет, транспортните потоци и разположението, локализирането и проследяването и гарантират безопасност и сигурност по време на пътуването с различни видове транспорт;

| в) | без да се засягат приложимото право на Съюза и приложимото национално право, непрекъснатият пътникопоток в рамките на цялата широкообхватна мрежа трябва да се улеснява посредством подходящо оборудване и наличие на телематични приложения на железопътните гари, автогарите, летищата и, когато е уместно, пристанищата за вътрешно и морско корабоплаване. |
| --- | --- |

в)

без да се засягат приложимото право на Съюза и приложимото национално право, непрекъснатият пътникопоток в рамките на цялата широкообхватна мрежа трябва да се улеснява посредством подходящо оборудване и наличие на телематични приложения на железопътните гари, автогарите, летищата и, когато е уместно, пристанищата за вътрешно и морско корабоплаване.

2.   Товарните терминали се оборудват с кранове, транспортни ленти и други устройства за преместване на товари между различни видове транспорт, както и за поместването и складирането на товари.

Член 29

Приоритети за развитието на инфраструктурата за мултимодален транспорт

При насърчаването на проекти от общ интерес, свързани с инфраструктурата за мултимодален транспорт, и в допълнение към общите приоритети, посочени в член 10, приоритет има следното:

| а) | осигуряване на ефективно свързване и интегриране на широкообхватната мрежа, включително, когато е необходимо, чрез инфраструктура за достъп и чрез товарни терминали и логистични платформи; |
| --- | --- |

а)

осигуряване на ефективно свързване и интегриране на широкообхватната мрежа, включително, когато е необходимо, чрез инфраструктура за достъп и чрез товарни терминали и логистични платформи;

| б) | премахване на основните технически и административни пречки пред мултимодалния транспорт; |
| --- | --- |

б)

премахване на основните технически и административни пречки пред мултимодалния транспорт;

| в) | изграждане на безпрепятствен информационен поток между различните видове транспорт и създаване на условия за предоставянето на услуги от областта на мултимодалния и на отделните видове транспорт в цялата трансевропейска транспортна система. |
| --- | --- |

в)

изграждане на безпрепятствен информационен поток между различните видове транспорт и създаване на условия за предоставянето на услуги от областта на мултимодалния и на отделните видове транспорт в цялата трансевропейска транспортна система.

РАЗДЕЛ 7

Общи разпоредби

Член 30

Градски възли

При развитието на широкообхватната мрежа в градските възли държавите-членки се стремят, когато е възможно, да гарантират:

| а) | за пътническия транспорт взаимосвързаност между железопътната, пътната инфраструктура, инфраструктурата за въздушен транспорт и, когато е уместно, вътрешноводната инфраструктура и инфраструктурата за морско корабоплаванена широкообхватната мрежа; |
| --- | --- |

а)

за пътническия транспорт взаимосвързаност между железопътната, пътната инфраструктура, инфраструктурата за въздушен транспорт и, когато е уместно, вътрешноводната инфраструктура и инфраструктурата за морско корабоплаванена широкообхватната мрежа;

| б) | за товарния транспорт взаимосвързаност между железопътната, пътната инфраструктура и, когато е уместно, вътрешноводната инфраструктура, инфраструктурата за въздушен транспорт и инфраструктурата за морско корабоплаване на широкообхватната мрежа; |
| --- | --- |

б)

за товарния транспорт взаимосвързаност между железопътната, пътната инфраструктура и, когато е уместно, вътрешноводната инфраструктура, инфраструктурата за въздушен транспорт и инфраструктурата за морско корабоплаване на широкообхватната мрежа;

| в) | подходяща връзка между различните железопътни гари, пристанища или летища от широкообхватната мрежа в даден градски възел; |
| --- | --- |

в)

подходяща връзка между различните железопътни гари, пристанища или летища от широкообхватната мрежа в даден градски възел;

| г) | безпрепятствени връзки между инфраструктурата на широкообхватната мрежа и инфраструктурата за регионален и локален трафик, и за доставки на товари в градските зони, включително разпределителни и логистични центрове; |
| --- | --- |

г)

безпрепятствени връзки между инфраструктурата на широкообхватната мрежа и инфраструктурата за регионален и локален трафик, и за доставки на товари в градските зони, включително разпределителни и логистични центрове;

| д) | намаляване на излагането на градските зони на отрицателните последици от транзитния железопътен и автомобилен транспорт, което може да включва заобикаляне на градските зони; |
| --- | --- |

д)

намаляване на излагането на градските зони на отрицателните последици от транзитния железопътен и автомобилен транспорт, което може да включва заобикаляне на градските зони;

| е) | насърчаване на ефективните доставки на товари за градските зони с ниски нива на шум и на въглеродни емисии. |
| --- | --- |

е)

насърчаване на ефективните доставки на товари за градските зони с ниски нива на шум и на въглеродни емисии.

Член 31

Телематични приложения

1.   Телематичните приложения осигуряват условия за управление на трафика и, по отношение на мултимодалните транспортни операции, обмен на информация в рамките на видовете транспорт и между тях, и услуги с добавена стойност, свързани с транспорта, подобряване на безопасността, сигурността и екологичните показатели и опростени административни процедури. Телематичните приложения улесняват безпрепятствената връзка между инфраструктурата на широкообхватната мрежа и инфраструктурата за регионален и локален транспорт.

2.   Телематичните приложения се въвеждат, където е осъществимо в Съюза, за да се даде възможност за функционирането на набор от основни оперативно съвместими способности във всички държави-членки.

3.   Посочените в настоящия член телематични приложения включват, за съответните видове транспорт, по-специално:

| — | за железопътните линии: ERTMS; |
| --- | --- |

—

за железопътните линии: ERTMS;

| — | за вътрешните водни пътища: RIS; |
| --- | --- |

—

за вътрешните водни пътища: RIS;

| — | за автомобилния транспорт: ИТС; |
| --- | --- |

—

за автомобилния транспорт: ИТС;

| — | за морския транспорт: VTMIS и електронни морски услуги, включително обслужване на едно гише, общностни пристанищни системи и съответните митнически информационни системи; |
| --- | --- |

—

за морския транспорт: VTMIS и електронни морски услуги, включително обслужване на едно гише, общностни пристанищни системи и съответните митнически информационни системи;

| — | за въздушния транспорт: системи за управление на въздушното движение, по-специално във връзка със системата SESAR. |
| --- | --- |

—

за въздушния транспорт: системи за управление на въздушното движение, по-специално във връзка със системата SESAR.

Член 32

Услуги за устойчив товарен превоз

Държавите-членки обръщат особено внимание на проекти от общ интерес, осигуряващи ефикасни услуги за товарен превоз, чрез които се използва инфраструктурата на широкообхватната мрежа и които допринасят за намаляването на емисиите на въглероден диоксид и на други негативни последици за околната среда с цел:

| а) | подобряване на устойчивото използване на транспортната инфраструктура, включително нейното ефикасно управление; |
| --- | --- |

а)

подобряване на устойчивото използване на транспортната инфраструктура, включително нейното ефикасно управление;

| б) | насърчаване внедряването на иновационни транспортни услуги, включително посредством морските магистрали, телематичните приложения и развитието на спомагателна инфраструктура, необходима за постигане най-вече на онези цели на услугите, свързани с околната среда и безопасността, както и създаването на съответните структури за управление; |
| --- | --- |

б)

насърчаване внедряването на иновационни транспортни услуги, включително посредством морските магистрали, телематичните приложения и развитието на спомагателна инфраструктура, необходима за постигане най-вече на онези цели на услугите, свързани с околната среда и безопасността, както и създаването на съответните структури за управление;

| в) | улесняване на услугите за мултимодални транспортни операции, включително на необходимите съпътстващи информационни потоци, и подобряване на сътрудничеството между доставчиците на транспортни услуги; |
| --- | --- |

в)

улесняване на услугите за мултимодални транспортни операции, включително на необходимите съпътстващи информационни потоци, и подобряване на сътрудничеството между доставчиците на транспортни услуги;

| г) | стимулиране на ефикасността по отношение на ресурсите и въглеродните емисии, по-специално в областта на тяговата система, системите за управление/разход на гориво на превозните средства, планирането на системи и операции; |
| --- | --- |

г)

стимулиране на ефикасността по отношение на ресурсите и въглеродните емисии, по-специално в областта на тяговата система, системите за управление/разход на гориво на превозните средства, планирането на системи и операции;

| д) | анализиране и предоставяне на информация за характеристиките и показателите на автомобилния парк, административните изисквания и човешките ресурси; |
| --- | --- |

д)

анализиране и предоставяне на информация за характеристиките и показателите на автомобилния парк, административните изисквания и човешките ресурси;

| е) | подобряване на връзките към най-уязвимите и изолирани части на Съюза, по-конкретно най-отдалечените, островните, отдалечените и планинските райони. |
| --- | --- |

е)

подобряване на връзките към най-уязвимите и изолирани части на Съюза, по-конкретно най-отдалечените, островните, отдалечените и планинските райони.

Член 33

Нови технологии и иновации

За да може широкообхватната мрежа да не изостава от най-новото в областта на иновационните технологии и внедрявания, целта, по-специално, е:

| а) | подкрепа и насърчаване на декарбонизацията на транспорта чрез преход към иновационни и устойчиви транспортни технологии; |
| --- | --- |

а)

подкрепа и насърчаване на декарбонизацията на транспорта чрез преход към иновационни и устойчиви транспортни технологии;

| б) | създаване на условия за декарбонизация на всички видове транспорт чрез стимулиране на енергийната ефективност, въвеждане на системи за алтернативно задвижване, включително системи за електрическо захранване, и осигуряване на съответната инфраструктура. Тази инфраструктура може да включва мрежи и други съоръжения, необходими за снабдяването с енергия, да отчита взаимодействието инфраструктура—превозно средство и да включва телематични приложения; |
| --- | --- |

б)

създаване на условия за декарбонизация на всички видове транспорт чрез стимулиране на енергийната ефективност, въвеждане на системи за алтернативно задвижване, включително системи за електрическо захранване, и осигуряване на съответната инфраструктура. Тази инфраструктура може да включва мрежи и други съоръжения, необходими за снабдяването с енергия, да отчита взаимодействието инфраструктура—превозно средство и да включва телематични приложения;

| в) | подобряване на безопасността и устойчивостта на движението на хора и превоза на стоки; |
| --- | --- |

в)

подобряване на безопасността и устойчивостта на движението на хора и превоза на стоки;

| г) | подобряване функционирането, управлението, достъпността, оперативната съвместимост, мултимодалността и ефективността на мрежата, включително продажба на билети за мултимодален транспорт и координиране на разписанията за пътуване; |
| --- | --- |

г)

подобряване функционирането, управлението, достъпността, оперативната съвместимост, мултимодалността и ефективността на мрежата, включително продажба на билети за мултимодален транспорт и координиране на разписанията за пътуване;

| д) | насърчаване на ефективни начини за осигуряване на достъпна и разбираема информация за всички граждани по отношение на взаимосвързаността, оперативната съвместимост и мултимодалността; |
| --- | --- |

д)

насърчаване на ефективни начини за осигуряване на достъпна и разбираема информация за всички граждани по отношение на взаимосвързаността, оперативната съвместимост и мултимодалността;

| е) | насърчаване на мерките за намаляване на външните разходи като задръстванията, увреждането на здравето и всички видове замърсяване, включително шумовото, както и емисиите; |
| --- | --- |

е)

насърчаване на мерките за намаляване на външните разходи като задръстванията, увреждането на здравето и всички видове замърсяване, включително шумовото, както и емисиите;

| ж) | въвеждане на технология за сигурност и съвместими с нея стандарти за идентифициране в мрежите; |
| --- | --- |

ж)

въвеждане на технология за сигурност и съвместими с нея стандарти за идентифициране в мрежите;

| з) | подобряване на устойчивостта спрямо изменението на климата; |
| --- | --- |

з)

подобряване на устойчивостта спрямо изменението на климата;

| и) | по-нататъшен напредък в разработването и внедряването на телематични приложения в рамките на отделните видове транспорт и между тях. |
| --- | --- |

и)

по-нататъшен напредък в разработването и внедряването на телематични приложения в рамките на отделните видове транспорт и между тях.

Член 34

Безопасна и сигурна инфраструктура

Държавите-членки се стремят да гарантират, че транспортната инфраструктура осигурява безопасното и сигурно движение на пътниците и товарите.

Член 35

Устойчивост на инфраструктурата спрямо изменението на климата и бедствията

При планирането на дадена инфраструктура държавите-членки правят необходимото за подобряване на устойчивостта спрямо изменението на климата и екологичните катастрофи.

Член 36

Защита на околната среда

Екологичната оценка на плановете и проектите се извършва в съответствие с правото на Съюза в сферата на околната среда, включително директиви 92/43/ЕИО, 2000/60/ЕО, 2001/42/ЕО и 2009/147/ЕО и 2011/92/ЕС.

Член 37

Достъпност за всички потребители

Транспортната инфраструктура създава условия за безпрепятствена мобилност и достъпност за всички потребители, особено за възрастните, за лицата с ограничена подвижност и за пътниците с увреждания.

Проектирането и изграждането на транспортната инфраструктура отговаря на съответните изисквания, уредени в правото на Съюза.

ГЛАВА III

ОСНОВНАТА МРЕЖА

Член 38

Определяне на основната мрежа

1.   Основната мрежа, посочена на картите от приложение I, се състои от онези части от широкообхватната мрежа, които са от най-голямо стратегическо значение за постигането на целите на политиката за трансевропейска транспортна мрежа, и отразява нарастващите транспортно търсене и необходимост от мултимодален транспорт. Тя допринася по-специално за справяне с нарастващата мобилност и за осигуряване на висок стандарт на безопасност, както и за развитието на нисковъглеродна транспортна система.

2.   Основната мрежа е свързана чрез възли и осигурява връзки между държавите-членки и с инфраструктурните транспортни мрежи на съседните държави.

3.   Без да се засягат разпоредбите на член 1, параграф 4 и член 41, параграфи 2 и 3, държавите-членки вземат подходящи мерки за изграждането на основната мрежа, за да се спазят разпоредбите на настоящата глава най-късно до 31 декември 2030 г.

В съответствие с член 54 най-късно до 31 декември 2023 г. Комисията извършва оценка на реализирането на основната мрежа.

Член 39

Изисквания към инфраструктурата

1.   За да се осигури ефективно използване на ресурсите на транспортната инфраструктура за пътническите и товарните превози, както и достатъчен капацитет, се вземат предвид иновационните технологии, телематичните приложения и регулаторните и управленските мерки в областта на използването на инфраструктурата.

2.   Инфраструктурата на основната мрежа отговаря на всички изисквания, определени в глава II. Освен това, без да се засяга параграф 3, инфраструктурата на основната мрежа отговаря и на следните изисквания:

| а) | за железопътна транспортна инфраструктура:






  i) | пълна електрификация на железопътните линии и, доколкото е необходимо за експлоатацията на електрическите влакове — на страничните коловози; |
| --- | --- | --- |

а)

за железопътна транспортна инфраструктура:

i)

пълна електрификация на железопътните линии и, доколкото е необходимо за експлоатацията на електрическите влакове — на страничните коловози;

| ii) | за товарни линии от основната мрежа, както е посочено в приложение I: най-малко 22,5 t натоварване на колоос, 100 km/h скорост по линията и възможност по нея да се движат влакове с дължина 740 m; |
| --- | --- |

ii)

за товарни линии от основната мрежа, както е посочено в приложение I: най-малко 22,5 t натоварване на колоос, 100 km/h скорост по линията и възможност по нея да се движат влакове с дължина 740 m;

| iii) | пълно внедряване на ERTMS; |
| --- | --- |

iii)

пълно внедряване на ERTMS;

| iv) | номинално междурелсие за нови железопътни линии: 1 435 mm освен в случаите, когато новата линия представлява продължение на мрежа с различно междурелсие, която е различна и отделена от основните железопътни линии в Съюза. |
| --- | --- |

iv)

номинално междурелсие за нови железопътни линии: 1 435 mm освен в случаите, когато новата линия представлява продължение на мрежа с различно междурелсие, която е различна и отделена от основните железопътни линии в Съюза.

Изолираните мрежи са освободени от изискванията по подточки i)—iii).

| б) | за транспортна инфраструктура за вътрешно и морско корабоплаване:






  — | наличие на алтернативни чисти горива; |
| --- | --- | --- |

б)

за транспортна инфраструктура за вътрешно и морско корабоплаване:

—

наличие на алтернативни чисти горива;

| в) | за пътна транспортна инфраструктура:






  — | изискванията по член 17, параграф 3, буква а) или б); |
| --- | --- | --- |

в)

за пътна транспортна инфраструктура:

—

изискванията по член 17, параграф 3, буква а) или б);

| — | създаване на зони за почивка по автомагистралите приблизително на всеки 100 km в съответствие с обществените, пазарните и екологичните нужди, с цел, inter alia, за потребителите на пътища с търговска цел да се осигурят подходящи пространства за паркиране със съответното ниво на безопасност и сигурност; |
| --- | --- |

—

създаване на зони за почивка по автомагистралите приблизително на всеки 100 km в съответствие с обществените, пазарните и екологичните нужди, с цел, inter alia, за потребителите на пътища с търговска цел да се осигурят подходящи пространства за паркиране със съответното ниво на безопасност и сигурност;

| — | наличие на алтернативни чисти горива; |
| --- | --- |

—

наличие на алтернативни чисти горива;

| г) | за инфраструктура за въздушен транспорт:






  — | капацитет за осигуряване на наличие на алтернативни чисти горива. |
| --- | --- | --- |

г)

за инфраструктура за въздушен транспорт:

—

капацитет за осигуряване на наличие на алтернативни чисти горива.

3.   Без да се засяга Директива 2008/57/ЕО, по искане на държава-членка Комисията може в надлежно обосновани случаи да предоставя, по отношение на инфраструктурата на железопътния транспорт, освобождаване от изискванията за дължината на влаковете, ERTMS, натоварването на колоос, електрификацията и скоростта по линията.

По искане на държава-членка Комисията може в надлежно обосновани случаи да предоставя, по отношение на инфраструктурата на железопътния транспорт, освобождаване от изискванията на разпоредбите на член 17, параграф 3, букви а) или б), при условие че е гарантирано подходящо равнище на безопасност.

Надлежно обоснованите случаи, посочени в настоящия параграф, включват случаи, в които инвестициите в инфраструктурата не могат да бъдат обосновани от гледна точка на социално-икономическата ефективност.

Член 40

Развитие на основната мрежа

Включената в основната мрежа транспортна инфраструктура се развива съгласно съответните разпоредби на глава II.

Член 41

Възли на основната мрежа

1.   Възлите на основната мрежа са определени в приложение II и включват:

| а) | градски възли, включително прилежащите им пристанища и летища; |
| --- | --- |

а)

градски възли, включително прилежащите им пристанища и летища;

| б) | морски пристанища и вътрешноводни пристанища; |
| --- | --- |

б)

морски пристанища и вътрешноводни пристанища;

| в) | гранично-пропускателни пунктове към съседни държави; |
| --- | --- |

в)

гранично-пропускателни пунктове към съседни държави;

| г) | железопътно-автомобилни терминали; |
| --- | --- |

г)

железопътно-автомобилни терминали;

| д) | пътнически и товарни летища. |
| --- | --- |

д)

пътнически и товарни летища.

2.   Морските пристанища от основната мрежа, посочени в част 2 на приложение II, се свързват с железопътната и пътната транспортна инфраструктура, а където е възможно — и с транспортната инфраструктура на вътрешните водни пътища, на трансевропейската транспортна мрежа до 31 декември 2030 г., освен при физическа невъзможност за тази връзка.

3.   Основните летища, посочени в част 2 от приложение II, се свързват с железопътната и пътнотранспортната инфраструктура на трансевропейската транспортна мрежа най-късно до 31 декември 2050 г. освен при физическа невъзможност за тази връзка. Предвид потенциалното трнспортно търсене, при възможност тези летища се интегрират с високоскоростната железопътна мрежа.

ГЛАВА IV

РЕАЛИЗИРАНЕ НА ОСНОВНАТА МРЕЖА ЧРЕЗ КОРИДОРИТЕ НА ОСНОВНАТА МРЕЖА

Член 42

Инструмент на коридорите на основната мрежа

1.   Коридорите на основната мрежа са инструмент, който улеснява координираното реализиране на основната мрежа. За да се стигне до мултимодален транспорт с ефикасно използване на ресурсите, като по този начин се допринесе за сближаване чрез по-добро териториално сътрудничество, при коридорите на основната мрежа се акцентира върху:

| а) | интеграцията на различните видове транспорт, |
| --- | --- |

а)

интеграцията на различните видове транспорт,

| б) | оперативната съвместимост, както и |
| --- | --- |

б)

оперативната съвместимост, както и

| в) | координираното развитие на инфраструктурата, по-специално в трансграничните участъци и тесните места. |
| --- | --- |

в)

координираното развитие на инфраструктурата, по-специално в трансграничните участъци и тесните места.

2.   Коридорите на основната мрежа дават възможност на държавите-членки да постигнат координиран и синхронизиран подход по отношение на инвестициите в инфраструктурата, така че капацитетите да се управляват по най-ефикасен начин. Коридорите на основната мрежа подпомагат широкото внедряване на оперативно съвместими системи за управление на трафика и, където е възможно, използването на иновации и нови технологии.

Член 43

Определение за коридори на основната мрежа

1.   Коридорите на основната мрежа обхващат най-важните потоци на дълги разстояния в основната мрежа и са предназначени по-специално да подобрят трансграничните връзки в рамките на Съюза.

2.   Коридорите на основната мрежа са мултимодални и отворени за включването на всички видове транспорт, обхванати от настоящия регламент. Те пресичат най-малко две граници и включват, ако е възможно, поне три вида транспорт, включително, където е приложимо — морски магистрали.

Член 44

Списък на коридорите на основната мрежа

1.   Списъкът на коридорите на основната мрежа е посочен в част I от приложение I към Регламент (ЕС) No 1316/2013. Държавите-членки участват, както е предвидено в настоящата глава, в коридорите на основната мрежа.

2.   Комисията осигурява схематични индикативни карти на коридорите на основната мрежа в лесно достъпен за обществеността формат.

Член 45

Координиране на коридорите на основната мрежа

1.   За да се улесни координираното реализиране на коридорите на основната мрежа, ERTMS и морските магистрали, в съгласие със заинтересованите държави-членки и след консултация с Европейския парламент и Съвета, Комисията назначава един или повече европейски координатори.

2.   Европейският координатор се избира по-специално въз основа на познанията по въпросите, свързани с транспорта, финансирането и/или социално-икономическата и екологична оценка на големите проекти, както и на опита във връзка с европейските институции.

3.   В решението на Комисията за назначаване на европейски координатор се посочва по какъв начин ще се изпълняват задачите, посочени в параграф 5.

4.   Европейският координатор действа в името и от името на Комисията, която осигурява необходимата секретарска помощ. Европейският координатор е компетентен по отношение съответно на един коридор на основната мрежа, или внедряването на ERTMS, или реализирането на морските магистрали.

5.   Европейският координатор:

| а) | подкрепя координираното реализиране на съответния коридор на основната мрежа и по-специално навременното изпълнение на работния план за този коридор на основната мрежа; |
| --- | --- |

а)

подкрепя координираното реализиране на съответния коридор на основната мрежа и по-специално навременното изпълнение на работния план за този коридор на основната мрежа;

| б) | изготвя работния план на коридора съвместно с държавите-членки и наблюдава неговото изпълнение; |
| --- | --- |

б)

изготвя работния план на коридора съвместно с държавите-членки и наблюдава неговото изпълнение;

| в) | консултира се с Форума за коридорите във връзка с плана и неговото изпълнение; |
| --- | --- |

в)

консултира се с Форума за коридорите във връзка с плана и неговото изпълнение;

| г) | докладва на държавите-членки, на Комисията и, по целесъобразност, на всички други образувания, пряко ангажирани в развитието на коридора на основната мрежа, относно всички срещнати трудности и по-специално когато развитието на коридора е възпрепятствано, с цел да допринесе за намирането на подходящи решения; |
| --- | --- |

г)

докладва на държавите-членки, на Комисията и, по целесъобразност, на всички други образувания, пряко ангажирани в развитието на коридора на основната мрежа, относно всички срещнати трудности и по-специално когато развитието на коридора е възпрепятствано, с цел да допринесе за намирането на подходящи решения;

| д) | всяка година изготвя за Европейския парламент, Съвета и Комисията и заинтересованите държави-членки доклад за постигнатия напредък при реализирането на коридора на основната мрежа; |
| --- | --- |

д)

всяка година изготвя за Европейския парламент, Съвета и Комисията и заинтересованите държави-членки доклад за постигнатия напредък при реализирането на коридора на основната мрежа;

| е) | проучва търсенето на транспортни услуги, възможностите за субсидиране на инвестиции и финансиране, стъпките, които трябва да се предприемат, и условията, които трябва да се изпълнят, за да се улесни достъпът до това субсидиране или финансиране, като дава подходящи препоръки. |
| --- | --- |

е)

проучва търсенето на транспортни услуги, възможностите за субсидиране на инвестиции и финансиране, стъпките, които трябва да се предприемат, и условията, които трябва да се изпълнят, за да се улесни достъпът до това субсидиране или финансиране, като дава подходящи препоръки.

6.   Европейският координатор може да се консултира, заедно със заинтересованите държави-членки, с регионалните и местните власти, транспортните оператори, транспортните потребители и представителите на гражданското общество относно работния план и неговото изпълнение.

7.   Заинтересованите държави-членки си сътрудничат с европейския координатор и му предоставят информацията, необходима за изпълнението на задачите, предвидени в настоящия член, включително информация за развитието на коридорите във всички съответни национални инфраструктурни планове.

8.   Без да се засягат приложимото право на Съюза и приложимото национално право, Комисията може да поиска становището на европейския координатор по време на разглеждането на заявленията за финансиране от страна на Съюза на коридорите на основната мрежа, по отношение на които европейският координатор е компетентен с цел гарантиране на съгласуваността и напредъка на всеки коридор.

9.   В случай че европейският координатор не може да изпълнява мандата си удовлетворително и в съответствие с изискванията на настоящия член, Комисията може по всяко време, съгласувано със заинтересованите държави-членки, да прекрати този мандат. Може да бъде определен заместник в съответствие с процедурата по параграф 1.

Член 46

Управление на коридорите на основната мрежа

1.   Европейският координатор на всеки коридор на основната мрежа се подпомага в изпълнението на своите задачи във връзка с работния план и неговото изпълнение от секретариат и от консултативен форум (Форум за коридора). Форумът за коридора се създава съгласувано със заинтересованите държави-членки, като негов председател е европейският координатор. Заинтересованите държави-членки се споразумяват за членския състав на Форума за коридора за тяхната съответна част от коридора на основната мрежа.

2.   Със съгласието на заинтересованите държави-членки координаторът може да сформира и председателства работни групи, отговарящи за съответния коридор, които съсредоточават работата си върху:

| а) | интеграцията на различните видове транспорт, |
| --- | --- |

а)

интеграцията на различните видове транспорт,

| б) | оперативната съвместимост, |
| --- | --- |

б)

оперативната съвместимост,

| в) | координираното развитие на инфраструктурата в трансграничните участъци. |
| --- | --- |

в)

координираното развитие на инфраструктурата в трансграничните участъци.

Член 47

Работен план

1.   До 22 декември 2014 г. всеки европейски координатор представя на заинтересованите държави-членки работен план, в който е направен анализ на развитието на коридора. След одобрение от страна на заинтересованите държави-членки, работният план се предоставя за информация на Европейския парламент, Съвета и Комисията.

Работният план включва по-специално описание на характеристиките, трансграничните участъци и целите на коридора на основната мрежа, като се прилагат целите и приоритетите, изложени в членове 4 и 10. Работният план съдържа анализ на:

| а) | внедряването на оперативно съвместими системи за управление на движението; |
| --- | --- |

а)

внедряването на оперативно съвместими системи за управление на движението;

| б) | план за отстраняване на физическите, техническите, оперативните и административните пречки в рамките на видовете транспорт и между тях и за увеличаването на ефикасни мултимодален транспорт и услуги; |
| --- | --- |

б)

план за отстраняване на физическите, техническите, оперативните и административните пречки в рамките на видовете транспорт и между тях и за увеличаването на ефикасни мултимодален транспорт и услуги;

| в) | когато е уместно, мерки за подобряване на административния и техническия капацитет за формулиране, планиране, проектиране, възлагане като обществени поръчки, изпълнение и наблюдение на проекти от общ интерес; |
| --- | --- |

в)

когато е уместно, мерки за подобряване на административния и техническия капацитет за формулиране, планиране, проектиране, възлагане като обществени поръчки, изпълнение и наблюдение на проекти от общ интерес;

| г) | възможното въздействие на изменението на климата върху инфраструктурата и, когато е уместно, предлагане на мерки за увеличаване на устойчивостта спрямо изменението на климата; |
| --- | --- |

г)

възможното въздействие на изменението на климата върху инфраструктурата и, когато е уместно, предлагане на мерки за увеличаване на устойчивостта спрямо изменението на климата;

| д) | мерки, които да бъдат взети за намаляване на емисиите на парникови газове, на шума и, ако е уместно, на други негативни последствия за околната среда; |
| --- | --- |

д)

мерки, които да бъдат взети за намаляване на емисиите на парникови газове, на шума и, ако е уместно, на други негативни последствия за околната среда;

Работният план включва подробности относно публичните консултации в подкрепа на разработването на работния план и неговото изпълнение.

Работният план съдържа също анализ на необходимите инвестиции, включително:

| — | списък на проектите за разширяване, обновяване или пренасочване на транспортна инфраструктура съгласно член 2, параграф 2 за всеки от видовете транспорт, обхванати от коридора на основната мрежа, |
| --- | --- |

—

списък на проектите за разширяване, обновяване или пренасочване на транспортна инфраструктура съгласно член 2, параграф 2 за всеки от видовете транспорт, обхванати от коридора на основната мрежа,

| — | различните източници, предвидени в партньорство със заинтересованите държави-членки, за субсидиране и финансиране на международно, национално, регионално и местно равнище и на равнището на Съюза, включително, когато е възможно, системи за целево кръстосано финансиране, както и частен капитал, заедно със сумите на вече поетите ангажименти и, когато е приложимо, посочване на приноса на Съюза, предвиден в рамките на финансовите програми на Съюза. |
| --- | --- |

—

различните източници, предвидени в партньорство със заинтересованите държави-членки, за субсидиране и финансиране на международно, национално, регионално и местно равнище и на равнището на Съюза, включително, когато е възможно, системи за целево кръстосано финансиране, както и частен капитал, заедно със сумите на вече поетите ангажименти и, когато е приложимо, посочване на приноса на Съюза, предвиден в рамките на финансовите програми на Съюза.

2.   При спазване на член 1, параграф 4 и член 54 и след одобрение от заинтересованите държави-членки Комисията може да приема актове за изпълнение по частите от работните планове за коридорите на основната мрежа, които са с трансгранично и хоризонтално измерение.

След като бъдат приети, актовете за изпълнение се адаптират от Комисията, след одобрение от заинтересованите държави-членки, с цел да бъдат съобразени с постигнатия напредък, наложилите се забавяния или актуализираните национални програми.

Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 52, параграф 2.

3.   Европейският координатор подкрепя държавите-членки при изпълнението на работния план, по-специално по отношение на:

| а) | планирането на инвестициите, съответните разходи и срок за изпълнение, определени като необходими за реализацията на коридорите на основната мрежа; |
| --- | --- |

а)

планирането на инвестициите, съответните разходи и срок за изпълнение, определени като необходими за реализацията на коридорите на основната мрежа;

| б) | определянето на мерки, насочени към насърчаване на въвеждането на нови технологии в управлението на трафика и на капацитета и, когато е уместно, към намаляване на външните разходи, по-специално за емисиите на парникови газове и шума. |
| --- | --- |

б)

определянето на мерки, насочени към насърчаване на въвеждането на нови технологии в управлението на трафика и на капацитета и, когато е уместно, към намаляване на външните разходи, по-специално за емисиите на парникови газове и шума.

Член 48

Сътрудничество с коридорите за железопътен товарен превоз

1.   Осигурява се адекватно сътрудничество между коридорите на основната мрежа и коридорите за железопътен товарен превоз, както е предвидено в Регламент (ЕС) No 913/2010, с цел да се избегне всякакво дублиране на дейности, особено при съставянето на работния план или създаването на работни групи.

2.   Разпоредбите на настоящата глава не засягат структурите на управление, предвидени в Регламент (ЕС) No 913/2010.

ГЛАВА V

ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ

Член 49

Актуализиране и докладване

1.   Държавите-членки информират Комисията на основата на редовност, изчерпателност и прозрачност за постигнатия напредък в изпълнението на проектите и направените за тази цел инвестиции. Това включва предаването на годишни данни във възможно най-голяма степен чрез интерактивната система за географска и техническа информация за трансевропейската транспортна мрежа (TENtec). Тези данни включват всички съответни сведения за проектите от общ интерес, получаващи финансиране от Съюза.

Комисията осигурява TENtec да бъде публично и лесно достъпна и да съдържа актуална информация за всеки проект относно формите и размера на съфинансиране от Съюза, както и за напредъка по всеки проект.

Комисията осигурява TENtec да не оповестява публично информация, която е търговска тайна или която може да засегне или неправомерно да повлияе на свързан с обществените поръчки процес в дадена държава-членка.

Комисията предоставя информация за финансовата помощ, предоставена съгласно други актове на правото на Съюза, включително Кохезионния фонд, Европейския фонд за регионално развитие и Хоризонт 2020, както и под формата на заеми и финансови инструменти, създадени от Европейската инвестиционна банка.

2.   Държавите-членки предоставят на Комисията резюме на националните планове и програми, които изготвят с оглед на развитието на трансевропейската транспортна мрежа. След приемането на националните планове и програми държавите-членки ги изпращат на Комисията за сведение.

3.   Веднъж на всеки две години от 21 декември 2013 г. Комисията публикува доклад за напредъка по прилагането му, който се предоставя за информация на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите. Докладът включва използването на различните форми финансова помощ, посочени в параграф 1, за различните видове транспорт и останалите елементи на основната и широкообхватната мрежа във всяка държава-членка.

В доклада се прави и анализ на развитието на трансевропейската транспортна мрежа. В него се отбелязва и координиращата роля на Комисията по отношение на всички форми на финансова помощ с оглед на подкрепата на съгласуваното прилагане на насоките в съответствие с техните цели и приоритети.

4.   При спазване на член 172, втора алинея от ДФЕС Комисията е оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 53 от настоящия регламент относно адаптирането на приложения I и II, за да бъдат взети под внимание евентуални промени, произтичащи от количествените прагове, определени в членове 14, 20, 24 и 27 от настоящия регламент. При адаптирането на посочените приложения Комисията:

| а) | включва в широкообхватната мрежа логистични платформи, товарни терминали, железопътно-автомобилни терминали, вътрешноводни пристанища, морски пристанища и летища, ако се демонстрира, че най-актуалната двугодишна средна стойност на обема на техния трафик превишава съответния праг; |
| --- | --- |

а)

включва в широкообхватната мрежа логистични платформи, товарни терминали, железопътно-автомобилни терминали, вътрешноводни пристанища, морски пристанища и летища, ако се демонстрира, че най-актуалната двугодишна средна стойност на обема на техния трафик превишава съответния праг;

| б) | изключва от широкообхватната мрежа логистични платформи, товарни терминали, железопътно-автомобилни терминали, вътрешноводни пристанища, морски пристанища и летища, ако се демонстрира, че средната стойност на обема на техния трафик през последните шест години е под съответния праг; |
| --- | --- |

б)

изключва от широкообхватната мрежа логистични платформи, товарни терминали, железопътно-автомобилни терминали, вътрешноводни пристанища, морски пристанища и летища, ако се демонстрира, че средната стойност на обема на техния трафик през последните шест години е под съответния праг;

| в) | коригира картите на пътната и железопътната инфраструктура и инфраструктурата на вътрешните водни пътища, като строго се ограничавадо отразяването на напредъка при завършването на мрежата. При коригирането на тези карти Комисията не допуска никаква корекция при съгласуването на трасетата отвъд позволеното съгласно съответната процедура за разрешаване на проекта. |
| --- | --- |

в)

коригира картите на пътната и железопътната инфраструктура и инфраструктурата на вътрешните водни пътища, като строго се ограничавадо отразяването на напредъка при завършването на мрежата. При коригирането на тези карти Комисията не допуска никаква корекция при съгласуването на трасетата отвъд позволеното съгласно съответната процедура за разрешаване на проекта.

Адаптирането съгласно букви а) и б) се основава на най-актуалните налични статистически данни, публикувани от Евростат, или ако няма такива — от националните статистически служби на държавите-членки. Адаптирането съгласно буква в) се основава на информацията, предоставена от заинтересованата държава-членка в съответствие с параграф 1.

5.   Проектите от общ интерес, засягащи инфраструктура, наскоро включена чрез делегиран акт в трансевропейската транспортна мрежа, отговарят на условията по смисъла на член 7, параграф 5 от датата на влизане в сила на делегираните актове приети съгласно параграф 4 от настоящия член.

Проектите от общ интерес, засягащи инфраструктура, която е била изключена от трансевропейската транспортна мрежа, не отговарят повече на условията от датата на влизане в сила на делегираните актове приети съгласно параграф 4 от настоящия член. Неотговарянето на условията не засяга решения за финансиране или отпускане на средства, взети от Комисията преди тази дата.

6.   При спазване на член 172, параграф 2 от ДФЕС Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 53 от настоящия регламент във връзка с адаптирането на приложение III, с цел да бъдат включени или адаптирани индикативните карти на съседни страни въз основа на споразумения на високо равнище за транспортни инфраструктурни мрежи между Съюза и заинтересованите съседни страни.

Член 50

Отношения с обществени и частни заинтересовани страни

1.   Проектите от общ интерес се отнасят за всички пряко заинтересовани страни. Те могат да включват образувания, различни от държавите-членки, като регионални и местни власти, управители и потребители на инфраструктура, както и промишлеността и гражданското общество.

2.   Ако е необходимо, във фазата на проектиране и изграждане на даден проект се спазват националните процедури във връзка с регионалните и местните власти, както и гражданското общество, засегнати от проект от общ интерес. Комисията насърчава обмена на добри практики в това отношение.

3.   Заинтересованите страни, посочени в параграф 1, могат, в рамките на своите компетенции, в допълнение към Механизма за свързване на Европа и Кохезионния фонд, да използват и други специални европейски програми, най-вече тези в подкрепа на регионалното развитие, „Европейско териториално сътрудничество“, „Научни изследвания и иновации“ или „Околна среда и действия по климата“. По този начин заинтересованите страни могат да допринесат за постигането на целите на настоящия регламент и допълнително да укрепят:

| а) | засилването на регионалната мобилност, като с това се насърчи достъпът до трансевропейската транспортна мрежа за всички региони на Съюза; |
| --- | --- |

а)

засилването на регионалната мобилност, като с това се насърчи достъпът до трансевропейската транспортна мрежа за всички региони на Съюза;

| б) | насърчаването на трансгранични проекти; |
| --- | --- |

б)

насърчаването на трансгранични проекти;

| в) | включването на градските възли в трансевропейската транспортна мрежа (включително насърчаването на устойчивата градска мобилност); |
| --- | --- |

в)

включването на градските възли в трансевропейската транспортна мрежа (включително насърчаването на устойчивата градска мобилност);

| г) | насърчаването на устойчивите тарнспортни решения като подобрена достъпност с обществен транспорт, телематични приложения, интермодални терминали/мултимодални транспортни вериги, нисковъглеродни и други иновационни транспортни решения, както и подобрения, свързани с околната среда; |
| --- | --- |

г)

насърчаването на устойчивите тарнспортни решения като подобрена достъпност с обществен транспорт, телематични приложения, интермодални терминали/мултимодални транспортни вериги, нисковъглеродни и други иновационни транспортни решения, както и подобрения, свързани с околната среда;

| д) | укрепване на сътрудничеството между различните заинтересовани страни. |
| --- | --- |

д)

укрепване на сътрудничеството между различните заинтересовани страни.

Член 51

Основни принципи за оценка на анализа на социално-икономическата ефективност и на европейската добавена стойност

Въз основа на целите, посочени в член 4, Комисията публикува основните принципи, които използва за оценка на анализа на социално-икономическата ефективност и на европейската добавена стойност във връзка с проекти от общ интерес, за които се търси финансиране от Съюза.

Член 52

Процедура на комитет

1.   Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) No 182/2011.

2.   При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) No 182/2011. Когато комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта за акт за изпълнение и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) No 182/2011.

Член 53

Упражняване на делегирането

1.   Правомощието да приема делегираните актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.

2.   Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 49, параграфи 4 и 6, се предоставя на Комисията за срок от пет години, считано от 21 декември 2013 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия не по-късно от девет месеца преди изтичането на петгодишния срок. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за срокове с еднаква продължителност, освен ако Европейският парламент или Съветът не възразят срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок.

3.   Делегирането на правомощия, посочено в член 49, параграфи 4 и 6, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.

4.   Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.

5.   Делегиран акт, приет съгласно член 49, параграфи 4 и 6, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.

Член 54

Преглед

1.   До 31 декември 2023 г. Комисията, след като се консултира по целесъобразност с държавите-членки и подпомагана от европейските координатори, прави преглед на реализирането на основната мрежа, като оценява:

| а) | съответствието с разпоредбите, определени в настоящия регламент; |
| --- | --- |

а)

съответствието с разпоредбите, определени в настоящия регламент;

| б) | напредъка при изпълнението на настоящия регламент; |
| --- | --- |

б)

напредъка при изпълнението на настоящия регламент;

| в) | промените в потоците на пътническия и товарния превоз; |
| --- | --- |

в)

промените в потоците на пътническия и товарния превоз;

| г) | развитието по отношение на националните инвестиции в транспортната инфраструктура; |
| --- | --- |

г)

развитието по отношение на националните инвестиции в транспортната инфраструктура;

| д) | необходимостта от изменение на настоящия регламент. |
| --- | --- |

д)

необходимостта от изменение на настоящия регламент.

При оценката се вземат предвид, наред с другото, и въздействието на променящите се характеристики на трафика и съответното развитие в плановете за инвестиции в инфраструктурата.

Освен посочения преглед Комисията, в сътрудничество с държавите-членки, извършва оценка на това дали в основната мрежа трябва да се включат нови участъци, като някои бивши трансгранични приоритетни проекти, изброени в Решение No 661/2010/ЕС. Комисията представя законодателно предложение, ако е необходимо.

2.   При извършването на посочения преглед Комисията оценява дали основната мрежа, предвидена в настоящия регламент, ще бъде приведена в съответствие с разпоредбите на глава III най-късно до 2030 г., като се вземат предвид икономическото и бюджетното положение в Съюза и в отделните държави-членки. Комисията също преценява, в консултация с държавите-членки, дали основната мрежа следва да бъде изменена, като се отчитат развитието на транспортните потоци и планирането на националните инвестиции. При необходимост Комисията може да представи предложение за изменение на настоящия регламент.

За посоченото предложение Комисията може също да уточни датата за завършване на широкообхватната мрежа, както се посочва в член 9, параграф 2.

Член 55

Единен орган за контакт

Държавите-членки могат да определят единен орган за контакт, който да подпомага и координира процеса на получаване на разрешения за проекти от общ интерес, по-конкретно за трансгранични проекти, в съответствие с приложимите актове на правото на Съюза.

Член 56

Закъснение при приключване изграждането на основната мрежа

В случай на значително закъснение в започването на работата по основната мрежа или приключване на нейното изграждане, Комисията може да поиска от заинтересованите държави-членки да посочат причините за това закъснение. Държавите-членки посочват причините в рамките на три месеца. Въз основа на предоставения отговор Комисията се консултира със заинтересованите държави-членки, за да разреши проблема, водещ до закъснението.

Член 57

Освобождавания

Разпоредбите, отнасящи се за железопътните линии, и по-специално всяко изискване за свързване на летищата и пристанищата с железопътния транспорт, не се прилагат за Кипър и Малта, докато на тяхна територия не съществува железопътна система.

Член 58

Преходни разпоредби

1.   Решенията за финансиране, приемани съгласно Регламент (ЕО) No 680/2007 на Европейския парламент и на Съвета (36) въз основа на Решение No 661/2010/ЕС, които са в ход по време на влизането в сила на настоящия регламент, продължават да подлежат на разпоредбите на Решение No 661/2010/ЕС във варианта, който е в сила на 20 декември 2013 г.

2.   Позоваването на „приоритетни проекти“, изброени в приложение III към Решение No 611/2010/ЕС се тълкува като позоваване на „основната мрежа“, определена в настоящия регламент.

Член 59

Отмяна

Без да се засяга член 58 от настоящия регламент и член 7, параграф 2, буква г) от Регламент (ЕС) No 1316/2013, Решение No 661/2010/ЕС се отменя.

Член 60

Влизане в сила

Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Страсбург на 11 декември 2013 година.

За Европейския парламент

Председател

M. SCHULZ

За Съвета

Председател

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  ОВ C 143, 22.5.2012 г., стр. 130.

1

(2)  ОВ C 225, 22.7.2012 г., стр. 150.

2

(3)  Решение No 1692/96/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 юли 1996 г. относно общностните насоки за развитието на трансевропейска транспортна мрежа (ОВ L 228, 9.9.1996 г., стp. 1).

3

(4)  Решение No 661/2010/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 7 юли 2010 г. относно насоките на Съюза за развитието на трансевропейската транспортна мрежа (ОВ L 204, 5.8.2010 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 1255/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 30 ноември 2011 г. за установяване на програма за подпомагане на по-нататъшното развитие на интегрираната морска политика (ОВ L 321, 5.12.2011 г., стр. 1).

5

(6)  Директива 2011/92/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 13 декември 2011 г. относно оценката на въздействието на някои публични и частни проекти върху околната среда (OB L 26, 28.1.2012 г., стр. 1).

6

(7)  Регламент (ЕС) No 454/2011 на Комисията от 5 май 2011 г. относно техническата спецификация за оперативна съвместимост на подсистемата „Телематични приложения за пътнически услуги“ на трансевропейската железопътна система (ОВ L 123, 12.5.2011 г., стр. 11).

7

(8)  Директива 92/43/ЕИО на Съвета от 21 май 1992 г. за опазване на естествените местообитания и на дивата флора и фауна (OB L 206, 22.7.1992 г., стр. 7).

8

(9)  Директива 2000/60/ЕО на Европейския ларламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (OB L 327, 22.12.2000 г., стр. 1).

9

(10)  Директива 2001/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 27 юни 2001 г. относно оценката на последиците на някои планове и програми върху околната среда (OB L 197, 21.7.2001 г., стр. 30).

10

(11)  Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно опазването на дивите птици (OB L 20, 26.1.2010 г., стр. 7).

11

(12)  Регламент (ЕС) No 913/2010 от 22 септември 2010 г. на Европейския парламент и на Съвета относно европейска железопътна мрежа за конкурентоспособен товарен превоз (ОВ L 276, 20.10.2010 г., стр. 22).

12

(13)  Решение 2009/561/ЕО на Комисията от 22 юли 2009 г. за изменение на Решение 2006/679/ЕО по отношение на прилагането на техническата спецификация за оперативна съвместимост, свързана с подсистемата „Контрол, управление и сигнализация“ на трансевропейската конвенционална железопътна система (ОВ L 194, 25.7.2009 г., стр. 60).

13

(14)  Регламент (ЕС) No 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. за създаване на Механизъм за свързване на Европа, за изменение на Регламент (ЕС) No 913/2010 и за отмяна на Регламенти (ЕО) No 680/2007 и (ЕО) No 67/2010 (Виж страница 129 от настоящия брой на Официален вестник).

14

(15)  Регламент (ЕО) No 1085/2006 на Съвета от 17 юли 2006 г. за създаване на Инструмент за предприсъединителна помощ (ИПП) (ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 82).

15

(16)  Регламент (ЕС) No 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (ОВ L 55, 28.2.2011 г., стр. 13).

16

(17)  Директива 2010/40/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 7 юли 2010 г. относно рамката за внедряване на интелигентните транспортни системи в областта на автомобилния транспорт и за интерфейси с останалите видове транспорт (ОВ L 207, 6.8.2010 г., стр. 1).

17

(18)  Регламент (ЕО) No 552/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. относно оперативната съвместимост на европейската мрежа за управление на въздушното движение (Регламент за оперативната съвместимост) (ОВ L 96, 31.3.2004 г., стр. 26).

18

(19)  Регламент (ЕО) No 219/2007 от 27 февруари 2007 г. за създаване на Съвместно предприятие за разработване на ново поколение Европейска система за управление на въздушното движение (SESAR) (ОВ L 64, 2.3.2007 г., стр. 1).

19

(20)  Директива 2002/59/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 27 юни 2002 г. за създаване на система на Общността за контрол на движението на корабите и за информация и за отмяна на Директива 93/75/ЕИО на Съвета (ОВ L 208, 5.8.2002 г., стр. 10).

20

(21)  Директива 2005/44/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 септември 2005 г. относно хармонизираните речни информационни услуги (RIS) относно вътрешните водни пътища на Общността (ОВ L 255, 30.9.2005 г., стр. 152).

21

(22)  Директива 2010/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 20 октомври 2010 г. относно формалностите за даване на сведения за кораби, пристигащи във и/или напускащи пристанищата на държавите-членки и за отмяна на Директива 2002/6/ЕО Текст от значение за ЕИП (OB L 283, 29.10.2010 г., стр. 1).

22

(23)  Решение 2006/679/ЕО на Комисията от 28 март 2006 г. относно техническата спецификация за оперативна съвместимост във връзка с подсистемата за „Контрол, управление и сигнализация“ на трансевропейската конвенционална железопътна система (ОВ L 284, 16.10.2006 г., стр. 1).

23

(24)  Решение 2006/860/ЕО на Комисията от 7 ноември 2006 г. относно техническа спецификация за оперативна съвместимост на подсистемата за контрол, управление и сигнализация на трансевропейската високоскоростна железопътна система и за изменение на приложение А към Решение 2006/679/ЕО относно техническата спецификация за оперативна съвместимост във връзка с подсистемата за контрол, управление и сигнализация на трансевропейската конвенционална железопътна система (ОВ L 342, 7.12.2006 г., стр. 1).

24

(25)  Директива 2008/57/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 юни 2008 г. относно оперативната съвместимост на железопътната система в рамките на Общността (ОВ L 191, 18.7.2008, стр. 1).

25

(26)  Директива 2012/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. за създаване на единно европейско железопътно пространство (OB L 343, 14.12.2012 г., стр. 32).

26

(27)  Директива 2008/96/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 ноември 2008 г. относно управлението на безопасността на пътните инфраструктури (ОВ L 319, 29.11.2008 г., стр. 59).

27

(28)  Директива 2004/54/ЕО на Европейския парламенти на Съвета от 29 април 2004 г. относно минималните изисквания за безопасност за тунелите на трансевропейската пътна мрежа (ОВ L 167, 30.4.2004 г., стр. 39).

28

(29)  Директива 2004/52/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. за оперативната съвместимост на електронни системи за пътно таксуване в Общността (ОВ L 166, 30.4.2004 г., стр. 12).

29

(30)  Решение на Комисията 2009/750/ЕО от 6 октомври 2009 г. за определяне на Европейската услуга за електронно събиране на такса за изминато разстояние и нейните технически елементи (ОВ L 268, 13.10.2009 г., стр. 11).

30

(31)  Директива 2000/59/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2000 г. относно пристанищните приемни съоръжения за отпадъци от експлоатацията на корабите и на остатъци от товари (ОВ L 332, 28.12.2000 г., стр. 81).

31

(32)  Регламент (ЕО) No 300/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2008 г. относно общите правила в областта на сигурността на гражданското въздухоплаване и за отмяна на Регламент (ЕО) No 2320/2002 (ОВ L 97, 9.4.2008 г., стр. 72).

32

(33)  Регламент (ЕО) No 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (Рамков регламент)(ОВ L 96, 31.3.2004 г., стр. 1).

33

(34)  Регламент (ЕО) No 550/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за осигуряването на аеронавигационно обслужване в единното европейско небе (Регламент за осигуряване на обслужване)(ОВ L 96, 31.3.2004 г., стр. 10).

34

(35)  Регламент (ЕО) No 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. относно организацията и използването на въздушното пространство в единното европейско небе (Регламент за въздушното пространство) (ОВ L 96, 31.3.2004 г., стр. 20).

35

(36)  Регламент (ЕО) No 680/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2007 г. за установяване на общи правила за отпускане на финансова помощ от Общността в областта на трансевропейските транспортни и енергийни мрежи (ОВ L 162, 22.6.2007 г., стр. 1).

36

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

КАРТИ НА ШИРОКООБХВАТНАТА И ОСНОВНАТА МРЕЖА

Легенда

| Основна мрежа | Широкообхватна мрежа | |
| --- | --- | --- |
| | | Вътрешноводни пътища / завършени |
| | | Вътрешноводни пътища / за модернизация |
| | | Вътрешноводни пътища / планирани |
| | | Конвенционален железен път / завършен |
| | | Конвенционален железен път / за модернизация |
| | | Конвенционален железен път / планиран |
| | | Високоскоростен железен път / завършен |
| | | За модернизация до високоскоростен железен път |
| | | Високоскоростен железен път / планиран |
| | | Автомобилен път / завършен |
| | | Автомобилен път / за модернизация |
| | | Автомобилен път / планиран |
| | | Пристанища, включително железопътни-пътни терминали |
| | | ЖПТ (Железопътни-пътни терминали) |
| | | Летища |

Основна мрежа

Широкообхватна мрежа

Image

Вътрешноводни пътища / завършени

Image

Вътрешноводни пътища / за модернизация

Image

Вътрешноводни пътища / планирани

Image

Image

Конвенционален железен път / завършен

Image

Image

Конвенционален железен път / за модернизация

Image

Image

Конвенционален железен път / планиран

Image

Image

Високоскоростен железен път / завършен

Image

Image

За модернизация до високоскоростен железен път

Image

Image

Високоскоростен железен път / планиран

Image

Image

Автомобилен път / завършен

Image

Image

Автомобилен път / за модернизация

Image

Image

Автомобилен път / планиран

Image

Image

Пристанища, включително железопътни-пътни терминали

Image

Image

ЖПТ (Железопътни-пътни терминали)

Image

Image

Летища

| | Схема за намиране на карти за държавите-членки на ЕС |
| --- | --- |
| |

Image

Схема за намиране на карти за държавите-членки на ЕС

Image

| | 0.1. | Основна мрежа:
  Вътрешни водни пътища и пристанища

  Държави-членки на ЕС |
| --- | --- | --- |

Image

0.1.

Основна мрежа:

Вътрешни водни пътища и пристанища

Държави-членки на ЕС

ЕС

Image

Image

| | 0.2. | Основна мрежа:
  Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

  Държави-членки на ЕС |
| --- | --- | --- |

Image

0.2.

Основна мрежа:

Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Държави-членки на ЕС

ЕС

Image

Image

| | 0.3. | Основна мрежа:
  Железници (пътници) и летища

  Държави-членки на ЕС |
| --- | --- | --- |

Image

0.3.

Основна мрежа:

Железници (пътници) и летища

Държави-членки на ЕС

ЕС

Image

Image

| | 0.4. | Основна мрежа:
  Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали (ЖПТ) и летища

  Държави-членки на ЕС |
| --- | --- | --- |

Image

0.4.

Основна мрежа:

Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали (ЖПТ) и летища

Държави-членки на ЕС

ЕС

Image

Image

| | 1.1. | Широкообхватна и основна мрежа:
  Вътрешни водни пътища и пристанища |
| --- | --- | --- |

Image

1.1.

Широкообхватна и основна мрежа:

Вътрешни водни пътища и пристанища

Image

1

Image

Image

| | 1.2. | Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)
  Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ) |
| --- | --- | --- |

Image

1.2.

Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Image

1

Image

Image

| | 1.3. | Широкообхватна мрежа: Железници и летища
  Основна мрежа: Железници (пътници) и летища |
| --- | --- | --- |

Image

1.3.

Широкообхватна мрежа: Железници и летища

Основна мрежа: Железници (пътници) и летища

Image

1

Image

Image

| | 1.4. | Широкообхватна и основна мрежа:
  Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища |
| --- | --- | --- |

Image

1.4.

Широкообхватна и основна мрежа:

Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища

Image

1

Image

Image

| | 2.1. | Широкообхватна и основна мрежа:
  Вътрешноводни пътища и пристанища |
| --- | --- | --- |

Image

2.1.

Широкообхватна и основна мрежа:

Вътрешноводни пътища и пристанища

Image

2

Image

Image

| | 2.2. | Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)
  Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ) |
| --- | --- | --- |

Image

2.2.

Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Image

2

Image

Image

| | 2.3. | Широкообхватна мрежа: Железници и летища
  Основна мрежа: Железници (пътници) и летища |
| --- | --- | --- |

Image

2.3.

Широкообхватна мрежа: Железници и летища

Основна мрежа: Железници (пътници) и летища

Image

2

Image

Image

| | 2.4. | Широкообхватна и основна мрежа:
  Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища |
| --- | --- | --- |

Image

2.4.

Широкообхватна и основна мрежа:

Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища

Image

2

Image

Image

| | 3.1. | Широкообхватна и основна мрежа:
  Вътрешни водни пътища и пристанища |
| --- | --- | --- |

Image

3.1.

Широкообхватна и основна мрежа:

Вътрешни водни пътища и пристанища

Image

3

Image

Image

| | 3.2. | Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)
  Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ) |
| --- | --- | --- |

Image

3.2.

Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Image

3

Image

Image

| | 3.3. | Широкообхватна мрежа: Железници и летища
  Основна мрежа: Железници (пътници) и летища |
| --- | --- | --- |

Image

3.3.

Широкообхватна мрежа: Железници и летища

Основна мрежа: Железници (пътници) и летища

Image

3

Image

Image

| | 3.4. | Широкообхватна и основна мрежа:
  Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища |
| --- | --- | --- |

Image

3.4.

Широкообхватна и основна мрежа:

Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища

Image

3

Image

Image

| | 4.1. | Широкообхватна и основна мрежа:
  Вътрешноводни пътища и пристанища |
| --- | --- | --- |

Image

4.1.

Широкообхватна и основна мрежа:

Вътрешноводни пътища и пристанища

Image

4

Image

Image

| | 4.2. | Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)
  Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ) |
| --- | --- | --- |

Image

4.2.

Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Image

4

Image

Image

| | 4.3. | Широкообхватна мрежа: Железници и летища
  Основна мрежа: Железници (пътници) и летища |
| --- | --- | --- |

Image

4.3.

Широкообхватна мрежа: Железници и летища

Основна мрежа: Железници (пътници) и летища

Image

4

Image

Image

| | 4.4. | Широкообхватна и основна мрежа:
  Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища |
| --- | --- | --- |

Image

4.4.

Широкообхватна и основна мрежа:

Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища

Image

4

Image

Image

| | 5.1. | Широкообхватна и основна мрежа:
  Вътрешноводни пътища и пристанища |
| --- | --- | --- |

Image

5.1.

Широкообхватна и основна мрежа:

Вътрешноводни пътища и пристанища

Image

5

Image

Image

| | 5.2. | Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)
  Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ) |
| --- | --- | --- |

Image

5.2.

Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Image

5

Image

Image

| | 5.3. | Широкообхватна мрежа: Железници и летища
  Основна мрежа: Железници (пътници) и летища |
| --- | --- | --- |

Image

5.3.

Широкообхватна мрежа: Железници и летища

Основна мрежа: Железници (пътници) и летища

Image

5

Image

Image

| | 5.4. | Широкообхватна и основна мрежа:
  Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища |
| --- | --- | --- |

Image

5.4.

Широкообхватна и основна мрежа:

Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища

Image

5

Image

Image

| | 6.1. | Широкообхватна и основна мрежа:
  Вътрешноводни пътища и пристанища |
| --- | --- | --- |

Image

6.1.

Широкообхватна и основна мрежа:

Вътрешноводни пътища и пристанища

Image

6

Image

Image

| | 6.2. | Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)
  Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ) |
| --- | --- | --- |

Image

6.2.

Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Image

6

Image

Image

| | 6.3. | Широкообхватна мрежа: Железници и летища
  Основна мрежа: Железници (пътници) и летища |
| --- | --- | --- |

Image

6.3.

Широкообхватна мрежа: Железници и летища

Основна мрежа: Железници (пътници) и летища

Image

6

Image

Image

| | 6.4. | Широкообхватна и основна мрежа:
  Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища |
| --- | --- | --- |

Image

6.4.

Широкообхватна и основна мрежа:

Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища

Image

6

Image

Image

| | 7.1. | Широкообхватна и основна мрежа:
  Вътрешноводни пътища и пристанища |
| --- | --- | --- |

Image

7.1.

Широкообхватна и основна мрежа:

Вътрешноводни пътища и пристанища

Image

7

Image

Image

| | 7.2. | Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)
  Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ) |
| --- | --- | --- |

Image

7.2.

Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Image

7

Image

Image

| | 7.3. | Широкообхватна мрежа: Железници и летища
  Основна мрежа: Железници (пътници) и летища |
| --- | --- | --- |

Image

7.3.

Широкообхватна мрежа: Железници и летища

Основна мрежа: Железници (пътници) и летища

Image

7

Image

Image

| | 7.4. | Широкообхватна и основна мрежа:
  Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища |
| --- | --- | --- |

Image

7.4.

Широкообхватна и основна мрежа:

Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища

Image

7

Image

Image

| | 8.1. | Широкообхватна и основна мрежа:
  Вътрешноводни пътища и пристанища |
| --- | --- | --- |

Image

8.1.

Широкообхватна и основна мрежа:

Вътрешноводни пътища и пристанища

Image

8

Image

Image

| | 8.2. | Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)
  Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ) |
| --- | --- | --- |

Image

8.2.

Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Image

8

Image

Image

| | 8.3. | Широкообхватна мрежа: Железници и летища
  Основна мрежа: Железници (пътници) и летища |
| --- | --- | --- |

Image

8.3.

Широкообхватна мрежа: Железници и летища

Основна мрежа: Железници (пътници) и летища

Image

8

Image

Image

| | 8.4. | Широкообхватна и основна мрежа:
  Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища |
| --- | --- | --- |

Image

8.4.

Широкообхватна и основна мрежа:

Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища

Image

8

Image

Image

| | 9.1. | Широкообхватна и основна мрежа:
  Вътрешноводни пътища и пристанища |
| --- | --- | --- |

Image

9.1.

Широкообхватна и основна мрежа:

Вътрешноводни пътища и пристанища

Image

9

Image

Image

| | 9.2. | Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)
  Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ) |
| --- | --- | --- |

Image

9.2.

Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Image

9

Image

Image

| | 9.3. | Широкообхватна мрежа: Железници и летища
  Основна мрежа: Железници (пътници) и летища |
| --- | --- | --- |

Image

9.3.

Широкообхватна мрежа: Железници и летища

Основна мрежа: Железници (пътници) и летища

Image

9

Image

Image

| | 9.4. | Широкообхватна и основна мрежа:
  Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища |
| --- | --- | --- |

Image

9.4.

Широкообхватна и основна мрежа:

Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища

Image

9

Image

Image

| | 10.1. | Широкообхватна и основна мрежа:
  Вътрешноводни пътища и пристанища |
| --- | --- | --- |

Image

10.1.

Широкообхватна и основна мрежа:

Вътрешноводни пътища и пристанища

Image

10

Image

Image

| | 10.2. | Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)
  Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ) |
| --- | --- | --- |

Image

10.2.

Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Image

10

Image

Image

| | 10.3. | Широкообхватна мрежа: Железници и летища
  Основна мрежа: Железници (пътници) и летища |
| --- | --- | --- |

Image

10.3.

Широкообхватна мрежа: Железници и летища

Основна мрежа: Железници (пътници) и летища

Image

10

Image

Image

| | 10.4. | Широкообхватна и основна мрежа:
  Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища |
| --- | --- | --- |

Image

10.4.

Широкообхватна и основна мрежа:

Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища

Image

10

Image

Image

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

СПИСЪК НА ВЪЗЛИТЕ ОТ ОСНОВНАТА И ШИРОКООБХВАТНАТА МРЕЖА

1.   Градски възли от основната мрежа:

| | БЕЛГИЯ | Antwerpen |
| --- | --- | --- |

БЕЛГИЯ

Antwerpen

| | Bruxelles/Brussel |
| --- | --- |

Bruxelles/Brussel

| | БЪЛГАРИЯ
  София |
| --- | --- |

БЪЛГАРИЯ

София

| | ЧЕШКА РЕПУБЛИКА | Ostrava |
| --- | --- | --- |

ЧЕШКА РЕПУБЛИКА

Ostrava

| | Praha |
| --- | --- |

Praha

| | ДАНИЯ | Aarhus |
| --- | --- | --- |

ДАНИЯ

Aarhus

| | København |
| --- | --- |

København

| | ГЕРМАНИЯ | Berlin |
| --- | --- | --- |

ГЕРМАНИЯ

Berlin

| | Bielefeld |
| --- | --- |

Bielefeld

| | Bremen |
| --- | --- |

Bremen

| | Düsseldorf |
| --- | --- |

Düsseldorf

| | Frankfurt a. M. |
| --- | --- |

Frankfurt a. M.

| | Hamburg |
| --- | --- |

Hamburg

| | Hannover |
| --- | --- |

Hannover

| | Köln |
| --- | --- |

Köln

| | Leipzig |
| --- | --- |

Leipzig

| | Mannheim |
| --- | --- |

Mannheim

| | München |
| --- | --- |

München

| | Nürnberg |
| --- | --- |

Nürnberg

| | Stuttgart |
| --- | --- |

Stuttgart

| | ЕСТОНИЯ
  Tallinn |
| --- | --- |

ЕСТОНИЯ

Tallinn

| | ИРЛАНДИЯ | Baile Átha Cliath/Dublin |
| --- | --- | --- |

ИРЛАНДИЯ

Baile Átha Cliath/Dublin

| | Corcaigh/Cork |
| --- | --- |

Corcaigh/Cork

| | ГЪРЦИЯ | Athina |
| --- | --- | --- |

ГЪРЦИЯ

Athina

| | Heraklion |
| --- | --- |

Heraklion

| | Thessaloniki |
| --- | --- |

Thessaloniki

| | ИСПАНИЯ | Barcelona |
| --- | --- | --- |

ИСПАНИЯ

Barcelona

| | Bilbao |
| --- | --- |

Bilbao

| | Las Palmas de Gran Canaria/Santa Cruz de Tenerife |
| --- | --- |

Las Palmas de Gran Canaria/Santa Cruz de Tenerife

| | Madrid |
| --- | --- |

Madrid

| | Palma de Mallorca |
| --- | --- |

Palma de Mallorca

| | Sevilla |
| --- | --- |

Sevilla

| | Valencia |
| --- | --- |

Valencia

| | ФРАНЦИЯ | Bordeaux |
| --- | --- | --- |

ФРАНЦИЯ

Bordeaux

| | Lille |
| --- | --- |

Lille

| | Lyon |
| --- | --- |

Lyon

| | Marseille |
| --- | --- |

Marseille

| | Nice |
| --- | --- |

Nice

| | Paris |
| --- | --- |

Paris

| | Strasbourg |
| --- | --- |

Strasbourg

| | Toulouse |
| --- | --- |

Toulouse

| | ХЪРВАТИЯ
  Zagreb |
| --- | --- |

ХЪРВАТИЯ

Zagreb

| | ИТАЛИЯ | Bologna |
| --- | --- | --- |

ИТАЛИЯ

Bologna

| | Cagliari |
| --- | --- |

Cagliari

| | Genova |
| --- | --- |

Genova

| | Milano |
| --- | --- |

Milano

| | Napoli |
| --- | --- |

Napoli

| | Palermo |
| --- | --- |

Palermo

| | Roma |
| --- | --- |

Roma

| | Torino |
| --- | --- |

Torino

| | Venezia |
| --- | --- |

Venezia

| | КИПЪР
  Lefkosia |
| --- | --- |

КИПЪР

Lefkosia

| | ЛАТВИЯ
  Rīga |
| --- | --- |

ЛАТВИЯ

Rīga

| | ЛИТВА
  Vilnius |
| --- | --- |

ЛИТВА

Vilnius

| | ЛЮКСЕМБУРГ
  Luxembourg |
| --- | --- |

ЛЮКСЕМБУРГ

Luxembourg

| | УНГАРИЯ
  Budapest |
| --- | --- |

УНГАРИЯ

Budapest

| | МАЛТА
  Valletta |
| --- | --- |

МАЛТА

Valletta

| | НИДЕРЛАНДИЯ | Amsterdam |
| --- | --- | --- |

НИДЕРЛАНДИЯ

Amsterdam

| | Rotterdam |
| --- | --- |

Rotterdam

| | АВСТРИЯ
  Wien |
| --- | --- |

АВСТРИЯ

Wien

| | ПОЛША | Gdańsk |
| --- | --- | --- |

ПОЛША

Gdańsk

| | Katowice |
| --- | --- |

Katowice

| | Kraków |
| --- | --- |

Kraków

| | Łódź |
| --- | --- |

Łódź

| | Poznań |
| --- | --- |

Poznań

| | Szczecin |
| --- | --- |

Szczecin

| | Warszawa |
| --- | --- |

Warszawa

| | Wrocław |
| --- | --- |

Wrocław

| | ПОРТУГАЛИЯ | Lisboa |
| --- | --- | --- |

ПОРТУГАЛИЯ

Lisboa

| | Porto |
| --- | --- |

Porto

| | РУМЪНИЯ | București |
| --- | --- | --- |

РУМЪНИЯ

București

| | Timișoara |
| --- | --- |

Timișoara

| | СЛОВЕНИЯ
  Ljubljana |
| --- | --- |

СЛОВЕНИЯ

Ljubljana

| | СЛОВАКИЯ
  Bratislava |
| --- | --- |

СЛОВАКИЯ

Bratislava

| | ФИНЛАНДИЯ | Helsinki |
| --- | --- | --- |

ФИНЛАНДИЯ

Helsinki

| | Turku |
| --- | --- |

Turku

| | ШВЕЦИЯ | Göteborg |
| --- | --- | --- |

ШВЕЦИЯ

Göteborg

| | Malmö |
| --- | --- |

Malmö

| | Stockholm |
| --- | --- |

Stockholm

| | ОБЕДИНЕНО КРАЛСТВО | Birmingham |
| --- | --- | --- |

ОБЕДИНЕНО КРАЛСТВО

Birmingham

| | Bristol |
| --- | --- |

Bristol

| | Edinburgh |
| --- | --- |

Edinburgh

| | Glasgow |
| --- | --- |

Glasgow

| | Leeds |
| --- | --- |

Leeds

| | London |
| --- | --- |

London

| | Manchester |
| --- | --- |

Manchester

| | Portsmouth |
| --- | --- |

Portsmouth

| | Sheffield |
| --- | --- |

Sheffield

2.   Летища, морски пристанища, вътрешноводни пристанища и железопътни-пътни терминали на основната и широкообхватната мрежа

Летищата, обозначени със звезда*, са главните летища, попадащи в задължението по член 41, точка 3.

| ДЧ | ИМЕ НА ВЪЗЕЛА | ЛЕТИЩЕ | МОРСКО ПРИСТАНИЩЕ | ВЪТРЕШНОВОДНО ПРИСТАНИЩЕ | ЖЕЛЕЗОПЪТЕН-ПЪТЕН ТЕРМИНАЛ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Aalst | | | Широкообхватна | |
| Albertkanaal | | | Основна | |
| Antwerpen | | Основна | Основна | Основна |
| Athus | | | | Широкообхватна |
| Avelgem | | | Широкообхватна | |
| Bruxelles/Brussel | Основна
  (National/Nationaal)* | | Основна | |
| Charleroi | Широкообхватна | | Широкообхватна. (Can. Charleroi.-Bruxelles),
  Широкообхватна (Sambre) | |
| Clabecq | | | Широкообхватна | |
| Gent | | Основна | Основна | |
| Grimbergen | | | | Широкообхватна |
| Kortrijk | | | Основна (Bossuit) | |
| Liège | Основна | | Основна (Can.Albert)
  Основна (Meuse) | |
| Mons | | | Широкообхватна (Centre/Borinage) | |
| Namur | | | Основна (Meuse),
  Широкообхватна (Sambre) | |
| Oostende, Zeebrugge | Широкообхватна (Oostende) | Основна (Oostende)
  Основна (Zeebrugge) | | |
| Roeselare | | | Широкообхватна | |
| Tournai | | | Широкообхватна (Escaut) | |
| Willebroek | | | Широкообхватна | |
| BG | Бургас | Широкообхватна | Основна | | |
| Драгоман | | | | Широкообхватна |
| Горна Оряховица | Широкообхватна | | | Основна |
| Лом | | | Широкообхватна | |
| Оряхово | | | Широкообхватна | |
| Пловдив | Широкообхватна | | | Основна |
| Русе | | | Основна | Основна |
| Силистра | | | Широкообхватна | |
| София | Основна | | | Основна |
| Свиленград | | | | Широкообхватна |
| Свищов | | | Широкообхватна | |
| Варна | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Видин | | | Основна | |
| CZ | Brno | Широкообхватна | | | Широкообхватна |
| Decin | | | Основна | Основна |
| Lovosice | | | Широкообхватна | Широкообхватна |
| Mělník | | | Основна | Основна |
| Ostrava | Основна | | | Основна |
| Pardubice | | | Основна | Основна |
| Plzeň | | | | Основна |
| Praha | Основна (Ruzyne Václav Havel)* | | Основна (Praha Holesovice)
  Широкообхватна (Libeň)
  Широкообхватна (Radotín)
  Широкообхватна (Smíchov) | Основна (Praha Uhrineves) |
| Přerov | | | | Основна |
| Ústí nad Labem | | | Широкообхватна | Широкообхватна |
| DK | Aalborg | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Aarhus | | Основна | | Основна |
| Billund | Широкообхватна | | | |
| Branden | | Широкообхватна | | |
| Ebeltoft | | Широкообхватна | | |
| Esbjerg | | Широкообхватна | | |
| Fredericia | | Широкообхватна | | |
| Frederikshavn | | Широкообхватна | | |
| Fur | | Широкообхватна | | |
| Gedser | | Широкообхватна | | |
| Helsingør | | Широкообхватна | | |
| Hirtshals | | Широкообхватна | | |
| Høje-Taastrup | | | | Широкообхватна |
| Kalundborg | | Широкообхватна | | |
| København | Основна (Kastrup)* | Основна | | Основна |
| Køge | | Широкообхватна | | Широкообхватна |
| Nordby (Fanø) | | Широкообхватна | | |
| Odense | | Широкообхватна | | |
| Padborg | | | | Широкообхватна |
| Rødby | | Широкообхватна | | |
| Rønne | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Sjællands Odde Ferry Port | | Широкообхватна | | |
| Spodsbjerg | | Широкообхватна | | |
| Tårs (Nakskov) | | Широкообхватна | | |
| Taulov | | | | Основна |
| Vejle | | Широкообхватна | | |
| DE | Andernach | | | Широкообхватна | Широкообхватна |
| Aschaffenburg | | | Широкообхватна | Широкообхватна |
| Augsburg | | | | |
| Bendorf | | | Широкообхватна | |
| Bensersiel | | Широкообхватна | | |
| Bergkamen | | | Широкообхватна | |
| Berlin | Основна (Berlin-Brandenburg Intl.)* | | Основна | Основна (Großbeeren) |
| Bielefeld | | | | |
| Bonn | | | Широкообхватна | |
| Bottrop | | | Широкообхватна | |
| Brake | | Широкообхватна | | |
| Brandenburg | | | Широкообхватна | |
| Braunschweig | | | Основна | Основна |
| Breisach | | | Широкообхватна | |
| Bremen, Bremerhaven | Основна (Bremen) | Основна (Bremen)
  Основна (Bremerhaven) | Основна (Bremen)
  Основна (Bremerhaven) | Основна (Bremen) |
| Brunsbuettel | | Широкообхватна | Широкообхватна | |
| Buelstringen | | | Широкообхватна | |
| Coelln-Neuessen | | | Широкообхватна | |
| Cuxhaven | | Широкообхватна | | Широкообхватна |
| Dormagen | | | Широкообхватна | |
| Dörpen | | | Широкообхватна | Широкообхватна |
| Dortmund | Широкообхватна | | Основна | Основна |
| Dresden | Широкообхватна | | | Широкообхватна |
| Duisburg | | | Основна
  Широкообхватна (Homberg) | Основна |
| Düsseldorf | Основна* | | Основна (Neuss) | |
| Emden | | Широкообхватна | Широкообхватна | |
| Emmelsum/Wesel | | | Широкообхватна | |
| Emmerich | | | Широкообхватна | Широкообхватна |
| Erfurt | Широкообхватна | | | |
| Essen | | | Широкообхватна | |
| Estorf | | | Широкообхватна | |
| Floersheim | | | Широкообхватна | |
| Frankfurt/Main | Основна* | | Основна | Основна |
| Gelsenkirchen | | | Широкообхватна | |
| Germersheim | | | Широкообхватна | Широкообхватна |
| Gernsheim | | | Широкообхватна | |
| Grosskrotzenburg | | | Широкообхватна | |
| Hahn | Широкообхватна | | | |
| Haldensleben | | | Широкообхватна | Широкообхватна |
| Haltern am See | | | Широкообхватна | |
| Hamburg | Основна* | Основна | Основна | Основна |
| Hamm | | | Основна | Широкообхватна (Bönen) |
| Hannover | Основна | | Основна | Основна |
| Heilbronn | | | Широкообхватна | |
| Helgoland | | Широкообхватна | | |
| Heringsdorf | Широкообхватна | | | |
| Herne | | | Широкообхватна | Широкообхватна (Herne-Wanne) |
| Hof, Plauen | Широкообхватна | | | |
| Honau | | | Широкообхватна | |
| Ibbenbueren | | | Широкообхватна | |
| Karlsruhe | Широкообхватна (Karlsruhe Baden-Baden) | | Основна | Основна |
| Kassel | | | | Широкообхватна |
| Kehl | | | Широкообхватна | |
| Kelheim | | | Широкообхватна. | |
| Kelsterbach | | | Широкообхватна. | |
| Kiel | | Широкообхватна | | |
| Koblenz | | | Основна | Основна |
| Köln | Основна (Köln-Bonn)* | | Основна | Основна |
| Krefeld-Uerdingen | | | Широкообхватна | |
| Langeoog | | Широкообхватна | | |
| Leipzig, Halle | Основна | | | Основна (Schkopau) |
| Lengfurt-Wetterau | | | Широкообхватна | |
| Leverkusen | | | Широкообхватна | Широкообхватна |
| Lingen | | | Широкообхватна | |
| Lübeck | | Основна | Основна | Основна |
| Lünen | | | Широкообхватна | |
| Magdeburg | | | Основна | Основна |
| Mainz | | | Основна | Основна |
| Mannheim, Ludwigshafen | | | Основна
  Широкообхватна (Ludwigshafen Mundenheim) | Основна |
| Marl | | | Широкообхватна | |
| Mehrum | | | Широкообхватна | |
| Memmingen | Широкообхватна | | | Широкообхватна |
| Minden | | | Широкообхватна | Широкообхватна |
| München | Основна* | | | Основна (Riem) |
| Münster, Osnabrück | Широкообхватна | | Широкообхватна | |
| Norddeich | | Широкообхватна | | |
| Nordenham | | Широкообхватна | Широкообхватна | |
| Norderney | | Широкообхватна | | |
| Nürnberg | Основна | | Основна | Основна |
| Oldenburg | | | Широкообхватна | |
| Orsoy | | | Широкообхватна | |
| Osnabrück | | | Широкообхватна | |
| Otterstadt | | | Широкообхватна | |
| Paderborn | Широкообхватна (Paderborn Lippstadt) | | | |
| Plochingen | | | Широкообхватна | |
| Puttgarden | | Широкообхватна | | |
| Rees | | | Широкообхватна | |
| Regensburg | | | Основна | |
| Rheinberg | | | Широкообхватна | |
| Rostock | Широкообхватна | Основна | | Основна |
| Saarlouis-Dillingen | | | Широкообхватна | |
| Sassnitz | | Широкообхватна | | |
| Schwarzheide | | | | Широкообхватна |
| Singen | | | | Широкообхватна |
| Speyer | | | Широкообхватна | |
| Spyck | | | Широкообхватна | |
| Stade-Bützfleth/Brunshausen | | Широкообхватна | | Широкообхватна |
| Stollhofen | | | Широкообхватна | |
| Stolzenau | | | Широкообхватна | |
| Straubing-Sand | | | | |
| Stuerzelberg | | | Широкообхватна | |
| Stuttgart | Основна* | | Основна | Основна (Kornwestheim) |
| Trier | | | Широкообхватна | |
| Ulm | | | | Широкообхватна (Dornstadt) |
| Vahldorf | | | Широкообхватна | |
| Weeze | Широкообхватна | | | |
| Wesel | | | Широкообхватна | |
| Wesseling | | | Широкообхватна | |
| Westerland-Sylt | Широкообхватна | | | |
| Wiesbaden | | | Широкообхватна | |
| Wilhemshaven | | Основна | | |
| Wismar | | Широкообхватна | | |
| Worms | | | Широкообхватна | Широкообхватна |
| Wörth am Rhein | | | Широкообхватна | Широкообхватна |
| EE | Heltermaa | | Широкообхватна | | |
| Kardla | Широкообхватна | | | |
| Koidula | | | | Широкообхватна |
| Kuivastu | | Широкообхватна | | |
| Kuressaare | Широкообхватна | | | |
| Parnu | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Paldiski South Harbor | | Широкообхватна | | |
| Rohuküla | | Широкообхватна | | |
| Sillamae | | Широкообхватна | | |
| Tallinn | Основна | Основна (Old City Harbour,
  Muuga Harbour,
  Paljassaare Harbour) | | |
| Tartu | Широкообхватна | | | |
| Virtsu | | Широкообхватна | | |
| IE | Carraig Fhiáin/Carrickfin | Широкообхватна (Dún na nGall/Donegal) | | | |
| Corcaigh/Cork | Основна | Основна | | |
| Baile Átha Cliath/Dublin | Основна* | Основна (G.D.A. port cluster) | | |
| Inis Mór/Inishmore | Широкообхватна | | | |
| Ciarraí/Kerry - An Fearann
  Fuar/Farranfore | Широкообхватна | | | |
| An Cnoc/Knock | Широкообхватна (Cúige Chonnacht/Connaught) | | | |
| Luimneach/Limerick | Широкообхватна (Sionainn/Shannon) | Основна (Sionainn-Faing/Shannon-Foynes) | | |
| Ros Láir/Rosslare | | Широкообхватна (Europort) | | |
| Port Láirge/Waterford | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| EL | Alexandroupolis | Широкообхватна | | | Широкообхватна |
| Araxos | Широкообхватна | | | |
| Astipalaia | Широкообхватна | | | |
| Athína | Основна* | Основна (Piraeus) | | Основна (Piraeus/Thriasso Pedio) |
| Chalkida | | Широкообхватна | | |
| Chania | Широкообхватна | Широкообхватна (Souda) | | |
| Chios | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Elefsina | | Широкообхватна | | |
| Heraklion | Основна | Основна | | |
| Igoumenitsa | | Основна | | |
| Ikaria | Широкообхватна | | | |
| Ioannina | Широкообхватна | | | |
| Kalamata | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Kalymnos | Широкообхватна | | | |
| Karpathos | Широкообхватна | | | |
| Kassos | Широкообхватна | | | |
| Kastelorizo | Широкообхватна | | | |
| Kastoria | Широкообхватна | | | |
| Katakolo | | Широкообхватна | | |
| Kavala | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Kefalonia | Широкообхватна | | | |
| Kerkyra | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Kithira | Широкообхватна | | | |
| Kos | Широкообхватна | | | |
| Kozani | | | | Широкообхватна |
| Kyllini | | Широкообхватна | | |
| Lamia | | | | Широкообхватна |
| Lavrio (Sounio) | | Широкообхватна | | |
| Leros | Широкообхватна | | | |
| Limnos | Широкообхватна | | | |
| Milos | Широкообхватна | | | |
| Mykonos | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Mytilini | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Naxos | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Nea Anchialos | Широкообхватна | | | |
| Paros | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Patras | | Основна | | Основна |
| Preveza | Широкообхватна | | | |
| Rafina | | Широкообхватна | | |
| Rodos | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Samos | Широкообхватна | | | |
| Santorini | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Sitia | Широкообхватна | | | |
| Skiathos | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Skiros | Широкообхватна | | | |
| Syros | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Thessaloniki | Основна (Makedonia) | Основна | | Основна |
| Volos | | Широкообхватна | | |
| Zakinthos | Широкообхватна | | | |
| ES | A Coruña | Широкообхватна | Основна | | |
| Alcáazar de San Juán | | | | Основна |
| Algeciras | | Основна (Bahía de Algeciras) | | |
| Alicante | Основна | Широкообхватна | | |
| Almería | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Antequera (Bobadilla) | | | | Основна |
| Arrecife | Широкообхватна (Lanzarote) | Широкообхватна | | |
| Arrubal (Logroño) | | | | Широкообхватна |
| Avilés | Широкообхватна (Asturias) | Широкообхватна | | |
| Badajoz | Широкообхватна | | | Широкообхватна |
| Barcelona | Основна* | Основна | | Основна |
| Bilbao | Основна | Основна | | Основна |
| Burgos | Широкообхватна | | | |
| Cádiz | | Широкообхватна (Bahía de Cádiz) | | |
| Cala Sabina (Formentera) | | Широкообхватна | | |
| Carboneras | | Широкообхватна | | |
| Cartagena | | Основна | | |
| Castellón | | Широкообхватна | | |
| Ceuta | | Широкообхватна | | |
| Córdoba | | | | Основна |
| El Hierro | Широкообхватна | Широкообхватна (La Estaca) | | |
| El Penedèes (El Vendrell) | | | | Широкообхватна |
| Ferrol | | Широкообхватна | | |
| Figueras | | | | Широкообхватна (El Far d'Emporda) |
| Fuerteventura | Широкообхватна | Широкообхватна (Puerto Rosario) | | |
| Gijón | | Основна | | |
| Girona | Широкообхватна | | | |
| Granada | Широкообхватна | | | |
| Huelva | | Основна | | |
| Huesca | | | | Широкообхватна (PLHUS) |
| Ibiza | Широкообхватна | Широкообхватна (Eivissa) | | |
| Jerez | Широкообхватна | | | |
| La Palma | Широкообхватна | Compr (Santa Cruz de La Palma) | | |
| Las Palmas | Основна | Основна | | |
| León | Широкообхватна | | | Основна |
| Linares | | | | Широкообхватна |
| Madrid | Основна (Barajas)* | | | Основна (Norte y Sur) |
| Mahón (Menorca) | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Málaga | Основна | Широкообхватна | | |
| Melilla | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Monforte de Lemos (Ourense) | | | | Широкообхватна |
| Motril | | Широкообхватна | | |
| Murcia | Широкообхватна (San Javier) | | | Основна (ZAL) |
| Palma de Mallorca | Основна* | Основна | | |
| Pamplona | Широкообхватна | | | Широкообхватна (Noain) |
| Pasajes | | Широкообхватна | | |
| Reus | Широкообхватна | | | |
| Sagunto | | Широкообхватна | | |
| Salamanca | Широкообхватна | | | Широкообхватна |
| San Cibrao | | Широкообхватна | | |
| San Sebastián | Широкообхватна | | | Широкообхватна (Lezo) |
| San Sebastián de la Gomera | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Santander | Широкообхватна | Широкообхватна | | Широкообхватна (Torrelavega) |
| Santiago de Compostela | Широкообхватна | | | |
| Sevilla | Основна | Основна | Основна | |
| Tarragona | | Основна | | |
| Tenerife | Широкообхватна (Norte: Los Rodeos)
  Основна (Sur: Reina Sofía) | Основна (Santa Cruz) | | |
| Toledo | | | | Широкообхватна |
| Tudela | | | | Широкообхватна |
| Valencia | Основна | Основна | | |
| Valladolid | Широкообхватна | | | Основна |
| Vigo | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Vitoria | Широкообхватна | | | |
| Zaragoza | Широкообхватна | | | Основна |
| FR | Aiton-Bourgneuf | | | | Широкообхватна |
| Ajaccio | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Avignon | | | | Основна |
| Bastia | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Bayonne | | Широкообхватна | | |
| Beauvais | Широкообхватна | | | |
| Biarritz | Широкообхватна | | | |
| Bordeaux | Основна (Merignac) | Основна | | Основна |
| Boulogne | | Широкообхватна | | |
| Brest | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Caen | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Calais | | Основна | | Основна (Eurotunnel) |
| Cayenne | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Chalon-sur-Saône | | | Основна | |
| Chalons-sur-Marne | Широкообхватна (Paris-Vatry) | | | |
| Cherbourg | | Широкообхватна | | |
| Clermont-Ferrand | Широкообхватна | | | Широкообхватна |
| Dieppe | | Широкообхватна | | |
| Dijon | | | | Основна |
| Dunkerque | | Основна | Основна | Основна |
| Fort de France | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Guadeloupe | | Широкообхватна | | |
| La Rochelle | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Le Boulou | | | | Широкообхватна |
| Le Havre | | Основна | Основна | Основна |
| Lille | Основна (Lesquin) | | Основна | Основна (Dourges) |
| Limoges | Широкообхватна | | | |
| Lorient | | Широкообхватна | | |
| Lyon | Основна (St.Exupéry)* | | Основна | Основна |
| Marquion (Cambrai) | | | Широкообхватна | |
| Marseille | Основна (Provence) | Основна (Marseille)
  Основна (Fos-sur-Mer) | Основна (Fos-sur-Mer) | Основна (Miramas) |
| Mayotte | Широкообхватна | | | |
| Metz | | | Основна | |
| Montpellier | Широкообхватна | | | |
| Mulhouse | Широкообхватна (Mulhouse-Bale) | | Основна (Ottmarsheim) | |
| Nancy | | | Широкообхватна | |
| Nantes Saint-Nazaire | Широкообхватна (Nantes Atlantique) | Основна | | |
| Nesle | | | Широкообхватна | |
| Nice | Основна (Côte d'Azur)* | Широкообхватна | | |
| Nogent-sur-Seine | | | Широкообхватна | |
| Noyon | | | Широкообхватна | |
| Orléans | | | | Широкообхватна |
| Paris | Основна (Charles de Gaulle)*
  Основна (Orly)* | | Основна | Основна |
| Perpignan | | | | Широкообхватна |
| Point-à-Pitre | Широкообхватна | | | |
| Péronne | | | Широкообхватна | |
| Port Réunion | | Широкообхватна | | |
| Rennes | | | | Широкообхватна |
| Roscoff | | Широкообхватна | | |
| Rouen | | Основна | Основна | |
| Sète | | Широкообхватна | Широкообхватна | |
| Saint-Denis-Gillot | Широкообхватна | | | |
| Saint-Malo | | Широкообхватна | | |
| Strasbourg | Широкообхватна (Strasbourg Entzheim) | | Основна | Основна |
| Thionville | | | Широкообхватна | |
| Toulon | | Широкообхватна | | |
| Toulouse | Основна (Blagnac) | | | Основна |
| Valenciennes | | | Широкообхватна | |
| Villefranche-sur-Saône | | | Широкообхватна | |
| HR | Dubrovnik | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Osijek | Широкообхватна | | Широкообхватна | |
| Ploče | | Широкообхватна | | |
| Pula | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Rijeka | Широкообхватна | Основна | | |
| Šibenik | | Широкообхватна | | |
| Sisak | | | Широкообхватна | |
| Slavonski Brod | | | Основна | |
| Split | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Vukovar | | | Основна | |
| Zadar | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Zagreb | Основна | | | Основна |
| IT | Alghero | Широкообхватна | | | |
| Ancona | Широкообхватна | Основна | | Основна (Iesi) |
| Augusta | | Основна | | |
| Bari | Широкообхватна | Основна | | Основна |
| Bologna | Основна | | | Основна |
| Bolzano | Широкообхватна | | | |
| Brescia | Широкообхватна | | | Широкообхватна |
| Brindisi | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Cagliari | Основна | Основна (Porto Foxi, Cagliari) | | |
| Carloforte | | Широкообхватна | | |
| Catania | Широкообхватна (Fontanarossa, Comiso emergency runway) | | | Широкообхватна |
| Cervignano | | | | Основна |
| Chioggia | | Широкообхватна | Широкообхватна | |
| Civitavecchia | | Широкообхватна | | |
| Cremona | | | Основна | |
| Firenze | Широкообхватна | | | Основна (Prato) |
| Foggia | Широкообхватна | | | |
| Forlìí | Широкообхватна | | | |
| Fiumicino | | Широкообхватна | | |
| Gaeta | | Широкообхватна | | |
| Gallarate | | | | Широкообхватна |
| Gela | | Широкообхватна | | |
| Genova | Основна | Основна | | Основна (Vado) |
| Gioia Tauro | | Основна | | |
| Golfo Aranci | | Широкообхватна | | |
| La Maddalena | | Широкообхватна | | |
| La Spezia | | Основна | | |
| Lamezia Terme | Широкообхватна | | | |
| Lampedusa | Широкообхватна | | | |
| Livorno | | Основна | | Основна (Guasticce Collesalvetti) |
| Mantova | | | Основна | Широкообхватна |
| Marina di Carrara | | Широкообхватна | | |
| Messina | | Широкообхватна | | |
| Milano | Основна (Linate)*
  Основна (Malpensa)*
  Основна (Bergamo Orio al Serio) | | Широкообхватна | Основна (Milano Smistamento) |
| Milazzo | | Широкообхватна | | |
| Monfalcone | | Широкообхватна | Широкообхватна | |
| Mortara | | | | Широкообхватна |
| Napoli | Основна (Capodichino) | Основна | | Основна (Nola)
  Основна (Marcianise-Maddaloni) |
| Novara | | | | Основна |
| Olbia | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Orte | | | | Широкообхватна |
| Padova | | | | Основна |
| Palau | | Широкообхватна | | |
| Palermo | Основна | Основна (Palermo Основна (Termini Imerese terminal) | | |
| Pantelleria | Широкообхватна | | | |
| Parma | | | | Широкообхватна (Bianconese di Fontevivo) |
| Pescara | Широкообхватна | | | Широкообхватна (Manoppello) |
| Piacenza | | | | Широкообхватна |
| Piombino | | Широкообхватна | | |
| Pisa | Широкообхватна | | | |
| Porto Levante | | Широкообхватна | Широкообхватна | |
| Porto Nogaro | | | Широкообхватна | |
| Porto Torres | | Широкообхватна | | |
| Portoferraio | | Широкообхватна | | |
| Portovesme | | Широкообхватна | | |
| Ravenna | | Основна | Основна | |
| Reggio Calabria | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Rivalta Scrivia | | | | Широкообхватна |
| Roma | Основна (Fiumicino)*
  Широкообхватна (Ciampino) | | | Основна (Pomezia) |
| Rovigo | | | Широкообхватна | Широкообхватна |
| Salerno | | Широкообхватна | | |
| Savona - Vado | | Широкообхватна | | |
| Siracusa | | Широкообхватна | | |
| Taranto | | Основна | | |
| Torino | Основна | | | Основна (Orbassano) |
| Trapani | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Trento | | | | Широкообхватна |
| Treviso | Широкообхватна | | | |
| Trieste | Широкообхватна | Основна | Основна | |
| Venezia | Основна | Основна | Основна | |
| Verona | Широкообхватна | | | Основна |
| CY | Larnaka | Основна | Широкообхватна | | |
| Lefkosia | | | | |
| Lemesos | | Основна | | |
| Pafos | Широкообхватна | | | |
| LV | Daugavpils | Широкообхватна | | | |
| Liepaja | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Rīga | Основна (International)* | Основна | | |
| Ventspils | Широкообхватна | Основна | | |
| LT | Kaunas | Широкообхватна | | | Основна |
| Klaipėda | | Основна | | Основна |
| Palanga | Широкообхватна | | | |
| Vilnius | Основна | | | Основна |
| LU | Luxembourg | Основна | | Основна (Mertert) | Основна (Bettembourg) |
| HU | Baja | | | Широкообхватна | |
| Budapest | Основна (Liszt Ferenc)* | | Основна (Csepel) | Основна (Soroksár) |
| Debrecen | Широкообхватна | | | |
| Dunaujvaros | | | Широкообхватна | |
| Győr | | | Широкообхватна (Győr-Gönyű) | |
| Komárom | | | Основна | |
| Miskolc | | | | Широкообхватна |
| Mohacs | | | Широкообхватна | |
| Paks | | | Широкообхватна | |
| Sarmellek | Широкообхватна | | | |
| Sopron | | | | Широкообхватна |
| Szeged | | | Широкообхватна | |
| Székesfehérvár | | | | Широкообхватна |
| Zahony | | | | Широкообхватна |
| MT | Cirkewwa | | Широкообхватна | | |
| Marsaxlokk | | Основна | | |
| Mgarr | | Широкообхватна | | |
| Valletta | Основна (Malta - Luqa) | Основна | | |
| NL | Alblasserdam | | | Широкообхватна | |
| Almelo | | | Основна | |
| Almere | | | Широкообхватна | |
| Alphen aan den Rijn | | | Широкообхватна | |
| Amsterdam | Основна (Schiphol)* | Основна | Основна | Основна |
| Arnhem | | | Широкообхватна | |
| Bergen op Zoom | | | Основна | |
| Beverwijk | | Широкообхватна | | |
| Born | | | Широкообхватна | |
| Cuijk | | | Широкообхватна | |
| Delfzijl/Eemshaven | | Широкообхватна | | |
| Den Bosch | | | Широкообхватна | |
| Den Helder | | Широкообхватна | | |
| Deventer | | | Основна | |
| Dordrecht | | Широкообхватна | Широкообхватна | |
| Eemshaven | | Широкообхватна | Широкообхватна | |
| Eindhoven | Широкообхватна | | | |
| Enschede | Широкообхватна | | Широкообхватна | |
| Geertruidenberg | | | Широкообхватна | |
| Gennep | | | Широкообхватна | |
| Gorinchem | | | Широкообхватна | |
| Gouda | | | Широкообхватна | |
| Grave | | | Широкообхватна | |
| Groningen | Широкообхватна | | Широкообхватна | |
| Harlingen | | Широкообхватна | | |
| Hengelo | | | Основна | |
| Kampen | | | Широкообхватна | |
| Lelystad | | | Широкообхватна | |
| Lemsterland | | | Широкообхватна | |
| Lochem | | | Широкообхватна | |
| Maasbracht | | | Широкообхватна | |
| Maasdriel | | | Широкообхватна | |
| Maassluis | | | Широкообхватна | |
| Maastricht | Широкообхватна Maastricht - Aachen) | | Широкообхватна | |
| Meppel | | | Широкообхватна | |
| Moerdijk | | Основна | Основна | |
| Nijmegen | | | Основна | |
| Oosterhout | | | Широкообхватна | |
| Oss | | | Широкообхватна | |
| Reimerswaal | | | Широкообхватна | |
| Ridderkerk | | | Широкообхватна | |
| Roermond | | | Широкообхватна | |
| Rotterdam | Основна | Основна | Основна | Основна |
| Sneek | | | Широкообхватна | |
| Stein | | | Широкообхватна | |
| Terneuzen, Vlissingen | | Основна (Terneuzen)
  Основна (Vlissingen) | Основна (Terneuzen)
  Основна (Vlissingen) | |
| Tiel | | | Широкообхватна | |
| Tilburg | | | Широкообхватна | |
| Utrecht | | | Основна | |
| Veghel | | | Широкообхватна | |
| Velsen/IJmuiden | | Широкообхватна | | |
| Venlo | | | Широкообхватна | Широкообхватна (Trade Port Noord Limburg) |
| Vlaardingen | | Широкообхватна | | |
| Wageningen | | | Широкообхватна | |
| Wanssum | | | Широкообхватна | |
| Zaandam | | | Широкообхватна | |
| Zaltbommel | | | Широкообхватна | |
| Zevenaar | | | Широкообхватна | |
| Zuidhorn | | | Широкообхватна | |
| Zwijndrecht | | | Широкообхватна | |
| Zwolle | | | Широкообхватна | |
| AT | Graz | Широкообхватна | | | Основна (Werndorf) |
| Innsbruck | Широкообхватна | | | |
| Klagenfurt - Villach | Широкообхватна (Klagenfurt) | | | Широкообхватна (Villach-Fürnitz) |
| Krems | | | Широкообхватна | |
| Linz - Wels | Широкообхватна (Linz) | | Основна (Enns),
  Широкообхватна (Linz) | Основна (Wels) |
| Salzburg | Широкообхватна | | | Широкообхватна |
| Wien | Основна (Schwechat)* | | Основна | Основна |
| Wolfurt | | | | Широкообхватна |
| Wörgl | | | | Широкообхватна |
| PL | Białystok | | | | Широкообхватна |
| Braniewo | | | | Широкообхватна |
| Bydgoszcz | Широкообхватна | | | Широкообхватна |
| Dorohusk / Okopy | | | | Широкообхватна |
| Ełk | | | | Широкообхватна |
| Gdánsk, Gdynia | Основна (Gdańsk) | Основна (Gdánsk)
  Основна (Gdynia) | | Основна |
| Katowice | Основна (Pyrzowice) | | | Основна (Slawkow)
  Широкообхватна (Gliwice / Pyrzowice) |
| Kraków | Основна | | | Основна |
| Łódź | Основна | | | Основна (Łodz / Strykow) |
| Malaszewicze / Terespol | | | | Широкообхватна |
| Medyka / Zurawica | | | | Широкообхватна |
| Police | | Широкообхватна | Широкообхватна | |
| Poznań | Основна | | | Основна |
| Rzepin | | | | Широкообхватна |
| Rzeszow | Широкообхватна | | | |
| Szczecin, Świnoujście | Основна (Szczecin) | Основна (Szczecin)
  Основна (Świnoujście) | Основна (Szczecin)
  Основна (Świnoujście) | Основна (Szczecin)
  Основна (Świnoujście) |
| Warszawa | Основна* | | | Основна |
| Wrocław | Основна | | | Основна |
| PT | Abrantes / Entroncamento | | | | Широкообхватна |
| Aveiro | | Широкообхватна | | |
| Bragança | Широкообхватна | | | |
| Caniçal | | Широкообхватна | | |
| Corvo | Широкообхватна | | | |
| Elvas | | | | Широкообхватна |
| Faro | Широкообхватна | | | Широкообхватна (Loulé) |
| Flores | Широкообхватна | | | |
| Funchal | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Horta | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Lajes das Flores | | Широкообхватна | | |
| Lajes (Terceira) | Широкообхватна | | | |
| Lisboa | Основна* | Основна | | |
| Pico | Широкообхватна | | | |
| Ponta Delgada | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Portimão | | Широкообхватна | | |
| Porto | Основна (Sá Carneiro) | Основна (Leixões) | Основна | |
| Poceirão | | | | Основна |
| Porto Santo | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Praia da Vitória | | Широкообхватна | | |
| Santa Maria | Широкообхватна | | | |
| São Jorge | Широкообхватна | | | |
| Setúbal | | Широкообхватна | | |
| Sines | | Основна | | Основна (Grândola) |
| Vila Real | Широкообхватна | | | |
| RO | Bacău | Широкообхватна | | | |
| Baia Mare | Широкообхватна | | | |
| Brăila | | Широкообхватна | Широкообхватна | |
| Brașov | | | | Широкообхватна |
| București | Основна (Henri Coandă) | | Широкообхватна (1 Decembrie)
  Широкообхватна (Glina) | Основна |
| Calafat | | | Основна | |
| Călărași | | | Широкообхватна | |
| Cernavodă | | | Основна | |
| Cluj-Napoca | Широкообхватна | | | Широкообхватна |
| Constanța | Широкообхватна | Основна | Основна | |
| Craiova | Широкообхватна | | | Основна |
| Drobeta Turnu Severin | | | Основна | |
| Galați | | Основна | Основна | |
| Giurgiu | | | Основна | |
| Iași | Широкообхватна | | | |
| Medgidia | | | Широкообхватна | |
| Moldova Veche | | | Широкообхватна | |
| Oltenița | | | Широкообхватна | |
| Oradea | Широкообхватна | | | |
| Sibiu | Широкообхватна | | | |
| Suceava | Широкообхватна | | | Широкообхватна |
| Sulina | | Широкообхватна | Широкообхватна | |
| Timișoara | Основна | | | Основна |
| Tulcea | Широкообхватна | Широкообхватна | Широкообхватна | |
| Turda | | | | Широкообхватна |
| SI | Koper | | Основна | | |
| Ljubljana | Основна | | | Основна |
| Maribor | Широкообхватна | | | Широкообхватна |
| Portoroz | Широкообхватна | | | |
| SK | Bratislava | Основна | | Основна | Основна |
| Komárno | | | Основна | |
| Kosice | Широкообхватна | | | Широкообхватна |
| Leopoldov-Sulekovo | | | | Широкообхватна |
| Poprad Tatry | Широкообхватна | | | |
| Žilina | | | | Основна |
| FI | Eckerö | | Широкообхватна | | |
| Enontekiö | Широкообхватна | | | |
| Hanko | | Широкообхватна | | |
| Helsinki | Основна (Vantaa)* | Основна | | |
| Ivalo | Широкообхватна | | | |
| Joensuu | Широкообхватна | | | |
| Jyväskylä | Широкообхватна | | | |
| Kajaani | Широкообхватна | | | |
| Kaskinen | | Широкообхватна | | |
| Kemi | Широкообхватна (Kemi-Tornio) | Широкообхватна | | |
| Kilpilahti (Sköldvik) | | Широкообхватна | | |
| Kittilä | Широкообхватна | | | |
| Kokkola | | Широкообхватна | | |
| Kotka-Hamina | | Основна (Hamina)
  Основна (Kotka) | | |
| Kouvola | | | | Основна |
| Kruunupyy | Широкообхватна | | | |
| Kuopio | Широкообхватна | | | |
| Kuusamo | Широкообхватна | | | |
| Laappenranta | Широкообхватна | | | |
| Maarianhamina | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Oulu | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Pietarsaari | | Широкообхватна | | |
| Pori | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Rauma | | Широкообхватна | | |
| Rautaruukki/Raahe | | Широкообхватна | | |
| Rovaniemi | Широкообхватна | | | |
| Savonlinna | Широкообхватна | | | |
| Tampere | Широкообхватна | | | Широкообхватна |
| Turku-Naantali | Основна (Turku) | Основна (Turku)
  Основна (Naantali) | | |
| Vaasa | Широкообхватна | | | |
| SE | Aengelholm | Широкообхватна | | | |
| Almhult | | | | Широкообхватна |
| Arvidsjaur | Широкообхватна | | | |
| Gaellivare | Широкообхватна | | | |
| Gavle | | Широкообхватна | | |
| Göteborg | Основна (Landvetter) | Основна | | Основна |
| Grisslehamn | | Широкообхватна | | |
| Hagfors | Широкообхватна | | | |
| Halmstad | | Широкообхватна | | |
| Helsingborg | | Широкообхватна | | |
| Hemavan | Широкообхватна | | | |
| Jönköping | Широкообхватна | | | Широкообхватна |
| Kalmar | Широкообхватна | | | |
| Kapellskär | | Широкообхватна | | |
| Karlshamn | | Широкообхватна | | |
| Karlskrona | | Широкообхватна | | |
| Kiruna | Широкообхватна | | | |
| Koeping | | Широкообхватна | Широкообхватна | |
| Luleå | Широкообхватна | Основна | | |
| Lycksele | Широкообхватна | | | |
| Malmö | Основна (Sturup) | Основна | | Основна |
| Mora | Широкообхватна | | | |
| Norrkoping | | Широкообхватна | | |
| Nyköping | Широкообхватна (Stockholm Skavska) | | | |
| Oskarshamn | | Широкообхватна | | |
| Orebro | Широкообхватна | | | Основна (Hallsberg) |
| Ostersund | Широкообхватна | | | |
| Oxelöosund | | Широкообхватна | | |
| Pajala | Широкообхватна | | | |
| Ronneby | Широкообхватна | | | |
| Skellefteaa | Широкообхватна | | | |
| Stenungsund | | Широкообхватна | | |
| Stockholm | Основна (Arlanda)*
  Широкообхватна (Bromma) | Основна (Stockholm)
  Широкообхватна (Nynäshamn) | | Основна |
| Stromstad | | Широкообхватна | | |
| Sundsvall | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Sveg | Широкообхватна | | | |
| Trelleborg | | Основна | | Основна |
| Umeåâ | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Rosersberg | | | | Широкообхватна |
| Varberg | | Широкообхватна | | |
| Västeråas | | Широкообхватна | Широкообхватна | |
| Vilhelmina | Широкообхватна | | | |
| Visby | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Ystad | | Широкообхватна | | |
| UK | Aberdeen | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Barra | Широкообхватна | | | |
| Belfast | Широкообхватна (City)
  Широкообхватна (International) | Основна | | |
| Benbecula | Широкообхватна | | | |
| Birmingham | Основна* | | | Основна |
| Bournemouth | Широкообхватна | | | |
| Bristol | Основна | Основна | | |
| Loch Ryan Ports | | Широкообхватна | | |
| Campbeltown | Широкообхватна | | | |
| Cardiff-Newport | Широкообхватна | Основна (Cardiff)
  Основна (Newport) | | |
| Corby | | | | Широкообхватна (Eurohub) |
| Cromarty Firth | | Широкообхватна | | |
| Daventry | | | | Широкообхватна (Intl. Rail Freight Terminal) |
| Dover/Folkestone | | Основна | | |
| Durham | Широкообхватна | | | |
| Edinburgh | Основна* | Основна (Forth, Grangemouth, Rosyth and Leith) | | |
| Exeter | Широкообхватна | | | |
| Felixstowe-Harwich | | Основна (Felixstowe)
  Основна (Harwich) | | |
| Fishguard | | Широкообхватна | | |
| Glasgow | Основна* | Основна (Clydeport, King George V dock, Hunterston and Greenock) | | Основна (Mossend/ Coatbridge) |
| Glensanda | | Широкообхватна | | |
| Goole | | Широкообхватна | | |
| Grimsby/Immingham | | Основна (Grimsby and Immingham) | | |
| Heysham | | Широкообхватна | | |
| Holyhead | | Широкообхватна | | |
| Hull | | Широкообхватна | | |
| Inverness | Широкообхватна | | | |
| Ipswich | | Широкообхватна | | |
| Islay | Широкообхватна | | | |
| Kirkwall | Широкообхватна | | | |
| Larne | | Широкообхватна | | |
| Leeds | Основна (Leeds/ Bradford) | | | Основна (Leeds/ Wakefield RRT) |
| Liverpool | Широкообхватна | Основна | | Основна |
| London | Основна (City)
  Основна (Gatwick)*
  Основна (Heathrow)*
  Основна (Luton)*
  Основна (Stansted)* | Основна (London, London Gateway, Tilbury) | | |
| Londonderry | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Manchester | Основна* | Широкообхватна (Manchester and Port Salford) | | |
| Medway | | Широкообхватна (Thamesport, Sheerness) | | |
| Milford Haven | | Основна | | |
| Newcastle | Широкообхватна | | | |
| Newquay | Широкообхватна | | | |
| Norwich | Широкообхватна | | | |
| Nottingham | Основна (East Midlands) | | | |
| Orkney | | Широкообхватна | | |
| Plymouth | | Широкообхватна | | |
| Poole | | Широкообхватна | | |
| Port Salford | | Широкообхватна | | |
| Port Talbot | | Широкообхватна | | |
| Prestwick | Широкообхватна | | | |
| Ramsgate | Широкообхватна (Kent International) | Широкообхватна | | |
| River Hull and Humber | | Широкообхватна | | |
| Scilly Isles | Широкообхватна | | | |
| Scrabster | | Широкообхватна | | |
| Selby | | | | Широкообхватна |
| Sheffield | Широкообхватна (Doncaster - Sheffield) | | | Основна (Doncaster RRT) |
| Shetland Islands | Широкообхватна | | | |
| Southampton, Portsmouth | Широкообхватна (Southampton) | Основна (Southampton)
  Широкообхватна (Portsmouth) | | |
| Stornoway | Широкообхватна | Широкообхватна | | |
| Sullom Voe | | Широкообхватна | | |
| Sumburgh | Широкообхватна | | | |
| Teesport | | Основна | | |
| Tiree | Широкообхватна | | | |
| Tyne | | Широкообхватна | | |
| Ullapool | | Широкообхватна | | |
| Warrenpoint | | Широкообхватна | | |
| Wick | Широкообхватна | | | |

ДЧ

ИМЕ НА ВЪЗЕЛА

ЛЕТИЩЕ

МОРСКО ПРИСТАНИЩЕ

ВЪТРЕШНОВОДНО ПРИСТАНИЩЕ

ЖЕЛЕЗОПЪТЕН-ПЪТЕН ТЕРМИНАЛ

BE

Aalst

Широкообхватна

Albertkanaal

Основна

Antwerpen

Основна

Основна

Основна

Athus

Широкообхватна

Avelgem

Широкообхватна

Bruxelles/Brussel

Основна

(National/Nationaal)*

Основна

Charleroi

Широкообхватна

Широкообхватна. (Can. Charleroi.-Bruxelles),

Широкообхватна (Sambre)

Clabecq

Широкообхватна

Gent

Основна

Основна

Grimbergen

Широкообхватна

Kortrijk

Основна (Bossuit)

Liège

Основна

Основна (Can.Albert)

Основна (Meuse)

Mons

Широкообхватна (Centre/Borinage)

Namur

Основна (Meuse),

Широкообхватна (Sambre)

Oostende, Zeebrugge

Широкообхватна (Oostende)

Основна (Oostende)

Основна (Zeebrugge)

Roeselare

Широкообхватна

Tournai

Широкообхватна (Escaut)

Willebroek

Широкообхватна

BG

Бургас

Широкообхватна

Основна

Драгоман

Широкообхватна

Горна Оряховица

Широкообхватна

Основна

Лом

Широкообхватна

Оряхово

Широкообхватна

Пловдив

Широкообхватна

Основна

Русе

Основна

Основна

Силистра

Широкообхватна

София

Основна

Основна

Свиленград

Широкообхватна

Свищов

Широкообхватна

Варна

Широкообхватна

Широкообхватна

Видин

Основна

CZ

Brno

Широкообхватна

Широкообхватна

Decin

Основна

Основна

Lovosice

Широкообхватна

Широкообхватна

Mělník

Основна

Основна

Ostrava

Основна

Основна

Pardubice

Основна

Основна

Plzeň

Основна

Praha

Основна (Ruzyne Václav Havel)*

Основна (Praha Holesovice)

Широкообхватна (Libeň)

Широкообхватна (Radotín)

Широкообхватна (Smíchov)

Основна (Praha Uhrineves)

Přerov

Основна

Ústí nad Labem

Широкообхватна

Широкообхватна

DK

Aalborg

Широкообхватна

Широкообхватна

Aarhus

Основна

Основна

Billund

Широкообхватна

Branden

Широкообхватна

Ebeltoft

Широкообхватна

Esbjerg

Широкообхватна

Fredericia

Широкообхватна

Frederikshavn

Широкообхватна

Fur

Широкообхватна

Gedser

Широкообхватна

Helsingør

Широкообхватна

Hirtshals

Широкообхватна

Høje-Taastrup

Широкообхватна

Kalundborg

Широкообхватна

København

Основна (Kastrup)*

Основна

Основна

Køge

Широкообхватна

Широкообхватна

Nordby (Fanø)

Широкообхватна

Odense

Широкообхватна

Padborg

Широкообхватна

Rødby

Широкообхватна

Rønne

Широкообхватна

Широкообхватна

Sjællands Odde Ferry Port

Широкообхватна

Spodsbjerg

Широкообхватна

Tårs (Nakskov)

Широкообхватна

Taulov

Основна

Vejle

Широкообхватна

DE

Andernach

Широкообхватна

Широкообхватна

Aschaffenburg

Широкообхватна

Широкообхватна

Augsburg

Bendorf

Широкообхватна

Bensersiel

Широкообхватна

Bergkamen

Широкообхватна

Berlin

Основна (Berlin-Brandenburg Intl.)*

Основна

Основна (Großbeeren)

Bielefeld

Bonn

Широкообхватна

Bottrop

Широкообхватна

Brake

Широкообхватна

Brandenburg

Широкообхватна

Braunschweig

Основна

Основна

Breisach

Широкообхватна

Bremen, Bremerhaven

Основна (Bremen)

Основна (Bremen)

Основна (Bremerhaven)

Основна (Bremen)

Основна (Bremerhaven)

Основна (Bremen)

Brunsbuettel

Широкообхватна

Широкообхватна

Buelstringen

Широкообхватна

Coelln-Neuessen

Широкообхватна

Cuxhaven

Широкообхватна

Широкообхватна

Dormagen

Широкообхватна

Dörpen

Широкообхватна

Широкообхватна

Dortmund

Широкообхватна

Основна

Основна

Dresden

Широкообхватна

Широкообхватна

Duisburg

Основна

Широкообхватна (Homberg)

Основна

Düsseldorf

Основна*

Основна (Neuss)

Emden

Широкообхватна

Широкообхватна

Emmelsum/Wesel

Широкообхватна

Emmerich

Широкообхватна

Широкообхватна

Erfurt

Широкообхватна

Essen

Широкообхватна

Estorf

Широкообхватна

Floersheim

Широкообхватна

Frankfurt/Main

Основна*

Основна

Основна

Gelsenkirchen

Широкообхватна

Germersheim

Широкообхватна

Широкообхватна

Gernsheim

Широкообхватна

Grosskrotzenburg

Широкообхватна

Hahn

Широкообхватна

Haldensleben

Широкообхватна

Широкообхватна

Haltern am See

Широкообхватна

Hamburg

Основна*

Основна

Основна

Основна

Hamm

Основна

Широкообхватна (Bönen)

Hannover

Основна

Основна

Основна

Heilbronn

Широкообхватна

Helgoland

Широкообхватна

Heringsdorf

Широкообхватна

Herne

Широкообхватна

Широкообхватна (Herne-Wanne)

Hof, Plauen

Широкообхватна

Honau

Широкообхватна

Ibbenbueren

Широкообхватна

Karlsruhe

Широкообхватна (Karlsruhe Baden-Baden)

Основна

Основна

Kassel

Широкообхватна

Kehl

Широкообхватна

Kelheim

Широкообхватна.

Kelsterbach

Широкообхватна.

Kiel

Широкообхватна

Koblenz

Основна

Основна

Köln

Основна (Köln-Bonn)*

Основна

Основна

Krefeld-Uerdingen

Широкообхватна

Langeoog

Широкообхватна

Leipzig, Halle

Основна

Основна (Schkopau)

Lengfurt-Wetterau

Широкообхватна

Leverkusen

Широкообхватна

Широкообхватна

Lingen

Широкообхватна

Lübeck

Основна

Основна

Основна

Lünen

Широкообхватна

Magdeburg

Основна

Основна

Mainz

Основна

Основна

Mannheim, Ludwigshafen

Основна

Широкообхватна (Ludwigshafen Mundenheim)

Основна

Marl

Широкообхватна

Mehrum

Широкообхватна

Memmingen

Широкообхватна

Широкообхватна

Minden

Широкообхватна

Широкообхватна

München

Основна*

Основна (Riem)

Münster, Osnabrück

Широкообхватна

Широкообхватна

Norddeich

Широкообхватна

Nordenham

Широкообхватна

Широкообхватна

Norderney

Широкообхватна

Nürnberg

Основна

Основна

Основна

Oldenburg

Широкообхватна

Orsoy

Широкообхватна

Osnabrück

Широкообхватна

Otterstadt

Широкообхватна

Paderborn

Широкообхватна (Paderborn Lippstadt)

Plochingen

Широкообхватна

Puttgarden

Широкообхватна

Rees

Широкообхватна

Regensburg

Основна

Rheinberg

Широкообхватна

Rostock

Широкообхватна

Основна

Основна

Saarlouis-Dillingen

Широкообхватна

Sassnitz

Широкообхватна

Schwarzheide

Широкообхватна

Singen

Широкообхватна

Speyer

Широкообхватна

Spyck

Широкообхватна

Stade-Bützfleth/Brunshausen

Широкообхватна

Широкообхватна

Stollhofen

Широкообхватна

Stolzenau

Широкообхватна

Straubing-Sand

Stuerzelberg

Широкообхватна

Stuttgart

Основна*

Основна

Основна (Kornwestheim)

Trier

Широкообхватна

Ulm

Широкообхватна (Dornstadt)

Vahldorf

Широкообхватна

Weeze

Широкообхватна

Wesel

Широкообхватна

Wesseling

Широкообхватна

Westerland-Sylt

Широкообхватна

Wiesbaden

Широкообхватна

Wilhemshaven

Основна

Wismar

Широкообхватна

Worms

Широкообхватна

Широкообхватна

Wörth am Rhein

Широкообхватна

Широкообхватна

EE

Heltermaa

Широкообхватна

Kardla

Широкообхватна

Koidula

Широкообхватна

Kuivastu

Широкообхватна

Kuressaare

Широкообхватна

Parnu

Широкообхватна

Широкообхватна

Paldiski South Harbor

Широкообхватна

Rohuküla

Широкообхватна

Sillamae

Широкообхватна

Tallinn

Основна

Основна (Old City Harbour,

Muuga Harbour,

Paljassaare Harbour)

Tartu

Широкообхватна

Virtsu

Широкообхватна

IE

Carraig Fhiáin/Carrickfin

Широкообхватна (Dún na nGall/Donegal)

Corcaigh/Cork

Основна

Основна

Baile Átha Cliath/Dublin

Основна*

Основна (G.D.A. port cluster)

Inis Mór/Inishmore

Широкообхватна

Ciarraí/Kerry - An Fearann

Fuar/Farranfore

Широкообхватна

An Cnoc/Knock

Широкообхватна (Cúige Chonnacht/Connaught)

Luimneach/Limerick

Широкообхватна (Sionainn/Shannon)

Основна (Sionainn-Faing/Shannon-Foynes)

Ros Láir/Rosslare

Широкообхватна (Europort)

Port Láirge/Waterford

Широкообхватна

Широкообхватна

EL

Alexandroupolis

Широкообхватна

Широкообхватна

Araxos

Широкообхватна

Astipalaia

Широкообхватна

Athína

Основна*

Основна (Piraeus)

Основна (Piraeus/Thriasso Pedio)

Chalkida

Широкообхватна

Chania

Широкообхватна

Широкообхватна (Souda)

Chios

Широкообхватна

Широкообхватна

Elefsina

Широкообхватна

Heraklion

Основна

Основна

Igoumenitsa

Основна

Ikaria

Широкообхватна

Ioannina

Широкообхватна

Kalamata

Широкообхватна

Широкообхватна

Kalymnos

Широкообхватна

Karpathos

Широкообхватна

Kassos

Широкообхватна

Kastelorizo

Широкообхватна

Kastoria

Широкообхватна

Katakolo

Широкообхватна

Kavala

Широкообхватна

Широкообхватна

Kefalonia

Широкообхватна

Kerkyra

Широкообхватна

Широкообхватна

Kithira

Широкообхватна

Kos

Широкообхватна

Kozani

Широкообхватна

Kyllini

Широкообхватна

Lamia

Широкообхватна

Lavrio (Sounio)

Широкообхватна

Leros

Широкообхватна

Limnos

Широкообхватна

Milos

Широкообхватна

Mykonos

Широкообхватна

Широкообхватна

Mytilini

Широкообхватна

Широкообхватна

Naxos

Широкообхватна

Широкообхватна

Nea Anchialos

Широкообхватна

Paros

Широкообхватна

Широкообхватна

Patras

Основна

Основна

Preveza

Широкообхватна

Rafina

Широкообхватна

Rodos

Широкообхватна

Широкообхватна

Samos

Широкообхватна

Santorini

Широкообхватна

Широкообхватна

Sitia

Широкообхватна

Skiathos

Широкообхватна

Широкообхватна

Skiros

Широкообхватна

Syros

Широкообхватна

Широкообхватна

Thessaloniki

Основна (Makedonia)

Основна

Основна

Volos

Широкообхватна

Zakinthos

Широкообхватна

ES

A Coruña

Широкообхватна

Основна

Alcáazar de San Juán

Основна

Algeciras

Основна (Bahía de Algeciras)

Alicante

Основна

Широкообхватна

Almería

Широкообхватна

Широкообхватна

Antequera (Bobadilla)

Основна

Arrecife

Широкообхватна (Lanzarote)

Широкообхватна

Arrubal (Logroño)

Широкообхватна

Avilés

Широкообхватна (Asturias)

Широкообхватна

Badajoz

Широкообхватна

Широкообхватна

Barcelona

Основна*

Основна

Основна

Bilbao

Основна

Основна

Основна

Burgos

Широкообхватна

Cádiz

Широкообхватна (Bahía de Cádiz)

Cala Sabina (Formentera)

Широкообхватна

Carboneras

Широкообхватна

Cartagena

Основна

Castellón

Широкообхватна

Ceuta

Широкообхватна

Córdoba

Основна

El Hierro

Широкообхватна

Широкообхватна (La Estaca)

El Penedèes (El Vendrell)

Широкообхватна

Ferrol

Широкообхватна

Figueras

Широкообхватна (El Far d'Emporda)

Fuerteventura

Широкообхватна

Широкообхватна (Puerto Rosario)

Gijón

Основна

Girona

Широкообхватна

Granada

Широкообхватна

Huelva

Основна

Huesca

Широкообхватна (PLHUS)

Ibiza

Широкообхватна

Широкообхватна (Eivissa)

Jerez

Широкообхватна

La Palma

Широкообхватна

Compr (Santa Cruz de La Palma)

Las Palmas

Основна

Основна

León

Широкообхватна

Основна

Linares

Широкообхватна

Madrid

Основна (Barajas)*

Основна (Norte y Sur)

Mahón (Menorca)

Широкообхватна

Широкообхватна

Málaga

Основна

Широкообхватна

Melilla

Широкообхватна

Широкообхватна

Monforte de Lemos (Ourense)

Широкообхватна

Motril

Широкообхватна

Murcia

Широкообхватна (San Javier)

Основна (ZAL)

Palma de Mallorca

Основна*

Основна

Pamplona

Широкообхватна

Широкообхватна (Noain)

Pasajes

Широкообхватна

Reus

Широкообхватна

Sagunto

Широкообхватна

Salamanca

Широкообхватна

Широкообхватна

San Cibrao

Широкообхватна

San Sebastián

Широкообхватна

Широкообхватна (Lezo)

San Sebastián de la Gomera

Широкообхватна

Широкообхватна

Santander

Широкообхватна

Широкообхватна

Широкообхватна (Torrelavega)

Santiago de Compostela

Широкообхватна

Sevilla

Основна

Основна

Основна

Tarragona

Основна

Tenerife

Широкообхватна (Norte: Los Rodeos)

Основна (Sur: Reina Sofía)

Основна (Santa Cruz)

Toledo

Широкообхватна

Tudela

Широкообхватна

Valencia

Основна

Основна

Valladolid

Широкообхватна

Основна

Vigo

Широкообхватна

Широкообхватна

Vitoria

Широкообхватна

Zaragoza

Широкообхватна

Основна

FR

Aiton-Bourgneuf

Широкообхватна

Ajaccio

Широкообхватна

Широкообхватна

Avignon

Основна

Bastia

Широкообхватна

Широкообхватна

Bayonne

Широкообхватна

Beauvais

Широкообхватна

Biarritz

Широкообхватна

Bordeaux

Основна (Merignac)

Основна

Основна

Boulogne

Широкообхватна

Brest

Широкообхватна

Широкообхватна

Caen

Широкообхватна

Широкообхватна

Calais

Основна

Основна (Eurotunnel)

Cayenne

Широкообхватна

Широкообхватна

Chalon-sur-Saône

Основна

Chalons-sur-Marne

Широкообхватна (Paris-Vatry)

Cherbourg

Широкообхватна

Clermont-Ferrand

Широкообхватна

Широкообхватна

Dieppe

Широкообхватна

Dijon

Основна

Dunkerque

Основна

Основна

Основна

Fort de France

Широкообхватна

Широкообхватна

Guadeloupe

Широкообхватна

La Rochelle

Широкообхватна

Широкообхватна

Le Boulou

Широкообхватна

Le Havre

Основна

Основна

Основна

Lille

Основна (Lesquin)

Основна

Основна (Dourges)

Limoges

Широкообхватна

Lorient

Широкообхватна

Lyon

Основна (St.Exupéry)*

Основна

Основна

Marquion (Cambrai)

Широкообхватна

Marseille

Основна (Provence)

Основна (Marseille)

Основна (Fos-sur-Mer)

Основна (Fos-sur-Mer)

Основна (Miramas)

Mayotte

Широкообхватна

Metz

Основна

Montpellier

Широкообхватна

Mulhouse

Широкообхватна (Mulhouse-Bale)

Основна (Ottmarsheim)

Nancy

Широкообхватна

Nantes Saint-Nazaire

Широкообхватна (Nantes Atlantique)

Основна

Nesle

Широкообхватна

Nice

Основна (Côte d'Azur)*

Широкообхватна

Nogent-sur-Seine

Широкообхватна

Noyon

Широкообхватна

Orléans

Широкообхватна

Paris

Основна (Charles de Gaulle)*

Основна (Orly)*

Основна

Основна

Perpignan

Широкообхватна

Point-à-Pitre

Широкообхватна

Péronne

Широкообхватна

Port Réunion

Широкообхватна

Rennes

Широкообхватна

Roscoff

Широкообхватна

Rouen

Основна

Основна

Sète

Широкообхватна

Широкообхватна

Saint-Denis-Gillot

Широкообхватна

Saint-Malo

Широкообхватна

Strasbourg

Широкообхватна (Strasbourg Entzheim)

Основна

Основна

Thionville

Широкообхватна

Toulon

Широкообхватна

Toulouse

Основна (Blagnac)

Основна

Valenciennes

Широкообхватна

Villefranche-sur-Saône

Широкообхватна

HR

Dubrovnik

Широкообхватна

Широкообхватна

Osijek

Широкообхватна

Широкообхватна

Ploče

Широкообхватна

Pula

Широкообхватна

Широкообхватна

Rijeka

Широкообхватна

Основна

Šibenik

Широкообхватна

Sisak

Широкообхватна

Slavonski Brod

Основна

Split

Широкообхватна

Широкообхватна

Vukovar

Основна

Zadar

Широкообхватна

Широкообхватна

Zagreb

Основна

Основна

IT

Alghero

Широкообхватна

Ancona

Широкообхватна

Основна

Основна (Iesi)

Augusta

Основна

Bari

Широкообхватна

Основна

Основна

Bologna

Основна

Основна

Bolzano

Широкообхватна

Brescia

Широкообхватна

Широкообхватна

Brindisi

Широкообхватна

Широкообхватна

Cagliari

Основна

Основна (Porto Foxi, Cagliari)

Carloforte

Широкообхватна

Catania

Широкообхватна (Fontanarossa, Comiso emergency runway)

Широкообхватна

Cervignano

Основна

Chioggia

Широкообхватна

Широкообхватна

Civitavecchia

Широкообхватна

Cremona

Основна

Firenze

Широкообхватна

Основна (Prato)

Foggia

Широкообхватна

Forlìí

Широкообхватна

Fiumicino

Широкообхватна

Gaeta

Широкообхватна

Gallarate

Широкообхватна

Gela

Широкообхватна

Genova

Основна

Основна

Основна (Vado)

Gioia Tauro

Основна

Golfo Aranci

Широкообхватна

La Maddalena

Широкообхватна

La Spezia

Основна

Lamezia Terme

Широкообхватна

Lampedusa

Широкообхватна

Livorno

Основна

Основна (Guasticce Collesalvetti)

Mantova

Основна

Широкообхватна

Marina di Carrara

Широкообхватна

Messina

Широкообхватна

Milano

Основна (Linate)*

Основна (Malpensa)*

Основна (Bergamo Orio al Serio)

Широкообхватна

Основна (Milano Smistamento)

Milazzo

Широкообхватна

Monfalcone

Широкообхватна

Широкообхватна

Mortara

Широкообхватна

Napoli

Основна (Capodichino)

Основна

Основна (Nola)

Основна (Marcianise-Maddaloni)

Novara

Основна

Olbia

Широкообхватна

Широкообхватна

Orte

Широкообхватна

Padova

Основна

Palau

Широкообхватна

Palermo

Основна

Основна (Palermo Основна (Termini Imerese terminal)

Pantelleria

Широкообхватна

Parma

Широкообхватна (Bianconese di Fontevivo)

Pescara

Широкообхватна

Широкообхватна (Manoppello)

Piacenza

Широкообхватна

Piombino

Широкообхватна

Pisa

Широкообхватна

Porto Levante

Широкообхватна

Широкообхватна

Porto Nogaro

Широкообхватна

Porto Torres

Широкообхватна

Portoferraio

Широкообхватна

Portovesme

Широкообхватна

Ravenna

Основна

Основна

Reggio Calabria

Широкообхватна

Широкообхватна

Rivalta Scrivia

Широкообхватна

Roma

Основна (Fiumicino)*

Широкообхватна (Ciampino)

Основна (Pomezia)

Rovigo

Широкообхватна

Широкообхватна

Salerno

Широкообхватна

Savona - Vado

Широкообхватна

Siracusa

Широкообхватна

Taranto

Основна

Torino

Основна

Основна (Orbassano)

Trapani

Широкообхватна

Широкообхватна

Trento

Широкообхватна

Treviso

Широкообхватна

Trieste

Широкообхватна

Основна

Основна

Venezia

Основна

Основна

Основна

Verona

Широкообхватна

Основна

CY

Larnaka

Основна

Широкообхватна

Lefkosia

Lemesos

Основна

Pafos

Широкообхватна

LV

Daugavpils

Широкообхватна

Liepaja

Широкообхватна

Широкообхватна

Rīga

Основна (International)*

Основна

Ventspils

Широкообхватна

Основна

LT

Kaunas

Широкообхватна

Основна

Klaipėda

Основна

Основна

Palanga

Широкообхватна

Vilnius

Основна

Основна

LU

Luxembourg

Основна

Основна (Mertert)

Основна (Bettembourg)

HU

Baja

Широкообхватна

Budapest

Основна (Liszt Ferenc)*

Основна (Csepel)

Основна (Soroksár)

Debrecen

Широкообхватна

Dunaujvaros

Широкообхватна

Győr

Широкообхватна (Győr-Gönyű)

Komárom

Основна

Miskolc

Широкообхватна

Mohacs

Широкообхватна

Paks

Широкообхватна

Sarmellek

Широкообхватна

Sopron

Широкообхватна

Szeged

Широкообхватна

Székesfehérvár

Широкообхватна

Zahony

Широкообхватна

MT

Cirkewwa

Широкообхватна

Marsaxlokk

Основна

Mgarr

Широкообхватна

Valletta

Основна (Malta - Luqa)

Основна

NL

Alblasserdam

Широкообхватна

Almelo

Основна

Almere

Широкообхватна

Alphen aan den Rijn

Широкообхватна

Amsterdam

Основна (Schiphol)*

Основна

Основна

Основна

Arnhem

Широкообхватна

Bergen op Zoom

Основна

Beverwijk

Широкообхватна

Born

Широкообхватна

Cuijk

Широкообхватна

Delfzijl/Eemshaven

Широкообхватна

Den Bosch

Широкообхватна

Den Helder

Широкообхватна

Deventer

Основна

Dordrecht

Широкообхватна

Широкообхватна

Eemshaven

Широкообхватна

Широкообхватна

Eindhoven

Широкообхватна

Enschede

Широкообхватна

Широкообхватна

Geertruidenberg

Широкообхватна

Gennep

Широкообхватна

Gorinchem

Широкообхватна

Gouda

Широкообхватна

Grave

Широкообхватна

Groningen

Широкообхватна

Широкообхватна

Harlingen

Широкообхватна

Hengelo

Основна

Kampen

Широкообхватна

Lelystad

Широкообхватна

Lemsterland

Широкообхватна

Lochem

Широкообхватна

Maasbracht

Широкообхватна

Maasdriel

Широкообхватна

Maassluis

Широкообхватна

Maastricht

Широкообхватна Maastricht - Aachen)

Широкообхватна

Meppel

Широкообхватна

Moerdijk

Основна

Основна

Nijmegen

Основна

Oosterhout

Широкообхватна

Oss

Широкообхватна

Reimerswaal

Широкообхватна

Ridderkerk

Широкообхватна

Roermond

Широкообхватна

Rotterdam

Основна

Основна

Основна

Основна

Sneek

Широкообхватна

Stein

Широкообхватна

Terneuzen, Vlissingen

Основна (Terneuzen)

Основна (Vlissingen)

Основна (Terneuzen)

Основна (Vlissingen)

Tiel

Широкообхватна

Tilburg

Широкообхватна

Utrecht

Основна

Veghel

Широкообхватна

Velsen/IJmuiden

Широкообхватна

Venlo

Широкообхватна

Широкообхватна (Trade Port Noord Limburg)

Vlaardingen

Широкообхватна

Wageningen

Широкообхватна

Wanssum

Широкообхватна

Zaandam

Широкообхватна

Zaltbommel

Широкообхватна

Zevenaar

Широкообхватна

Zuidhorn

Широкообхватна

Zwijndrecht

Широкообхватна

Zwolle

Широкообхватна

AT

Graz

Широкообхватна

Основна (Werndorf)

Innsbruck

Широкообхватна

Klagenfurt - Villach

Широкообхватна (Klagenfurt)

Широкообхватна (Villach-Fürnitz)

Krems

Широкообхватна

Linz - Wels

Широкообхватна (Linz)

Основна (Enns),

Широкообхватна (Linz)

Основна (Wels)

Salzburg

Широкообхватна

Широкообхватна

Wien

Основна (Schwechat)*

Основна

Основна

Wolfurt

Широкообхватна

Wörgl

Широкообхватна

PL

Białystok

Широкообхватна

Braniewo

Широкообхватна

Bydgoszcz

Широкообхватна

Широкообхватна

Dorohusk / Okopy

Широкообхватна

Ełk

Широкообхватна

Gdánsk, Gdynia

Основна (Gdańsk)

Основна (Gdánsk)

Основна (Gdynia)

Основна

Katowice

Основна (Pyrzowice)

Основна (Slawkow)

Широкообхватна (Gliwice / Pyrzowice)

Kraków

Основна

Основна

Łódź

Основна

Основна (Łodz / Strykow)

Malaszewicze / Terespol

Широкообхватна

Medyka / Zurawica

Широкообхватна

Police

Широкообхватна

Широкообхватна

Poznań

Основна

Основна

Rzepin

Широкообхватна

Rzeszow

Широкообхватна

Szczecin, Świnoujście

Основна (Szczecin)

Основна (Szczecin)

Основна (Świnoujście)

Основна (Szczecin)

Основна (Świnoujście)

Основна (Szczecin)

Основна (Świnoujście)

Warszawa

Основна*

Основна

Wrocław

Основна

Основна

PT

Abrantes / Entroncamento

Широкообхватна

Aveiro

Широкообхватна

Bragança

Широкообхватна

Caniçal

Широкообхватна

Corvo

Широкообхватна

Elvas

Широкообхватна

Faro

Широкообхватна

Широкообхватна (Loulé)

Flores

Широкообхватна

Funchal

Широкообхватна

Широкообхватна

Horta

Широкообхватна

Широкообхватна

Lajes das Flores

Широкообхватна

Lajes (Terceira)

Широкообхватна

Lisboa

Основна*

Основна

Pico

Широкообхватна

Ponta Delgada

Широкообхватна

Широкообхватна

Portimão

Широкообхватна

Porto

Основна (Sá Carneiro)

Основна (Leixões)

Основна

Poceirão

Основна

Porto Santo

Широкообхватна

Широкообхватна

Praia da Vitória

Широкообхватна

Santa Maria

Широкообхватна

São Jorge

Широкообхватна

Setúbal

Широкообхватна

Sines

Основна

Основна (Grândola)

Vila Real

Широкообхватна

RO

Bacău

Широкообхватна

Baia Mare

Широкообхватна

Brăila

Широкообхватна

Широкообхватна

Brașov

Широкообхватна

București

Основна (Henri Coandă)

Широкообхватна (1 Decembrie)

Широкообхватна (Glina)

Основна

Calafat

Основна

Călărași

Широкообхватна

Cernavodă

Основна

Cluj-Napoca

Широкообхватна

Широкообхватна

Constanța

Широкообхватна

Основна

Основна

Craiova

Широкообхватна

Основна

Drobeta Turnu Severin

Основна

Galați

Основна

Основна

Giurgiu

Основна

Iași

Широкообхватна

Medgidia

Широкообхватна

Moldova Veche

Широкообхватна

Oltenița

Широкообхватна

Oradea

Широкообхватна

Sibiu

Широкообхватна

Suceava

Широкообхватна

Широкообхватна

Sulina

Широкообхватна

Широкообхватна

Timișoara

Основна

Основна

Tulcea

Широкообхватна

Широкообхватна

Широкообхватна

Turda

Широкообхватна

SI

Koper

Основна

Ljubljana

Основна

Основна

Maribor

Широкообхватна

Широкообхватна

Portoroz

Широкообхватна

SK

Bratislava

Основна

Основна

Основна

Komárno

Основна

Kosice

Широкообхватна

Широкообхватна

Leopoldov-Sulekovo

Широкообхватна

Poprad Tatry

Широкообхватна

Žilina

Основна

FI

Eckerö

Широкообхватна

Enontekiö

Широкообхватна

Hanko

Широкообхватна

Helsinki

Основна (Vantaa)*

Основна

Ivalo

Широкообхватна

Joensuu

Широкообхватна

Jyväskylä

Широкообхватна

Kajaani

Широкообхватна

Kaskinen

Широкообхватна

Kemi

Широкообхватна (Kemi-Tornio)

Широкообхватна

Kilpilahti (Sköldvik)

Широкообхватна

Kittilä

Широкообхватна

Kokkola

Широкообхватна

Kotka-Hamina

Основна (Hamina)

Основна (Kotka)

Kouvola

Основна

Kruunupyy

Широкообхватна

Kuopio

Широкообхватна

Kuusamo

Широкообхватна

Laappenranta

Широкообхватна

Maarianhamina

Широкообхватна

Широкообхватна

Oulu

Широкообхватна

Широкообхватна

Pietarsaari

Широкообхватна

Pori

Широкообхватна

Широкообхватна

Rauma

Широкообхватна

Rautaruukki/Raahe

Широкообхватна

Rovaniemi

Широкообхватна

Savonlinna

Широкообхватна

Tampere

Широкообхватна

Широкообхватна

Turku-Naantali

Основна (Turku)

Основна (Turku)

Основна (Naantali)

Vaasa

Широкообхватна

SE

Aengelholm

Широкообхватна

Almhult

Широкообхватна

Arvidsjaur

Широкообхватна

Gaellivare

Широкообхватна

Gavle

Широкообхватна

Göteborg

Основна (Landvetter)

Основна

Основна

Grisslehamn

Широкообхватна

Hagfors

Широкообхватна

Halmstad

Широкообхватна

Helsingborg

Широкообхватна

Hemavan

Широкообхватна

Jönköping

Широкообхватна

Широкообхватна

Kalmar

Широкообхватна

Kapellskär

Широкообхватна

Karlshamn

Широкообхватна

Karlskrona

Широкообхватна

Kiruna

Широкообхватна

Koeping

Широкообхватна

Широкообхватна

Luleå

Широкообхватна

Основна

Lycksele

Широкообхватна

Malmö

Основна (Sturup)

Основна

Основна

Mora

Широкообхватна

Norrkoping

Широкообхватна

Nyköping

Широкообхватна (Stockholm Skavska)

Oskarshamn

Широкообхватна

Orebro

Широкообхватна

Основна (Hallsberg)

Ostersund

Широкообхватна

Oxelöosund

Широкообхватна

Pajala

Широкообхватна

Ronneby

Широкообхватна

Skellefteaa

Широкообхватна

Stenungsund

Широкообхватна

Stockholm

Основна (Arlanda)*

Широкообхватна (Bromma)

Основна (Stockholm)

Широкообхватна (Nynäshamn)

Основна

Stromstad

Широкообхватна

Sundsvall

Широкообхватна

Широкообхватна

Sveg

Широкообхватна

Trelleborg

Основна

Основна

Umeåâ

Широкообхватна

Широкообхватна

Rosersberg

Широкообхватна

Varberg

Широкообхватна

Västeråas

Широкообхватна

Широкообхватна

Vilhelmina

Широкообхватна

Visby

Широкообхватна

Широкообхватна

Ystad

Широкообхватна

UK

Aberdeen

Широкообхватна

Широкообхватна

Barra

Широкообхватна

Belfast

Широкообхватна (City)

Широкообхватна (International)

Основна

Benbecula

Широкообхватна

Birmingham

Основна*

Основна

Bournemouth

Широкообхватна

Bristol

Основна

Основна

Loch Ryan Ports

Широкообхватна

Campbeltown

Широкообхватна

Cardiff-Newport

Широкообхватна

Основна (Cardiff)

Основна (Newport)

Corby

Широкообхватна (Eurohub)

Cromarty Firth

Широкообхватна

Daventry

Широкообхватна (Intl. Rail Freight Terminal)

Dover/Folkestone

Основна

Durham

Широкообхватна

Edinburgh

Основна*

Основна (Forth, Grangemouth, Rosyth and Leith)

Exeter

Широкообхватна

Felixstowe-Harwich

Основна (Felixstowe)

Основна (Harwich)

Fishguard

Широкообхватна

Glasgow

Основна*

Основна (Clydeport, King George V dock, Hunterston and Greenock)

Основна (Mossend/ Coatbridge)

Glensanda

Широкообхватна

Goole

Широкообхватна

Grimsby/Immingham

Основна (Grimsby and Immingham)

Heysham

Широкообхватна

Holyhead

Широкообхватна

Hull

Широкообхватна

Inverness

Широкообхватна

Ipswich

Широкообхватна

Islay

Широкообхватна

Kirkwall

Широкообхватна

Larne

Широкообхватна

Leeds

Основна (Leeds/ Bradford)

Основна (Leeds/ Wakefield RRT)

Liverpool

Широкообхватна

Основна

Основна

London

Основна (City)

Основна (Gatwick)*

Основна (Heathrow)*

Основна (Luton)*

Основна (Stansted)*

Основна (London, London Gateway, Tilbury)

Londonderry

Широкообхватна

Широкообхватна

Manchester

Основна*

Широкообхватна (Manchester and Port Salford)

Medway

Широкообхватна (Thamesport, Sheerness)

Milford Haven

Основна

Newcastle

Широкообхватна

Newquay

Широкообхватна

Norwich

Широкообхватна

Nottingham

Основна (East Midlands)

Orkney

Широкообхватна

Plymouth

Широкообхватна

Poole

Широкообхватна

Port Salford

Широкообхватна

Port Talbot

Широкообхватна

Prestwick

Широкообхватна

Ramsgate

Широкообхватна (Kent International)

Широкообхватна

River Hull and Humber

Широкообхватна

Scilly Isles

Широкообхватна

Scrabster

Широкообхватна

Selby

Широкообхватна

Sheffield

Широкообхватна (Doncaster - Sheffield)

Основна (Doncaster RRT)

Shetland Islands

Широкообхватна

Southampton, Portsmouth

Широкообхватна (Southampton)

Основна (Southampton)

Широкообхватна (Portsmouth)

Stornoway

Широкообхватна

Широкообхватна

Sullom Voe

Широкообхватна

Sumburgh

Широкообхватна

Teesport

Основна

Tiree

Широкообхватна

Tyne

Широкообхватна

Ullapool

Широкообхватна

Warrenpoint

Широкообхватна

Wick

Широкообхватна

3.   Основни гранично-пропускателни пунктове от мрежата към съседни държави:

| Държава-членка на ЕС | Съседна държава | Гранично-пропускателен пункт (шосеен) | Гранично-пропускателен пункт (железопътен) |
| --- | --- | --- | --- |
| ФИНЛАНДИЯ | РУСИЯ | Vaalimaa | Vainikkala |
| ЕСТОНИЯ | РУСИЯ | Luhamaa | Koidula |
| ЛАТВИЯ | РУСИЯ | Terehova | Zilupe |
| БЕЛАРУС | Pāaternieki | Indra |
| ЛИТВА | РУСИЯ | Kybartai | Kybartai |
| БЕЛАРУС | Medininkai | Kena |
| ПОЛША | РУСИЯ | Grzechotki | Braniewo |
| БЕЛАРУС | Kukuryki | Terespol |
| УКРАЙНА | Korczowa | Przemyśl |
| СЛОВАКИЯ | УКРАЙНА | Vyšné Nemecké | Cierna nad Tisou |
| УНГАРИЯ | УКРАЙНА | Beregsurány | Záhony |
| СЪРБИЯ | Röszke | Kelebia |
| ХЪРВАТИЯ | СЪРБИЯ | Lipovac | Tovarnik |
| БОСНА И ХЕРЦЕГОВИНА | Svilaj | Slavonski Šamac |
| ЧЕРНА ГОРА | Karasovići | / |
| РУМЪНИЯ | УКРАЙНА | Siret | Vicsany |
| МОЛДОВА | Ungheni | Cristești Jijia |
| СЪРБИЯ | Moravița | Stamora Moravița |
| БЪЛГАРИЯ | СЪРБИЯ | Калотина | Калотина |
| БЮРМ | Гюешево | Гюешево |
| ТУРЦИЯ | Свиленград | Свиленград |
| ГЪРЦИЯ | АЛБАНИЯ | Kakavia | Krystallopigi |
| БЮРМ | Evzoni | Idomeni |
| ТУРЦИЯ | Kipi | Pythion |

Държава-членка на ЕС

Съседна държава

Гранично-пропускателен пункт (шосеен)

Гранично-пропускателен пункт (железопътен)

ФИНЛАНДИЯ

РУСИЯ

Vaalimaa

Vainikkala

ЕСТОНИЯ

РУСИЯ

Luhamaa

Koidula

ЛАТВИЯ

РУСИЯ

Terehova

Zilupe

БЕЛАРУС

Pāaternieki

Indra

ЛИТВА

РУСИЯ

Kybartai

Kybartai

БЕЛАРУС

Medininkai

Kena

ПОЛША

РУСИЯ

Grzechotki

Braniewo

БЕЛАРУС

Kukuryki

Terespol

УКРАЙНА

Korczowa

Przemyśl

СЛОВАКИЯ

УКРАЙНА

Vyšné Nemecké

Cierna nad Tisou

УНГАРИЯ

УКРАЙНА

Beregsurány

Záhony

СЪРБИЯ

Röszke

Kelebia

ХЪРВАТИЯ

СЪРБИЯ

Lipovac

Tovarnik

БОСНА И ХЕРЦЕГОВИНА

Svilaj

Slavonski Šamac

ЧЕРНА ГОРА

Karasovići

/

РУМЪНИЯ

УКРАЙНА

Siret

Vicsany

МОЛДОВА

Ungheni

Cristești Jijia

СЪРБИЯ

Moravița

Stamora Moravița

БЪЛГАРИЯ

СЪРБИЯ

Калотина

Калотина

БЮРМ

Гюешево

Гюешево

ТУРЦИЯ

Свиленград

Свиленград

ГЪРЦИЯ

АЛБАНИЯ

Kakavia

Krystallopigi

БЮРМ

Evzoni

Idomeni

ТУРЦИЯ

Kipi

Pythion

---

ПРИЛОЖЕНИЕ III

ПРИМЕРНИ КАРТИ НА ТРАНСЕВРОПЕЙСКАТА ТРАНСПОРТНА МРЕЖА, РАЗШИРЕНА КЪМ ОПРЕДЕЛЕНИ ТРЕТИ ДЪРЖАВИ

| | Схема за намиране на карти за съседни държави |
| --- | --- |
| |

Image

Схема за намиране на карти за съседни държави

Image

| | 11.1. | Примерно разширение към съседни държави
  Широкообхватна и основна мрежа: Вътрешноводни пътища и пристанища

  Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland |
| --- | --- | --- |

Image

11.1.

Примерно разширение към съседни държави

Широкообхватна и основна мрежа: Вътрешноводни пътища и пристанища

Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland

11

Image

Image

| | 11.2. | Примерно разширение към съседни държави
  Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)
  Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

  Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland |
| --- | --- | --- |

Image

11.2.

Примерно разширение към съседни държави

Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland

11

Image

Image

| | 11.3. | Примерно разширение към съседни държави
  Широкообхватна мрежа: Железници и летища
  Основна мрежа: Железници (пътници) и летища

  Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland |
| --- | --- | --- |

Image

11.3.

Примерно разширение към съседни държави

Широкообхватна мрежа: Железници и летища

Основна мрежа: Железници (пътници) и летища

Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland

11

Image

Image

| | 11.4. | Примерно разширение към съседни държави
  Широкообхватна и основна мрежа:
  Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища

  Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland |
| --- | --- | --- |

Image

11.4.

Примерно разширение към съседни държави

Широкообхватна и основна мрежа:

Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища

Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland

11

Image

Image

| | 12.1. | Примерно разширение към съседни държави
  Широкообхватна и основна мрежа: Вътрешноводни пътища и пристанища

  Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein |
| --- | --- | --- |

Image

12.1.

Примерно разширение към съседни държави

Широкообхватна и основна мрежа: Вътрешноводни пътища и пристанища

Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein

12

Image

Image

| | 12.2. | Примерно разширение към съседни държави
  Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)
  Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

  Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein |
| --- | --- | --- |

Image

12.2.

Примерно разширение към съседни държави

Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Основна мрежа: Железници (товари), пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein

12

Image

Image

| | 12.3. | Примерно разширение към съседни държави
  Широкообхватна мрежа: Железници и летища
  Основна мрежа: Железници (пътници) и летища

  Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein |
| --- | --- | --- |

Image

12.3.

Примерно разширение към съседни държави

Широкообхватна мрежа: Железници и летища

Основна мрежа: Железници (пътници) и летища

Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein

12

Image

Image

| | 12.4. | Примерно разширение към съседни държави
  Широкообхватна и основна мрежа:
  Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища

  Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein |
| --- | --- | --- |

Image

12.4.

Примерно разширение към съседни държави

Широкообхватна и основна мрежа:

Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища

Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein

12

Image

Image

| | 13.1. | Примерно разширение към съседни държави
  Широкообхватна и основна мрежа: Вътрешноводни пътища и пристанища

  Регион Западни Балкани |
| --- | --- | --- |

Image

13.1.

Примерно разширение към съседни държави

Широкообхватна и основна мрежа: Вътрешноводни пътища и пристанища

Регион Западни Балкани

13

Image

Image

| | 13.2. | Примерно разширение към съседни държави
  Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

  Регион Западни Балкани |
| --- | --- | --- |

Image

13.2.

Примерно разширение към съседни държави

Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Регион Западни Балкани

13

Image

Image

| | 13.3. | Примерно разширение към съседни държави
  Широкообхватна мрежа: Железници и летища

  Регион Западни Балкани |
| --- | --- | --- |

Image

13.3.

Примерно разширение към съседни държави

Широкообхватна мрежа: Железници и летища

Регион Западни Балкани

13

Image

Image

| | 13.4. | Примерно разширение към съседни държави
  Широкообхватна мрежа: Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища

  Регион Западни Балкани |
| --- | --- | --- |

Image

13.4.

Примерно разширение към съседни държави

Широкообхватна мрежа: Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища

Регион Западни Балкани

13

Image

Image

| | 14.1. | Примерно разширение към съседни държави
  Широкообхватна мрежа: Вътрешноводни пътища и пристанища

  Türkiye |
| --- | --- | --- |

Image

14.1.

Примерно разширение към съседни държави

Широкообхватна мрежа: Вътрешноводни пътища и пристанища

Türkiye

14

Image

Image

| | 14.2. | Примерно разширение към съседни държави
  Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

  Türkiye |
| --- | --- | --- |

Image

14.2.

Примерно разширение към съседни държави

Широкообхватна мрежа: Железници, пристанища и железопътни-пътни терминали (ЖПТ)

Türkiye

14

Image

Image

| | 14.3. | Примерно разширение към съседни държави
  Широкообхватна мрежа: Железници и летища

  Türkiye |
| --- | --- | --- |

Image

14.3.

Примерно разширение към съседни държави

Широкообхватна мрежа: Железници и летища

Türkiye

14

Image

Image

| | 14.4. | Примерно разширение към съседни държави
  Широкообхватна мрежа: Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища

  Türkiye |
| --- | --- | --- |

Image

14.4.

Примерно разширение към съседни държави

Широкообхватна мрежа: Автомобилни пътища, пристанища, железопътни-пътни терминали и летища

Türkiye

14

Image

Image

---

Изявления на Комисията

| 1. | „Комисията припомня, че решението дали да представят проекти за финансиране по линия на МСЕ е прерогатив на държавите членки. Индикативните проценти за специфични цели в областта на транспорта, посочени в част IV от приложението, не засягат по какъвто и да е начин този прерогатив.“ |
| --- | --- |

1.

„Комисията припомня, че решението дали да представят проекти за финансиране по линия на МСЕ е прерогатив на държавите членки. Индикативните проценти за специфични цели в областта на транспорта, посочени в част IV от приложението, не засягат по какъвто и да е начин този прерогатив.“

| 2. | „Комисията изразява силно съжаление от включването на член 18, с който се въвежда процедурата по разглеждане съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 182/2011, за предоставянето от Съюза на финансова помощ за проекти или части от проекти, подбрани след всяка покана за представяне на предложения въз основа на многогодишната работна програма или на годишните работни програми, посочени в член 17 от Регламента относно Механизма за свързване на Европа. Комисията припомня, че тя не е предложила тази процедура в никой от секторните актове по МФР. С това се целеше опростяване на програмите по МФР в полза на получателите на финансиране от ЕС. Одобряването на решенията за отпускане на помощ без разглеждане от комитет би ускорило процедурата, съкращавайки сроковете за отпускане на безвъзмездни средства на организаторите на проекти и спестявайки ненужни бюрократични тежести и разходи. Освен това Комисията припомня, че вземането на решения за отпускане на безвъзмездни средства е част от нейните институционални прерогативи, свързани с изпълнението на бюджета, поради което тези решения не следва да бъдат вземани чрез процедура на комитет. Комисията също така счита, че това включване не може да служи като прецедент за други инструменти за финансиране поради особения характер на инфраструктурните проекти от гледна точка на въздействието им върху територията на държавите членки.“ |
| --- | --- |

2.

„Комисията изразява силно съжаление от включването на член 18, с който се въвежда процедурата по разглеждане съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 182/2011, за предоставянето от Съюза на финансова помощ за проекти или части от проекти, подбрани след всяка покана за представяне на предложения въз основа на многогодишната работна програма или на годишните работни програми, посочени в член 17 от Регламента относно Механизма за свързване на Европа. Комисията припомня, че тя не е предложила тази процедура в никой от секторните актове по МФР. С това се целеше опростяване на програмите по МФР в полза на получателите на финансиране от ЕС. Одобряването на решенията за отпускане на помощ без разглеждане от комитет би ускорило процедурата, съкращавайки сроковете за отпускане на безвъзмездни средства на организаторите на проекти и спестявайки ненужни бюрократични тежести и разходи. Освен това Комисията припомня, че вземането на решения за отпускане на безвъзмездни средства е част от нейните институционални прерогативи, свързани с изпълнението на бюджета, поради което тези решения не следва да бъдат вземани чрез процедура на комитет. Комисията също така счита, че това включване не може да служи като прецедент за други инструменти за финансиране поради особения характер на инфраструктурните проекти от гледна точка на въздействието им върху територията на държавите членки.“

| 3. | „Комисията изразява съжаление, че в член 2, параграф 5 и член 5, параграф 2 се прави позоваване на разходите на изпълнителната агенция, натоварена от Комисията с прилагането на определени части от Механизма за свързване на Европа, в контекста на действия за подкрепа в рамките на програмата. Комисията припомня, че прерогатив на самата Комисия е да вземе решение, след предварителен анализ на разходите и ползите, за създаване на изпълнителна агенция с цел да ѝ се възложат някои задачи по управлението на дадена програма в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕО) No 58/2003 на Съвета. Процесът на анализ на разходите и ползите с цел възлагане на дадена изпълнителна агенция на задачи по прилагането на Механизма за свързване на Европа не следва да се предопределя от текста на Регламента относно МСЕ. Комисията счита също, че ограничаването не може да служи като прецедент за други инструменти за финансиране поради особения характер на инфраструктурните проекти, управлявани от Агенцията“. |
| --- | --- |

3.

„Комисията изразява съжаление, че в член 2, параграф 5 и член 5, параграф 2 се прави позоваване на разходите на изпълнителната агенция, натоварена от Комисията с прилагането на определени части от Механизма за свързване на Европа, в контекста на действия за подкрепа в рамките на програмата. Комисията припомня, че прерогатив на самата Комисия е да вземе решение, след предварителен анализ на разходите и ползите, за създаване на изпълнителна агенция с цел да ѝ се възложат някои задачи по управлението на дадена програма в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕО) No 58/2003 на Съвета. Процесът на анализ на разходите и ползите с цел възлагане на дадена изпълнителна агенция на задачи по прилагането на Механизма за свързване на Европа не следва да се предопределя от текста на Регламента относно МСЕ. Комисията счита също, че ограничаването не може да служи като прецедент за други инструменти за финансиране поради особения характер на инфраструктурните проекти, управлявани от Агенцията“.

---

| 20.12.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 348/129 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 348/129

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕС) No 1316/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА

от 11 декември 2013

за създаване на Механизъм за свързване на Европа, за изменение на Регламент (ЕС) No 913/2010 и за отмяна на регламенти (ЕО) No 680/2007 и (ЕО) No 67/2010

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 172 от него,

като взеха предвид предложението на Европейската комисия,

след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,

като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),

като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),

в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),

като имат предвид, че:

| (1) | За да постигне интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и да стимулира създаването на работни места в съответствие с целите на стратегията „Европа 2020“, Съюзът се нуждае от модерна и високоефективна инфраструктура, която да допринася за свързването и интеграцията на Съюза и всички негови региони, в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката. Тези връзки следва да спомогнат за подобряването на свободното движение на хора, стоки, капитали и услуги. Трансевропейските мрежи следва да улесняват трансграничните връзки, да насърчават по-голямо икономическо, социално и териториално сближаване, както и да допринесат за постигането на по-конкурентоспособна социална пазарна икономика и за борбата с изменението на климата. |
| --- | --- |

(1)

За да постигне интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и да стимулира създаването на работни места в съответствие с целите на стратегията „Европа 2020“, Съюзът се нуждае от модерна и високоефективна инфраструктура, която да допринася за свързването и интеграцията на Съюза и всички негови региони, в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката. Тези връзки следва да спомогнат за подобряването на свободното движение на хора, стоки, капитали и услуги. Трансевропейските мрежи следва да улесняват трансграничните връзки, да насърчават по-голямо икономическо, социално и териториално сближаване, както и да допринесат за постигането на по-конкурентоспособна социална пазарна икономика и за борбата с изменението на климата.

| (2) | Целта на създаването на Механизма за свързване на Европа (МСЕ), установен с настоящия регламент, е да се ускори инвестирането в областта на трансевропейските мрежи и стимулирането на финансирането както от публичния, така и от частния сектор, като същевременно се повишава правната сигурност и се спазва принципът за технологична неутралност. МСЕ следва да дава възможност за използване във възможно най-голяма степен на полезните взаимодействия между секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката, като по този начин повишава ефективността на действията на Съюза и дава възможност за оптимизиране на разходите за изпълнение. |
| --- | --- |

(2)

Целта на създаването на Механизма за свързване на Европа (МСЕ), установен с настоящия регламент, е да се ускори инвестирането в областта на трансевропейските мрежи и стимулирането на финансирането както от публичния, така и от частния сектор, като същевременно се повишава правната сигурност и се спазва принципът за технологична неутралност. МСЕ следва да дава възможност за използване във възможно най-голяма степен на полезните взаимодействия между секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката, като по този начин повишава ефективността на действията на Съюза и дава възможност за оптимизиране на разходите за изпълнение.

| (3) | Според Комисията очакваните нужди от инвестиции в периода до 2020 г. за трансевропейските мрежи в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката възлизат на 970 милиарда евро. |
| --- | --- |

(3)

Според Комисията очакваните нужди от инвестиции в периода до 2020 г. за трансевропейските мрежи в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката възлизат на 970 милиарда евро.

| (4) | Настоящият регламент определя финансов пакет за изпълнението на МСЕ за периода 2014—2020 г. в размер на 33 242 259 000 евро по текущи цени, съставляващ основната референтна сума за Европейския парламент и Съвета при годишната бюджетна процедура, по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение между Европейския парламент, Съвета и Комисията от 2 декември 2013 относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (4). |
| --- | --- |

(4)

Настоящият регламент определя финансов пакет за изпълнението на МСЕ за периода 2014—2020 г. в размер на 33 242 259 000 евро по текущи цени, съставляващ основната референтна сума за Европейския парламент и Съвета при годишната бюджетна процедура, по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение между Европейския парламент, Съвета и Комисията от 2 декември 2013 относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (4).

| (5) | За да се оптимизира използването на бюджетните средства, разпределени за МСЕ, след междинната оценка на МСЕ Комисията следва да може да предлага да се прехвърлят бюджетни кредити между секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката. Това предложение следва да попада в обхвата на годишната бюджетна процедура. |
| --- | --- |

(5)

За да се оптимизира използването на бюджетните средства, разпределени за МСЕ, след междинната оценка на МСЕ Комисията следва да може да предлага да се прехвърлят бюджетни кредити между секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката. Това предложение следва да попада в обхвата на годишната бюджетна процедура.

| (6) | Сумата от 11 305 500 000 евро по текущи цени, прехвърлена от Кохезионния фонд, създаден с Регламент (ЕС) No 1301/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) следва да се използва за поемането на задължения с бюджетни средства за финансови инструменти по настоящия регламент едва след 1 януари 2017 г. |
| --- | --- |

(6)

Сумата от 11 305 500 000 евро по текущи цени, прехвърлена от Кохезионния фонд, създаден с Регламент (ЕС) No 1301/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) следва да се използва за поемането на задължения с бюджетни средства за финансови инструменти по настоящия регламент едва след 1 януари 2017 г.

| (7) | Създаването на ефективни транспортни и енергийни инфраструктурни мрежи е едно от 12-те ключови действия, определени от Комисията в съобщението й от 13 април 2011 г., озаглавено „Акт за единния пазар — Дванадесет лоста за насърчаване на растежа и укрепване на доверието — „Заедно за нов тип икономически растеж”. |
| --- | --- |

(7)

Създаването на ефективни транспортни и енергийни инфраструктурни мрежи е едно от 12-те ключови действия, определени от Комисията в съобщението й от 13 април 2011 г., озаглавено „Акт за единния пазар — Дванадесет лоста за насърчаване на растежа и укрепване на доверието — „Заедно за нов тип икономически растеж”.

| (8) | Комисията пое ангажимента да включи изменението на климата в разходните програми на Съюза и да насочи най-малко 20 % от бюджета на Съюза за цели, свързани с климата. Важно е да се гарантира, че смекчаването на изменението на климата и адаптирането към него, както и превенцията и управлението на риска, са насърчавани при подготовката, планирането и изпълнението на проекти от общ интерес. Инвестициите в инфраструктурата, обхванати от настоящия регламент, следва да спомогнат за насърчаване на прехода към икономика и общество, които са нисковъглеродни и устойчиви на изменението на климата и на бедствия, като се отчитат спецификите на регионите с неблагоприятни природни и демографски условия, по-конкретно най-отдалечените и островните региони. По-специално в транспортния и енергийния сектор МСЕ следва да допринася за средносрочните и дългосрочните цели на Съюза по отношение на декарбонизацията. |
| --- | --- |

(8)

Комисията пое ангажимента да включи изменението на климата в разходните програми на Съюза и да насочи най-малко 20 % от бюджета на Съюза за цели, свързани с климата. Важно е да се гарантира, че смекчаването на изменението на климата и адаптирането към него, както и превенцията и управлението на риска, са насърчавани при подготовката, планирането и изпълнението на проекти от общ интерес. Инвестициите в инфраструктурата, обхванати от настоящия регламент, следва да спомогнат за насърчаване на прехода към икономика и общество, които са нисковъглеродни и устойчиви на изменението на климата и на бедствия, като се отчитат спецификите на регионите с неблагоприятни природни и демографски условия, по-конкретно най-отдалечените и островните региони. По-специално в транспортния и енергийния сектор МСЕ следва да допринася за средносрочните и дългосрочните цели на Съюза по отношение на декарбонизацията.

| (9) | В резолюцията си от 8 юни 2011 г., озаглавена „Инвестиране в бъдещето: нова многогодишна финансова рамка (МФР) за конкурентоспособна, устойчива и приобщаваща Европа“ (6), Европейският парламент подчерта, че e важно да се осигури бързо изпълнение на Програмата на Съюза в областта на цифровите технологии и да се постоянства в усилията за постигане до 2020 г. на целите за осигуряване на високоскоростен достъп до интернет за всички граждани на Съюза, включително в по-слабо развитите региони. Европейският парламент подчерта, че инвестирането в ефективна транспортна инфраструктура има ключова роля за Европа, за да се създаде възможност за защита на нейната конкурентоспособност и да се създадат условия за дългосрочен икономически растеж в периода след кризата, както и че трансевропейската транспортна мрежа („TEN-T“) е от жизненоважно значение за гарантиране на доброто функциониране на вътрешния пазар и осигуряване на съществена европейска добавена стойност. В тази връзка Европейският парламент изрази също така своето становище, че TEN-T следва да бъде ключов приоритет в МФР и че е необходимо увеличаване на средствата по програмата TEN-T в МФР. Освен това Европейският парламент подчерта необходимостта да се максимизира ефектът на финансирането от Съюза и на възможността, предоставена от Кохезионния фонд и европейските структурни и инвестиционни фондове и финансовите инструменти, за финансиране на ключови национални и трансгранични европейски приоритетни проекти за енергийна инфраструктура, а също така подчерта и необходимостта от отпускане на значителна сума от бюджета на Съюза за финансови инструменти в тази област. |
| --- | --- |

(9)

В резолюцията си от 8 юни 2011 г., озаглавена „Инвестиране в бъдещето: нова многогодишна финансова рамка (МФР) за конкурентоспособна, устойчива и приобщаваща Европа“ (6), Европейският парламент подчерта, че e важно да се осигури бързо изпълнение на Програмата на Съюза в областта на цифровите технологии и да се постоянства в усилията за постигане до 2020 г. на целите за осигуряване на високоскоростен достъп до интернет за всички граждани на Съюза, включително в по-слабо развитите региони. Европейският парламент подчерта, че инвестирането в ефективна транспортна инфраструктура има ключова роля за Европа, за да се създаде възможност за защита на нейната конкурентоспособност и да се създадат условия за дългосрочен икономически растеж в периода след кризата, както и че трансевропейската транспортна мрежа („TEN-T“) е от жизненоважно значение за гарантиране на доброто функциониране на вътрешния пазар и осигуряване на съществена европейска добавена стойност. В тази връзка Европейският парламент изрази също така своето становище, че TEN-T следва да бъде ключов приоритет в МФР и че е необходимо увеличаване на средствата по програмата TEN-T в МФР. Освен това Европейският парламент подчерта необходимостта да се максимизира ефектът на финансирането от Съюза и на възможността, предоставена от Кохезионния фонд и европейските структурни и инвестиционни фондове и финансовите инструменти, за финансиране на ключови национални и трансгранични европейски приоритетни проекти за енергийна инфраструктура, а също така подчерта и необходимостта от отпускане на значителна сума от бюджета на Съюза за финансови инструменти в тази област.

| (10) | Следва да се насърчи изграждането на полезни взаимодействия между финансовите инструменти на МСЕ и други фондове на Съюза с оглед финансирането на инфраструктури в трансграничните региони, като част от развитието на мрежите като цяло. |
| --- | --- |

(10)

Следва да се насърчи изграждането на полезни взаимодействия между финансовите инструменти на МСЕ и други фондове на Съюза с оглед финансирането на инфраструктури в трансграничните региони, като част от развитието на мрежите като цяло.

| (11) | На 28 март 2011 г. Комисията прие бяла книга, озаглавена „Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство — към конкурентоспособна транспортна система с ефективно използване на ресурсите“ ("Бялата книга"). Бялата книга има за цел намаляване на емисиите на парникови газове в транспортния сектор с поне 60 % до 2050 г. в сравнение с 1990 г. Що се отнася до инфраструктурата, Бялата книга има за цел създаването на пълноценно функционираща и покриваща целия Съюз мултимодална „основна мрежа“ на TEN-T до 2030 г. Оперативната съвместимост би могла да бъде засилена чрез иновативни решения, които подобряват съвместимостта между различните системи. Бялата книга също така има за цел оптимизиране на ефекта от работата на мултимодалните логистични вериги, включително и чрез по-широко използване на видовете транспорт с по-висока енергийна ефективност. Поради това тя определя следните цели от значение за политиката за TEN-T: до 2030 г. 30 % от автомобилния товарен превоз на разстояние над 300 km следва да се прехвърлят към други видове транспорт, а до 2050 г. — повече от 50 %; дължината на наличната високоскоростна железопътна мрежа следва да се утрои до 2030 г. и до 2050 г. по-голямата част от пътническия транспорт на средни разстояния следва да се осъществява по железопътен транспорт; до 2050 г. всички летища от основната мрежа следва да се свържат с железопътната мрежа, а всички пристанища — със системите за железопътен превоз на товари и, където е възможно, с вътрешните водни пътища. |
| --- | --- |

(11)

На 28 март 2011 г. Комисията прие бяла книга, озаглавена „Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство — към конкурентоспособна транспортна система с ефективно използване на ресурсите“ ("Бялата книга"). Бялата книга има за цел намаляване на емисиите на парникови газове в транспортния сектор с поне 60 % до 2050 г. в сравнение с 1990 г. Що се отнася до инфраструктурата, Бялата книга има за цел създаването на пълноценно функционираща и покриваща целия Съюз мултимодална „основна мрежа“ на TEN-T до 2030 г. Оперативната съвместимост би могла да бъде засилена чрез иновативни решения, които подобряват съвместимостта между различните системи. Бялата книга също така има за цел оптимизиране на ефекта от работата на мултимодалните логистични вериги, включително и чрез по-широко използване на видовете транспорт с по-висока енергийна ефективност. Поради това тя определя следните цели от значение за политиката за TEN-T: до 2030 г. 30 % от автомобилния товарен превоз на разстояние над 300 km следва да се прехвърлят към други видове транспорт, а до 2050 г. — повече от 50 %; дължината на наличната високоскоростна железопътна мрежа следва да се утрои до 2030 г. и до 2050 г. по-голямата част от пътническия транспорт на средни разстояния следва да се осъществява по железопътен транспорт; до 2050 г. всички летища от основната мрежа следва да се свържат с железопътната мрежа, а всички пристанища — със системите за железопътен превоз на товари и, където е възможно, с вътрешните водни пътища.

| (12) | В резолюцията си от 6 юли 2010 г. относно устойчиво бъдеще за транспорта (7) Европейският парламент подчерта, че ефективната транспортна политика изисква финансова рамка, отговаряща на възникващите предизвикателства, и за тази цел настоящите средства за транспорт и мобилност следва да бъдат увеличени; освен това той счете, че е необходимо създаването на механизъм, който да координира и оптимизира използването на различни източници на финансиране на транспорта, и на всички финансови средства и механизми, които са налични на равнището на Съюза. |
| --- | --- |

(12)

В резолюцията си от 6 юли 2010 г. относно устойчиво бъдеще за транспорта (7) Европейският парламент подчерта, че ефективната транспортна политика изисква финансова рамка, отговаряща на възникващите предизвикателства, и за тази цел настоящите средства за транспорт и мобилност следва да бъдат увеличени; освен това той счете, че е необходимо създаването на механизъм, който да координира и оптимизира използването на различни източници на финансиране на транспорта, и на всички финансови средства и механизми, които са налични на равнището на Съюза.

| (13) | В заключенията си от 11 юни 2009 г. относно прегледа на политиката за TEN-T Съветът потвърди отново необходимостта от продължаване на инвестирането в транспортна инфраструктура, за да се осигури адекватно развитие на TEN-T във всички видове транспорт като основа за вътрешния пазар и конкурентоспособността, икономическото, социалното и териториалното сближаване на Съюза и неговото свързване със съседните държави, като се постави акцент върху европейската добавена стойност, която то би донесло. Съветът подчерта също необходимостта Съюзът да предостави необходимите финансови ресурси за стимулиране на инвестициите в проекти в рамките на TEN-T, и по-специално необходимостта от съчетаване на подходяща финансова подкрепа от бюджета за TEN-T за приоритетните проекти, които включват съответните трансгранични участъци и чието осъществяване ще продължи и след 2013 г., с институционалните ограничения на програмирането по МФР. Според Съвета подходите за публично-частни партньорства следва да бъдат допълнително развивани и подкрепяни в този контекст, когато това е уместно. |
| --- | --- |

(13)

В заключенията си от 11 юни 2009 г. относно прегледа на политиката за TEN-T Съветът потвърди отново необходимостта от продължаване на инвестирането в транспортна инфраструктура, за да се осигури адекватно развитие на TEN-T във всички видове транспорт като основа за вътрешния пазар и конкурентоспособността, икономическото, социалното и териториалното сближаване на Съюза и неговото свързване със съседните държави, като се постави акцент върху европейската добавена стойност, която то би донесло. Съветът подчерта също необходимостта Съюзът да предостави необходимите финансови ресурси за стимулиране на инвестициите в проекти в рамките на TEN-T, и по-специално необходимостта от съчетаване на подходяща финансова подкрепа от бюджета за TEN-T за приоритетните проекти, които включват съответните трансгранични участъци и чието осъществяване ще продължи и след 2013 г., с институционалните ограничения на програмирането по МФР. Според Съвета подходите за публично-частни партньорства следва да бъдат допълнително развивани и подкрепяни в този контекст, когато това е уместно.

| (14) | Въз основа на целите, определени от Бялата книга, в насоките за TEN-T, установени в Регламент (ЕС) No 1315/2013 на Европейския парламент и на Съвета (8), се определя инфраструктурата на TEN-T, посочват се изискванията, които е необходимо да бъдат изпълнени от нея, и се предвиждат мерки за тяхното изпълнение. В тези насоки по-конкретно се предвижда завършване на основната мрежа до 2030 г. чрез създаването на нова инфраструктура, както и чрез значителната модернизация и рехабилитация на съществуващата инфраструктура. |
| --- | --- |

(14)

Въз основа на целите, определени от Бялата книга, в насоките за TEN-T, установени в Регламент (ЕС) No 1315/2013 на Европейския парламент и на Съвета (8), се определя инфраструктурата на TEN-T, посочват се изискванията, които е необходимо да бъдат изпълнени от нея, и се предвиждат мерки за тяхното изпълнение. В тези насоки по-конкретно се предвижда завършване на основната мрежа до 2030 г. чрез създаването на нова инфраструктура, както и чрез значителната модернизация и рехабилитация на съществуващата инфраструктура.

| (15) | Въз основа на анализа на плановете за транспортната инфраструктура на държавите членки Комисията прогнозира, че нуждите от инвестиции в областта на транспорта възлизат на 500 000 милиона евро за цялата мрежа TEN-T за периода 2014—2020 г., от които приблизително 250 000 милиона евро ще е необходимо да се инвестират в основната мрежа от TEN-T. |
| --- | --- |

(15)

Въз основа на анализа на плановете за транспортната инфраструктура на държавите членки Комисията прогнозира, че нуждите от инвестиции в областта на транспорта възлизат на 500 000 милиона евро за цялата мрежа TEN-T за периода 2014—2020 г., от които приблизително 250 000 милиона евро ще е необходимо да се инвестират в основната мрежа от TEN-T.

| (16) | Съгласуваността от географска гледна точка на железопътните коридори за товарен превоз, предвидена в Регламент (ЕС) No 913/2010 на Европейския парламент и на Съвета (9), и на коридорите на основната мрежа по част I от приложение I към настоящия регламент, следва да бъдат гарантирани при целесъобразност, като се отчитат целите на съответните инструменти, за да се намали административната тежест и да се рационализира развиването и използването на железопътната инфраструктура. Коридорите за железопътен товарен превоз следва да бъдат предмет единствено на разпоредбите на Регламент (ЕС) No 913/2010, включително по отношение на промени в техните направления. |
| --- | --- |

(16)

Съгласуваността от географска гледна точка на железопътните коридори за товарен превоз, предвидена в Регламент (ЕС) No 913/2010 на Европейския парламент и на Съвета (9), и на коридорите на основната мрежа по част I от приложение I към настоящия регламент, следва да бъдат гарантирани при целесъобразност, като се отчитат целите на съответните инструменти, за да се намали административната тежест и да се рационализира развиването и използването на железопътната инфраструктура. Коридорите за железопътен товарен превоз следва да бъдат предмет единствено на разпоредбите на Регламент (ЕС) No 913/2010, включително по отношение на промени в техните направления.

| (17) | В рамките на прегледа на политиката за TEN-T, започнат през февруари 2009 г., беше създадена специализирана експертна група, която да подкрепя Комисията и да анализира въпроса за стратегията за финансиране и финансовите перспективи за TEN-T. Експертна група No 5 се ползваше от опита на външни експерти от различни области: управители на инфраструктури, специалисти по инфраструктурно планиране, национални, регионални и местни представители, екологични експерти, членове на академичните среди и представители на частния сектор. Окончателният доклад на експертна група No 5 (10), приет през юли 2010 г., съдържа 40 препоръки, някои от които са взети предвид в настоящия регламент. В посочения доклад inter alia се препоръчва Комисията да предостави стандартна рамка за съчетаването на безвъзмездните средства от Съюза и публично-частни партньорства по линия на TEN-T ("ПЧП"), които обхващат едновременно Кохезионния фонд и бюджета за TEN-T. |
| --- | --- |

(17)

В рамките на прегледа на политиката за TEN-T, започнат през февруари 2009 г., беше създадена специализирана експертна група, която да подкрепя Комисията и да анализира въпроса за стратегията за финансиране и финансовите перспективи за TEN-T. Експертна група No 5 се ползваше от опита на външни експерти от различни области: управители на инфраструктури, специалисти по инфраструктурно планиране, национални, регионални и местни представители, екологични експерти, членове на академичните среди и представители на частния сектор. Окончателният доклад на експертна група No 5 (10), приет през юли 2010 г., съдържа 40 препоръки, някои от които са взети предвид в настоящия регламент. В посочения доклад inter alia се препоръчва Комисията да предостави стандартна рамка за съчетаването на безвъзмездните средства от Съюза и публично-частни партньорства по линия на TEN-T ("ПЧП"), които обхващат едновременно Кохезионния фонд и бюджета за TEN-T.

| (18) | Опитът по МФР (2007-2013) показва, че някои държави членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, срещат значителни пречки при изпълнението в срок на сложни трансгранични проекти за транспортна инфраструктура с висока европейска добавена стойност, както и при осигуряването на ефикасно използване на фондовете на Съюза. Поради това, за да се подобри изпълнението на транспортните проекти, и по-специално на трансгранични проекти с висока добавена стойност за Съюза, част от средствата по Кохезионния фонд (11 305 500 000 евро) следва да бъдат прехвърлени за финансиране по линия на МСЕ на транспортни проекти в рамките на основната транспортна мрежа или транспортни проекти във връзка с хоризонталните приоритети в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд. През началната фаза при подбора на проектите, които отговарят на условията за финансиране, следва да се вземат предвид отпуснатите на национален принцип средства по Кохезионния фонд. Комисията следва да подкрепя държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, в усилията им при разработването на подходяща поредица от проекти, по-специално чрез укрепване на институционалния капацитет на съответните публични администрации и чрез отправяне на допълнителни покани за предложения, като същевременно гарантира прозрачен процес на подбор на проектите. |
| --- | --- |

(18)

Опитът по МФР (2007-2013) показва, че някои държави членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, срещат значителни пречки при изпълнението в срок на сложни трансгранични проекти за транспортна инфраструктура с висока европейска добавена стойност, както и при осигуряването на ефикасно използване на фондовете на Съюза. Поради това, за да се подобри изпълнението на транспортните проекти, и по-специално на трансгранични проекти с висока добавена стойност за Съюза, част от средствата по Кохезионния фонд (11 305 500 000 евро) следва да бъдат прехвърлени за финансиране по линия на МСЕ на транспортни проекти в рамките на основната транспортна мрежа или транспортни проекти във връзка с хоризонталните приоритети в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд. През началната фаза при подбора на проектите, които отговарят на условията за финансиране, следва да се вземат предвид отпуснатите на национален принцип средства по Кохезионния фонд. Комисията следва да подкрепя държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, в усилията им при разработването на подходяща поредица от проекти, по-специално чрез укрепване на институционалния капацитет на съответните публични администрации и чрез отправяне на допълнителни покани за предложения, като същевременно гарантира прозрачен процес на подбор на проектите.

| (19) | Сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлена от Кохезионния фонд, която следва да се изразходи изключително в държавите членки, отговарящи на условията за финансиране от Кохезионния фонд, не следва да се използва за финансирането на действия със полезни взаимодействия между секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката, които допринасят за проекти от общ интерес в резултат на покана за представяне на предложения за няколко сектора. |
| --- | --- |

(19)

Сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлена от Кохезионния фонд, която следва да се изразходи изключително в държавите членки, отговарящи на условията за финансиране от Кохезионния фонд, не следва да се използва за финансирането на действия със полезни взаимодействия между секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката, които допринасят за проекти от общ интерес в резултат на покана за представяне на предложения за няколко сектора.

| (20) | Институционалният и административният капацитет са основни предпоставки за ефективното постигане на целите на МСЕ. В рамките на възможното Комисията следва да предложи подходящи начини за подкрепа, за да позволи планирането и изпълнението на проекти в засегнатата държава членка. |
| --- | --- |

(20)

Институционалният и административният капацитет са основни предпоставки за ефективното постигане на целите на МСЕ. В рамките на възможното Комисията следва да предложи подходящи начини за подкрепа, за да позволи планирането и изпълнението на проекти в засегнатата държава членка.

| (21) | В съобщението си от 17 ноември 2010 г., озаглавено „Приоритети за енергийна инфраструктура за 2020 г. и по-нататък - план за интегрирана европейска енергийна мрежа", Комисията определи приоритетните коридори, които да дадат възможност на Съюза да постигне амбициозните си цели в областта на енергетиката и климата до 2020 г. за завършване на вътрешния енергиен пазар, гарантиране на сигурността на доставките, подпомагане интегрирането на възобновяемите енергийни източници, както и за да се подготвят мрежите за по-нататъшна декарбонизация на енергийната система след 2020 г. |
| --- | --- |

(21)

В съобщението си от 17 ноември 2010 г., озаглавено „Приоритети за енергийна инфраструктура за 2020 г. и по-нататък - план за интегрирана европейска енергийна мрежа", Комисията определи приоритетните коридори, които да дадат възможност на Съюза да постигне амбициозните си цели в областта на енергетиката и климата до 2020 г. за завършване на вътрешния енергиен пазар, гарантиране на сигурността на доставките, подпомагане интегрирането на възобновяемите енергийни източници, както и за да се подготвят мрежите за по-нататъшна декарбонизация на енергийната система след 2020 г.

| (22) | Необходими са значителни инвестиции за модернизиране и разширяване на европейската енергийна инфраструктура и за трансгранично свързване на мрежите и за прекратяване на енергийната изолация на държавите членки, за да бъдат постигнати целите на политиката на Съюза в областта на енергетиката и климата за конкурентоспособност, устойчивост и сигурност на доставките по икономически ефективен начин. Според Комисията очакваните нужди от инвестиции в енергийната инфраструктура до 2020 г. възлизат на 1 000 000 милиона евро, включително приблизително 200 000 милиона евро в инфраструктури за съхранение и пренос на електричество и газ, за които се счита, че са инфраструктури от европейско значение. Според работния документ на службите на Комисията, озаглавен „Необходими инвестиции и потребности от финансиране за енергийната инфраструктура“, който беше представен на Съвета, сред проектите от европейско значение съществува риск инвестиции в размер на приблизително 100 000 милиона евро да не бъдат реализирани поради пречки, свързани с предоставяне на разрешения, регулиране и финансиране. |
| --- | --- |

(22)

Необходими са значителни инвестиции за модернизиране и разширяване на европейската енергийна инфраструктура и за трансгранично свързване на мрежите и за прекратяване на енергийната изолация на държавите членки, за да бъдат постигнати целите на политиката на Съюза в областта на енергетиката и климата за конкурентоспособност, устойчивост и сигурност на доставките по икономически ефективен начин. Според Комисията очакваните нужди от инвестиции в енергийната инфраструктура до 2020 г. възлизат на 1 000 000 милиона евро, включително приблизително 200 000 милиона евро в инфраструктури за съхранение и пренос на електричество и газ, за които се счита, че са инфраструктури от европейско значение. Според работния документ на службите на Комисията, озаглавен „Необходими инвестиции и потребности от финансиране за енергийната инфраструктура“, който беше представен на Съвета, сред проектите от европейско значение съществува риск инвестиции в размер на приблизително 100 000 милиона евро да не бъдат реализирани поради пречки, свързани с предоставяне на разрешения, регулиране и финансиране.

| (23) | Неотложната нужда от изграждане на енергийната инфраструктура на бъдещето и значителното увеличаване на обема на инвестициите в сравнение с предишни тенденции налагат качествена промяна в начина на подпомагане на енергийната инфраструктура на равнището на Съюза. В заключенията си от 28 февруари 2011 г. Съветът утвърди енергийните коридори като приоритети за Европа. |
| --- | --- |

(23)

Неотложната нужда от изграждане на енергийната инфраструктура на бъдещето и значителното увеличаване на обема на инвестициите в сравнение с предишни тенденции налагат качествена промяна в начина на подпомагане на енергийната инфраструктура на равнището на Съюза. В заключенията си от 28 февруари 2011 г. Съветът утвърди енергийните коридори като приоритети за Европа.

| (24) | По отношение на енергийния сектор Европейският съвет от 4 февруари 2011 г. призова Комисията да рационализира и подобри процедурите за издаване на разрешения и да насърчи изграждането на привлекателна за инвеститорите регулаторна рамка. Той подчерта, че основната част от инвестициите би трябвало да бъде осигурена от пазара, като разходите се възстановяват посредством тарифи. Европейският съвет призна, че е необходимо публично финансиране за проекти, необходими от гледна точка на сигурността на доставките или солидарността, които не могат да привлекат достатъчно финансови средства на пазарен принцип. Освен това той изтъкна и необходимостта от модернизация и разширяване на европейската енергийна инфраструктура и трансгранично свързване на енергийните мрежи, за да може да се постигне реална солидарност между държавите членки, да се осигурят алтернативни маршрути за доставка или транзит и алтернативни източници на енергия, както и да се разработват възобновяеми енергийни източници в конкуренция с традиционните източници. Той изтъкна факта, че изграждането на вътрешния енергиен пазар следва да бъде завършено до 2014 г., за да може потокът на газ и електроенергия да се осъществява безпрепятствено, както и че нито една държава членка не следва да бъде изолирана от европейските газови и електроенергийни мрежи след 2015 г. или да бъде застрашена по отношение на енергийната си сигурност поради липса на подходящи връзки. В първите две годишни работни програми, приети съгласно настоящия регламент, следва приоритетно да се разглеждат проекти от общ интерес и свързани действия, насочени към прекратяване на енергийната изолираност и премахване на затрудненията, свързани с енергийната инфраструктура, така че да се постигне напредък в изграждането на вътрешния енергиен пазар. |
| --- | --- |

(24)

По отношение на енергийния сектор Европейският съвет от 4 февруари 2011 г. призова Комисията да рационализира и подобри процедурите за издаване на разрешения и да насърчи изграждането на привлекателна за инвеститорите регулаторна рамка. Той подчерта, че основната част от инвестициите би трябвало да бъде осигурена от пазара, като разходите се възстановяват посредством тарифи. Европейският съвет призна, че е необходимо публично финансиране за проекти, необходими от гледна точка на сигурността на доставките или солидарността, които не могат да привлекат достатъчно финансови средства на пазарен принцип. Освен това той изтъкна и необходимостта от модернизация и разширяване на европейската енергийна инфраструктура и трансгранично свързване на енергийните мрежи, за да може да се постигне реална солидарност между държавите членки, да се осигурят алтернативни маршрути за доставка или транзит и алтернативни източници на енергия, както и да се разработват възобновяеми енергийни източници в конкуренция с традиционните източници. Той изтъкна факта, че изграждането на вътрешния енергиен пазар следва да бъде завършено до 2014 г., за да може потокът на газ и електроенергия да се осъществява безпрепятствено, както и че нито една държава членка не следва да бъде изолирана от европейските газови и електроенергийни мрежи след 2015 г. или да бъде застрашена по отношение на енергийната си сигурност поради липса на подходящи връзки. В първите две годишни работни програми, приети съгласно настоящия регламент, следва приоритетно да се разглеждат проекти от общ интерес и свързани действия, насочени към прекратяване на енергийната изолираност и премахване на затрудненията, свързани с енергийната инфраструктура, така че да се постигне напредък в изграждането на вътрешния енергиен пазар.

| (25) | Регламент (ЕС) No 347/2013 на Европейския парламент и на Съвета (11) определя трансевропейските приоритети за енергийна инфраструктура, за които има необходимост да бъдат изпълнени до 2020 г., за да бъдат постигнати целите на политиката на Съюза в областта на енергетиката и климата; определя правила за идентифициране на проекти от общ интерес, които са необходими за изпълнение на тези приоритети и установява мерки в областта на предоставянето на разрешения, публичното участие и регулирането за ускоряване и/или улесняване на осъществяването на тези проекти, включително критерии за допустимостта на тези проекти за получаване на финансова помощ от Съюза. |
| --- | --- |

(25)

Регламент (ЕС) No 347/2013 на Европейския парламент и на Съвета (11) определя трансевропейските приоритети за енергийна инфраструктура, за които има необходимост да бъдат изпълнени до 2020 г., за да бъдат постигнати целите на политиката на Съюза в областта на енергетиката и климата; определя правила за идентифициране на проекти от общ интерес, които са необходими за изпълнение на тези приоритети и установява мерки в областта на предоставянето на разрешения, публичното участие и регулирането за ускоряване и/или улесняване на осъществяването на тези проекти, включително критерии за допустимостта на тези проекти за получаване на финансова помощ от Съюза.

| (26) | Телекомуникациите се превръщат все повече в базирани на интернет инфраструктури, при които инфраструктурата на широколентовите мрежи играе ролята на катализатор за използването на цифровите услуги в цял спектър от дейности в обществото. Интернет става доминиращата платформа за комуникации, за извършване на стопанска дейност, за предоставяне на частни и публични услуги и за социално и културно сближаване. Освен това изчисленията в облак и софтуерът като услуга са нововъзникващи като парадигми за изчисления. Поради това наличието на повсеместен високоскоростен достъп до интернет и иновационни цифрови услуги в трансевропейски мащаб е от съществено значение за икономическия растеж и единния пазар. |
| --- | --- |

(26)

Телекомуникациите се превръщат все повече в базирани на интернет инфраструктури, при които инфраструктурата на широколентовите мрежи играе ролята на катализатор за използването на цифровите услуги в цял спектър от дейности в обществото. Интернет става доминиращата платформа за комуникации, за извършване на стопанска дейност, за предоставяне на частни и публични услуги и за социално и културно сближаване. Освен това изчисленията в облак и софтуерът като услуга са нововъзникващи като парадигми за изчисления. Поради това наличието на повсеместен високоскоростен достъп до интернет и иновационни цифрови услуги в трансевропейски мащаб е от съществено значение за икономическия растеж и единния пазар.

| (27) | Модерните високоскоростни интернет мрежи са инфраструктура от решаващо значение за бъдещето по отношение на свързаността за европейските предприятия, по-специално малките и средни предприятия („МСП”), които искат да използват изчисления в облак с цел подобряване на икономическата си ефективност. За да се избегне дублирането на инфраструктура, да се предотврати пренасочването на частни инвестиции и да се увеличи изграждането на капацитет за създаване на нови инвестиционни възможности, а също така и за да се насърчи прилагането на мерки за намаляване на разходите, следва да се предприемат действия за подобряване на координацията между подкрепата на Съюза за широколентовите мрежи чрез МСЕ и подкрепата за широколентовите мрежи от всички останали налични източници, включително чрез националните планове за широколентов достъп. |
| --- | --- |

(27)

Модерните високоскоростни интернет мрежи са инфраструктура от решаващо значение за бъдещето по отношение на свързаността за европейските предприятия, по-специално малките и средни предприятия („МСП”), които искат да използват изчисления в облак с цел подобряване на икономическата си ефективност. За да се избегне дублирането на инфраструктура, да се предотврати пренасочването на частни инвестиции и да се увеличи изграждането на капацитет за създаване на нови инвестиционни възможности, а също така и за да се насърчи прилагането на мерки за намаляване на разходите, следва да се предприемат действия за подобряване на координацията между подкрепата на Съюза за широколентовите мрежи чрез МСЕ и подкрепата за широколентовите мрежи от всички останали налични източници, включително чрез националните планове за широколентов достъп.

| (28) | В стратегията „Европа 2020“ се призовава за изпълнение на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, която създава стабилна правна рамка за стимулиране на инвестициите в отворена и конкурентноспособна инфраструктура на високоскоростен интернет и в свързаните с това услуги. Целта следва да бъде Европа да има най-високата широколентова скорост в света до 2020 г. въз основа на авангардни технологии. |
| --- | --- |

(28)

В стратегията „Европа 2020“ се призовава за изпълнение на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, която създава стабилна правна рамка за стимулиране на инвестициите в отворена и конкурентноспособна инфраструктура на високоскоростен интернет и в свързаните с това услуги. Целта следва да бъде Европа да има най-високата широколентова скорост в света до 2020 г. въз основа на авангардни технологии.

| (29) | На 31 май 2010 г. Съветът заключи, че Съюзът следва да вложи необходимите ресурси в развитието на единен цифров пазар, който се основава на високоскоростен и свръхвисокоскоростен интернет и оперативно съвместими приложения, и отчете, че ефективните и конкурентоспособни инвестиции в широколентови мрежи от следващо поколение ще са необходими за иновациите, за избора за потребителите и за конкурентоспособността на Съюза и биха осигурили по-добро качество на живота чрез подобрено здравеопазване, по-безопасен транспорт, нови медийни възможности и улеснен достъп до стоки, услуги и знания, особено до трансграничните такива. |
| --- | --- |

(29)

На 31 май 2010 г. Съветът заключи, че Съюзът следва да вложи необходимите ресурси в развитието на единен цифров пазар, който се основава на високоскоростен и свръхвисокоскоростен интернет и оперативно съвместими приложения, и отчете, че ефективните и конкурентоспособни инвестиции в широколентови мрежи от следващо поколение ще са необходими за иновациите, за избора за потребителите и за конкурентоспособността на Съюза и биха осигурили по-добро качество на живота чрез подобрено здравеопазване, по-безопасен транспорт, нови медийни възможности и улеснен достъп до стоки, услуги и знания, особено до трансграничните такива.

| (30) | Частният сектор, подкрепян от благоприятстваща конкуренцията и инвестициите нормативна уредба, следва да има водеща роля при внедряването и модернизирането на широколентовите мрежи. Там, където частните инвестиции се окажат недостатъчни, държавите членки следва да положат необходимите усилия за постигането на целите на Програмата в областта на цифровите технологии. Публичното финансово подпомагане за широколентовите технологии следва да се ограничава до финансови инструменти за програми или инициативи, насочени към проекти, които не могат да се финансират единствено от частния сектор и по отношение на които това е потвърдено от предварителни оценки, посочващи пазарни несъвършенства или наличие на неоптимално по отношение на инвестициите положение. |
| --- | --- |

(30)

Частният сектор, подкрепян от благоприятстваща конкуренцията и инвестициите нормативна уредба, следва да има водеща роля при внедряването и модернизирането на широколентовите мрежи. Там, където частните инвестиции се окажат недостатъчни, държавите членки следва да положат необходимите усилия за постигането на целите на Програмата в областта на цифровите технологии. Публичното финансово подпомагане за широколентовите технологии следва да се ограничава до финансови инструменти за програми или инициативи, насочени към проекти, които не могат да се финансират единствено от частния сектор и по отношение на които това е потвърдено от предварителни оценки, посочващи пазарни несъвършенства или наличие на неоптимално по отношение на инвестициите положение.

| (31) | Следователно е особено важно в съответствие с принципа за технологична неутралност да се стимулира в целия Съюз внедряването на високоскоростни и свръхвисокоскоростни широколентови мрежи и да се улесни разработването и внедряването на трансевропейски цифрови услуги. Публичните инвестиции посредством финансови инструменти във високоскоростни и свръхвисокоскоростни широколентови мрежи не трябва да водят до изкривявания на пазара или да действат като демотивиращ фактор за инвестиране. Те следва да се използват за привличането на частни инвестиции и то само в случаите, когато има липса на търговски интерес за инвестиране. |
| --- | --- |

(31)

Следователно е особено важно в съответствие с принципа за технологична неутралност да се стимулира в целия Съюз внедряването на високоскоростни и свръхвисокоскоростни широколентови мрежи и да се улесни разработването и внедряването на трансевропейски цифрови услуги. Публичните инвестиции посредством финансови инструменти във високоскоростни и свръхвисокоскоростни широколентови мрежи не трябва да водят до изкривявания на пазара или да действат като демотивиращ фактор за инвестиране. Те следва да се използват за привличането на частни инвестиции и то само в случаите, когато има липса на търговски интерес за инвестиране.

| (32) | Необходими са няколко метода за осъществяване, които налагат различни нива на финансиране и финансови инструменти, за да се увеличи ефикасността и въздействието на финансовата помощ от Съюза, да се насърчат частните инвестиции и да се отговори на специфичните изисквания на отделни проекти. |
| --- | --- |

(32)

Необходими са няколко метода за осъществяване, които налагат различни нива на финансиране и финансови инструменти, за да се увеличи ефикасността и въздействието на финансовата помощ от Съюза, да се насърчат частните инвестиции и да се отговори на специфичните изисквания на отделни проекти.

| (33) | В регламент относно насоки за трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура ще бъдат определени критериите, съгласно които проектите от общ интерес могат да бъдат подпомагани финансово по настоящия регламент. |
| --- | --- |

(33)

В регламент относно насоки за трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура ще бъдат определени критериите, съгласно които проектите от общ интерес могат да бъдат подпомагани финансово по настоящия регламент.

| (34) | „Хоризонт 2020“ — рамковата програма за научни изследвани и иновации (12), ще бъде съсредоточена, inter alia, върху справянето със социалните предизвикателства (напр. чрез интелигентен, екологосъобразен, достъпен и интегриран транспорт, сигурна, чиста и ефективна енергия, както и здравеопазване, управление и устойчиво развитие, основани на информационни и комуникационни технологии), за да се отговори пряко на предизвикателствата, посочени в стратегията „Европа 2020“, чрез оказване на подкрепа на дейности, които обхващат целия спектър при прехода от научни изследвания към пазарна реализация. „Хоризонт 2020“ ще подкрепя всички етапи в иновационната верига, по-специално дейностите, по-близки до пазара, включително иновационните финансови инструменти. С цел гарантиране на по-голямо въздействие на финансирането от Съюза и осигуряване на съгласуваност, МСЕ ще развие тесни полезни взаимодействия с „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

(34)

„Хоризонт 2020“ — рамковата програма за научни изследвани и иновации (12), ще бъде съсредоточена, inter alia, върху справянето със социалните предизвикателства (напр. чрез интелигентен, екологосъобразен, достъпен и интегриран транспорт, сигурна, чиста и ефективна енергия, както и здравеопазване, управление и устойчиво развитие, основани на информационни и комуникационни технологии), за да се отговори пряко на предизвикателствата, посочени в стратегията „Европа 2020“, чрез оказване на подкрепа на дейности, които обхващат целия спектър при прехода от научни изследвания към пазарна реализация. „Хоризонт 2020“ ще подкрепя всички етапи в иновационната верига, по-специално дейностите, по-близки до пазара, включително иновационните финансови инструменти. С цел гарантиране на по-голямо въздействие на финансирането от Съюза и осигуряване на съгласуваност, МСЕ ще развие тесни полезни взаимодействия с „Хоризонт 2020“.

| (35) | В съобщението си от 20 юли 2010 г., озаглавено „Към европейско пространство на пътна безопасност: насоки за политиката в областта на пътната безопасност през периода 2011—2020 година“, Комисията създаде рамка за действия на политиката в полза на безопасната инфраструктура като ключов елемент за намаляване на жертвите по пътищата с 50 % до 2020 г. Поради тази причина МСЕ следва да гарантира, че исканията за финансиране от Съюза отговарят на изискванията, препоръките и целите за безопасност, установени в цялото съответно право на Съюза относно пътната безопасност. Оценката на ефективността на МСЕ следва да взема предвид намаляването на жертвите на пътно-транспортни произшествия по пътната мрежа в Съюза. |
| --- | --- |

(35)

В съобщението си от 20 юли 2010 г., озаглавено „Към европейско пространство на пътна безопасност: насоки за политиката в областта на пътната безопасност през периода 2011—2020 година“, Комисията създаде рамка за действия на политиката в полза на безопасната инфраструктура като ключов елемент за намаляване на жертвите по пътищата с 50 % до 2020 г. Поради тази причина МСЕ следва да гарантира, че исканията за финансиране от Съюза отговарят на изискванията, препоръките и целите за безопасност, установени в цялото съответно право на Съюза относно пътната безопасност. Оценката на ефективността на МСЕ следва да взема предвид намаляването на жертвите на пътно-транспортни произшествия по пътната мрежа в Съюза.

| (36) | Съюзът и повечето държави членки са страни по Конвенцията на Организацията на обединените нации за правата на хората с увреждания, докато останалите държави членки са в процес на ратифициране. При изпълнението на съответните проекти е важно в спецификацията на проектите да се взема предвид достъпността за хора с увреждания, както е посочено в същата Конвенция. |
| --- | --- |

(36)

Съюзът и повечето държави членки са страни по Конвенцията на Организацията на обединените нации за правата на хората с увреждания, докато останалите държави членки са в процес на ратифициране. При изпълнението на съответните проекти е важно в спецификацията на проектите да се взема предвид достъпността за хора с увреждания, както е посочено в същата Конвенция.

| (37) | Въпреки че основната част от инвестициите съгласно стратегията „Европа 2020“ може да бъде осигурена и посредством пазарни и регулаторни мерки, предизвикателствата пред финансирането налагат публични действия, както и помощ от Съюза под формата на безвъзмездни средства и новаторски финансови инструменти. |
| --- | --- |

(37)

Въпреки че основната част от инвестициите съгласно стратегията „Европа 2020“ може да бъде осигурена и посредством пазарни и регулаторни мерки, предизвикателствата пред финансирането налагат публични действия, както и помощ от Съюза под формата на безвъзмездни средства и новаторски финансови инструменти.

| (38) | За оптимизиране използването на бюджета на Съюза, безвъзмездните средства следва да бъдат насочени към онези проекти, които получават недостатъчно финансиране от частния сектор. |
| --- | --- |

(38)

За оптимизиране използването на бюджета на Съюза, безвъзмездните средства следва да бъдат насочени към онези проекти, които получават недостатъчно финансиране от частния сектор.

| (39) | Железопътните проекти не следва да бъдат изключвани от получаване на безвъзмездни средства съгласно настоящия регламент, защото те генерират приходи от задължителни такси въз основа на Директива 2012/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (13). |
| --- | --- |

(39)

Железопътните проекти не следва да бъдат изключвани от получаване на безвъзмездни средства съгласно настоящия регламент, защото те генерират приходи от задължителни такси въз основа на Директива 2012/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (13).

| (40) | Фискалните мерки в много държави членки ще накарат или вече са накарали публичните органи да преосмислят своите програми за инвестиции в инфраструктура. В този контекст на ПЧП се гледа като на ефективно средство за осъществяване на инфраструктурни проекти, които осигуряват постигането на цели на политиката, като например борбата с изменението на климата; насърчаването на използването на алтернативни енергийни източници, както и на енергийната ефективност и ефективното използване на ресурсите, подкрепата на устойчивия транспорт и внедряването на широколентови мрежи. В съобщението си от 19 ноември 2009 г., озаглавено „Мобилизиране на частни и публични инвестиции за възстановяване и дългосрочно структурно изменение — развиване на публично-частни партньорства“, Комисията се ангажира за подобряване на достъпа до финансиране за ПЧП чрез разширяване на обхвата на съществуващите финансови инструменти. |
| --- | --- |

(40)

Фискалните мерки в много държави членки ще накарат или вече са накарали публичните органи да преосмислят своите програми за инвестиции в инфраструктура. В този контекст на ПЧП се гледа като на ефективно средство за осъществяване на инфраструктурни проекти, които осигуряват постигането на цели на политиката, като например борбата с изменението на климата; насърчаването на използването на алтернативни енергийни източници, както и на енергийната ефективност и ефективното използване на ресурсите, подкрепата на устойчивия транспорт и внедряването на широколентови мрежи. В съобщението си от 19 ноември 2009 г., озаглавено „Мобилизиране на частни и публични инвестиции за възстановяване и дългосрочно структурно изменение — развиване на публично-частни партньорства“, Комисията се ангажира за подобряване на достъпа до финансиране за ПЧП чрез разширяване на обхвата на съществуващите финансови инструменти.

| (41) | В своето съобщение от 19 октомври 2010 г., озаглавено „Преглед на бюджета на ЕС“ Комисията подчерта, че в нормалния случай при проектите с дългосрочен търговски потенциал следва да се използват средства, предоставени от Съюза в партньорство с финансовия и банковия сектор, особено с Европейската инвестиционна банка и публичните финансови институции на държавите членки, но също така с други международни финансови институции и частния финансов сектор, включително на национално и регионално равнище. |
| --- | --- |

(41)

В своето съобщение от 19 октомври 2010 г., озаглавено „Преглед на бюджета на ЕС“ Комисията подчерта, че в нормалния случай при проектите с дългосрочен търговски потенциал следва да се използват средства, предоставени от Съюза в партньорство с финансовия и банковия сектор, особено с Европейската инвестиционна банка и публичните финансови институции на държавите членки, но също така с други международни финансови институции и частния финансов сектор, включително на национално и регионално равнище.

| (42) | Финансовите инструменти следва да се използват за задоволяване на специфични нужди на пазара, за действия, които имат ясна добавена стойност за Съюза и които са в съответствие с целите на МСЕ, и не следва да изместват частното финансиране. Те следва да подобрят ефекта на лоста на бюджетните разходи на Съюза и да постигнат по-голям мултиплициращ ефект по отношение на привличането на финансиране от частния сектор. Това важи в особена степен в условията на труден достъп до кредитиране и ограничения в областта на публичните финанси и с оглед необходимостта от подкрепа за икономическото възстановяване на Европа. Преди да реши да използва финансови инструменти, Комисията следва да извърши предварителна оценка на съответния инструмент съгласно изискването на Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (14). |
| --- | --- |

(42)

Финансовите инструменти следва да се използват за задоволяване на специфични нужди на пазара, за действия, които имат ясна добавена стойност за Съюза и които са в съответствие с целите на МСЕ, и не следва да изместват частното финансиране. Те следва да подобрят ефекта на лоста на бюджетните разходи на Съюза и да постигнат по-голям мултиплициращ ефект по отношение на привличането на финансиране от частния сектор. Това важи в особена степен в условията на труден достъп до кредитиране и ограничения в областта на публичните финанси и с оглед необходимостта от подкрепа за икономическото възстановяване на Европа. Преди да реши да използва финансови инструменти, Комисията следва да извърши предварителна оценка на съответния инструмент съгласно изискването на Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (14).

| (43) | В стратегията „Европа 2020“ Комисията пое ангажимента да мобилизира финансовите инструменти на Съюза като част от съгласувана стратегия за финансиране, която обединява финансирането от Съюза и националното публично и частно финансиране за инфраструктури. Обосновката за това е, че често случаите на неоптимални инвестиции и пазарните недостатъци могат да бъдат преодолени по-ефективно с финансови инструменти, отколкото с безвъзмездни средства. |
| --- | --- |

(43)

В стратегията „Европа 2020“ Комисията пое ангажимента да мобилизира финансовите инструменти на Съюза като част от съгласувана стратегия за финансиране, която обединява финансирането от Съюза и националното публично и частно финансиране за инфраструктури. Обосновката за това е, че често случаите на неоптимални инвестиции и пазарните недостатъци могат да бъдат преодолени по-ефективно с финансови инструменти, отколкото с безвъзмездни средства.

| (44) | МСЕ следва да предостави финансови инструменти за насърчаване на съществено участие на инвеститори от частния сектор и на финансови институции в инфраструктурните инвестиции. За да бъдат достатъчно привлекателни за частния сектор, финансовите инструменти следва да бъдат проектирани и приложени при надлежно отчитане на опростяването и намаляването на административната тежест, но същевременно следва да могат да отговорят на установените финансови нужди по гъвкав начин. Проектирането на тези инструменти следва да се основава на опита, натрупан при изпълнението на финансовите инструменти, включени в МФР (2007—2013 г.), какъвто е Инструментът за гарантиране на заеми (LGTT) за проектите в рамките на трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T), Инструментът за финансиране с поделяне на риска (ИФПР), Европейският фонд за енергетика, изменение на климата и инфраструктура 2020 г. (фондът „Marguerite“) и инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

(44)

МСЕ следва да предостави финансови инструменти за насърчаване на съществено участие на инвеститори от частния сектор и на финансови институции в инфраструктурните инвестиции. За да бъдат достатъчно привлекателни за частния сектор, финансовите инструменти следва да бъдат проектирани и приложени при надлежно отчитане на опростяването и намаляването на административната тежест, но същевременно следва да могат да отговорят на установените финансови нужди по гъвкав начин. Проектирането на тези инструменти следва да се основава на опита, натрупан при изпълнението на финансовите инструменти, включени в МФР (2007—2013 г.), какъвто е Инструментът за гарантиране на заеми (LGTT) за проектите в рамките на трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T), Инструментът за финансиране с поделяне на риска (ИФПР), Европейският фонд за енергетика, изменение на климата и инфраструктура 2020 г. (фондът „Marguerite“) и инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“.

| (45) | Потенциалът за новаторски финансови инструменти, като например облигациите за проекти, в подкрепа на финансирането на транспортна инфраструктура с европейска добавена стойност следва да се проучи, в съответствие с резултатите от предварителните оценки и други имащи отношение оценки, по-специално независимата оценка на инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“ през 2015 г. |
| --- | --- |

(45)

Потенциалът за новаторски финансови инструменти, като например облигациите за проекти, в подкрепа на финансирането на транспортна инфраструктура с европейска добавена стойност следва да се проучи, в съответствие с резултатите от предварителните оценки и други имащи отношение оценки, по-специално независимата оценка на инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“ през 2015 г.

| (46) | За да се оптимизира използването на бюджетните средства, разпределени за МСЕ, Комисията следва да осигури последователност между всички финансови инструменти, създадени по силата на Регламент (ЕО) No 680/2007 на Европейския парламент и на Съвета (15), и инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти, създадени съгласно Решение No 1639/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (16) в рамките на последвалите ги дългови и капиталови финансови инструменти съгласно настоящия регламент, въз основа на предварителна оценка, съгласно предвиденото с Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012. |
| --- | --- |

(46)

За да се оптимизира използването на бюджетните средства, разпределени за МСЕ, Комисията следва да осигури последователност между всички финансови инструменти, създадени по силата на Регламент (ЕО) No 680/2007 на Европейския парламент и на Съвета (15), и инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти, създадени съгласно Решение No 1639/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (16) в рамките на последвалите ги дългови и капиталови финансови инструменти съгласно настоящия регламент, въз основа на предварителна оценка, съгласно предвиденото с Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012.

| (47) | При подбора на най-ефективната форма на финансова помощ следва да бъдат надлежно взети предвид специфичните за сектора и проекта характеристики на допустимите проекти. За да е възможно най-ефикасното използване на бюджета на Съюза и засилването на мултипликационния ефект на финансовата помощ от Съюза, по отношение на енергийния сектор Комисията следва да се стреми в рамките на възможното и в условията на навлизане на пазара да осигури приоритет на използването на финансови инструменти, когато е уместно, при спазване на тавана за използване на финансовите инструменти в съответствие с настоящия регламент. Ръководителите на енергийни проекти следва да се насърчават да проучват възможността да използват финансови инструменти преди да подават молба за безвъзмездни средства за работи. Във връзка с това Комисията следва да предостави подходящата подкрепа за максимално увеличено използване на финансовите инструменти. |
| --- | --- |

(47)

При подбора на най-ефективната форма на финансова помощ следва да бъдат надлежно взети предвид специфичните за сектора и проекта характеристики на допустимите проекти. За да е възможно най-ефикасното използване на бюджета на Съюза и засилването на мултипликационния ефект на финансовата помощ от Съюза, по отношение на енергийния сектор Комисията следва да се стреми в рамките на възможното и в условията на навлизане на пазара да осигури приоритет на използването на финансови инструменти, когато е уместно, при спазване на тавана за използване на финансовите инструменти в съответствие с настоящия регламент. Ръководителите на енергийни проекти следва да се насърчават да проучват възможността да използват финансови инструменти преди да подават молба за безвъзмездни средства за работи. Във връзка с това Комисията следва да предостави подходящата подкрепа за максимално увеличено използване на финансовите инструменти.

| (48) | Проектите от общ интерес в областта на електроенергията, газта и въглеродния диоксид, следва да отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза за проучвания, и при определени условия — за работи, под формата на безвъзмездни средства или иновационни финансови инструменти. Това ще осигури възможност за предоставяне на специфично оформена за конкретния проект финансова помощ за тези проекти от общ интерес, които не са жизнеспособни при съществуващата регулаторна рамка и пазарни условия. В областта на енергетиката е важно да се избягва всякакво нарушаване на конкуренцията, особено между проекти, които допринасят за изграждането на един и същи приоритетен коридор на Съюза. Тази финансова помощ следва да осигурява и необходимите полезни взаимодействия с европейските структурни и инвестиционни фондове, които ще се използват за финансиране на интелигентни енергоразпределителни мрежи от местно или регионално значение. Към инвестициите в проекти от общ интерес се прилага триетапен подход. Първо, пазарът следва да се ползва с приоритет при инвестирането. Второ, ако инвестициите не се извършат от пазара, следва да се разгледат регулаторните решения, ако е необходимо, следва да се адаптира съответната регулаторна рамка и следва да се осигури правилното прилагане на съответната регулаторна рамка. Трето, ако първите два етапа не са достатъчни за осигуряване на необходимите инвестиции в проекти от общ интерес, би могло да се предостави финансова помощ от Съюза, ако проектът от общ интерес отговаря на приложимите критерии за отпускане на помощ. |
| --- | --- |

(48)

Проектите от общ интерес в областта на електроенергията, газта и въглеродния диоксид, следва да отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза за проучвания, и при определени условия — за работи, под формата на безвъзмездни средства или иновационни финансови инструменти. Това ще осигури възможност за предоставяне на специфично оформена за конкретния проект финансова помощ за тези проекти от общ интерес, които не са жизнеспособни при съществуващата регулаторна рамка и пазарни условия. В областта на енергетиката е важно да се избягва всякакво нарушаване на конкуренцията, особено между проекти, които допринасят за изграждането на един и същи приоритетен коридор на Съюза. Тази финансова помощ следва да осигурява и необходимите полезни взаимодействия с европейските структурни и инвестиционни фондове, които ще се използват за финансиране на интелигентни енергоразпределителни мрежи от местно или регионално значение. Към инвестициите в проекти от общ интерес се прилага триетапен подход. Първо, пазарът следва да се ползва с приоритет при инвестирането. Второ, ако инвестициите не се извършат от пазара, следва да се разгледат регулаторните решения, ако е необходимо, следва да се адаптира съответната регулаторна рамка и следва да се осигури правилното прилагане на съответната регулаторна рамка. Трето, ако първите два етапа не са достатъчни за осигуряване на необходимите инвестиции в проекти от общ интерес, би могло да се предостави финансова помощ от Съюза, ако проектът от общ интерес отговаря на приложимите критерии за отпускане на помощ.

| (49) | В съответствие с член 14 от Регламент (ЕС) No 347/2013 всички проекти от общ интерес, които попадат в категориите, посочени в приложение II.1, 2 и 4 от същия регламент, отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза под формата на безвъзмездни средства за проучвания и на финансови инструменти. Безвъзмездните средства за работи могат да се използват за действия, които допринасят за тези проекти от общ интерес, за които, в съответствие с член 14 от Регламент (ЕС) No 347/2013, може особено ясно да се покаже наличието на значителни странични ползи и липсата на стопанска жизнеспособност, съгласно бизнес плана на проекта и други извършени оценки, по-специално от потенциални инвеститори или кредитори, или от национални регулаторни органи. |
| --- | --- |

(49)

В съответствие с член 14 от Регламент (ЕС) No 347/2013 всички проекти от общ интерес, които попадат в категориите, посочени в приложение II.1, 2 и 4 от същия регламент, отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза под формата на безвъзмездни средства за проучвания и на финансови инструменти. Безвъзмездните средства за работи могат да се използват за действия, които допринасят за тези проекти от общ интерес, за които, в съответствие с член 14 от Регламент (ЕС) No 347/2013, може особено ясно да се покаже наличието на значителни странични ползи и липсата на стопанска жизнеспособност, съгласно бизнес плана на проекта и други извършени оценки, по-специално от потенциални инвеститори или кредитори, или от национални регулаторни органи.

| (50) | С цел да се гарантира секторната диверсификация на бенефициерите на финансови инструменти, както и да се насърчи постепенната географска диверсификация сред държавите членки, като се обръща специално внимание на държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, Комисията в партньорство с Европейската инвестиционна банка чрез съвместни инициативи като например Европейския експертен център за ПЧП (EPEC) и Съвместна помощ за подкрепа на проекти в европейските региони (Jaspers), следва да осигури подкрепа за държавите членки в разработването на подходяща поредица от проекти, които биха могли да се разглеждат за проектно финансиране. |
| --- | --- |

(50)

С цел да се гарантира секторната диверсификация на бенефициерите на финансови инструменти, както и да се насърчи постепенната географска диверсификация сред държавите членки, като се обръща специално внимание на държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, Комисията в партньорство с Европейската инвестиционна банка чрез съвместни инициативи като например Европейския експертен център за ПЧП (EPEC) и Съвместна помощ за подкрепа на проекти в европейските региони (Jaspers), следва да осигури подкрепа за държавите членки в разработването на подходяща поредица от проекти, които биха могли да се разглеждат за проектно финансиране.

| (51) | Финансовите инструменти по настоящия регламент, следва да отразяват правилата, предвидени в дял VIII от Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 и в Делегиран регламент (ЕС) No 1268/2012 (17) и да бъдат в съответствие с правилата за най-добри практики, приложими спрямо финансовите инструменти. |
| --- | --- |

(51)

Финансовите инструменти по настоящия регламент, следва да отразяват правилата, предвидени в дял VIII от Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 и в Делегиран регламент (ЕС) No 1268/2012 (17) и да бъдат в съответствие с правилата за най-добри практики, приложими спрямо финансовите инструменти.

| (52) | По отношение на условията за финансовите инструменти може да бъде необходимо да се добавят допълнителни изисквания в работните програми, например с цел да се гарантира конкуренцията на пазарите с оглед на развитието на политиките на Съюза, технологичния прогрес и други фактори, които могат да бъдат от значение. |
| --- | --- |

(52)

По отношение на условията за финансовите инструменти може да бъде необходимо да се добавят допълнителни изисквания в работните програми, например с цел да се гарантира конкуренцията на пазарите с оглед на развитието на политиките на Съюза, технологичния прогрес и други фактори, които могат да бъдат от значение.

| (53) | Многогодишното програмиране за отпускането на помощ от МСЕ следва да бъде насочено към подкрепа за приоритетите на Съюза чрез осигуряване на необходимите финансови средства и последователност, прозрачност и приемственост на съвместното действие на Съюза и държавите членки. За предложения, внесени след изпълнението на първата многогодишна работна програма в сектора на транспорта, оценяването на допустимостта на разходите следва да започне на 1 януари 2014 г., така че да се осигури приемственост с проектите, които вече са в обхвата на Регламент (ЕО) No 680/2007. |
| --- | --- |

(53)

Многогодишното програмиране за отпускането на помощ от МСЕ следва да бъде насочено към подкрепа за приоритетите на Съюза чрез осигуряване на необходимите финансови средства и последователност, прозрачност и приемственост на съвместното действие на Съюза и държавите членки. За предложения, внесени след изпълнението на първата многогодишна работна програма в сектора на транспорта, оценяването на допустимостта на разходите следва да започне на 1 януари 2014 г., така че да се осигури приемственост с проектите, които вече са в обхвата на Регламент (ЕО) No 680/2007.

| (54) | Поради големия размер на бюджета, необходим за изпълнението на някои инфраструктурни проекти, следва да се предвиди възможност за разделяне на бюджетните задължения, свързани с финансовата помощ за някои действия, на годишни траншове. |
| --- | --- |

(54)

Поради големия размер на бюджета, необходим за изпълнението на някои инфраструктурни проекти, следва да се предвиди възможност за разделяне на бюджетните задължения, свързани с финансовата помощ за някои действия, на годишни траншове.

| (55) | Предвид наличните средства на равнището на Съюза, за постигане на желания ефект е необходимо съсредоточаване върху проектите с най-високата европейска добавена стойност. Поради това подкрепата следва да бъде съсредоточена върху основната мрежа и върху проектите от общ интерес в областта на системите за управление на движението (по-специално системите за управление на въздушното движение, които са резултат от новото поколение Европейска система за управление на въздушното движение (системата SESAR) и изискват средства от бюджета на Съюза в приблизителен размер от 3 000 милиона евро, както и интелигентни транспортни системи (ITS), информационни системи за наблюдение на движението на корабите (VTMIS), речните информационни услуги (RIS) и Европейската система за управление на железопътното движение (ERTMS). В енергийния сектор финансовата помощ следва да бъде съсредоточена върху завършването на вътрешния енергиен пазар, гарантирането на сигурността на доставките, насърчаването на устойчивостта, inter alia посредством гарантирането на преноса на електричество от възобновяеми енергийни източници от електроцентралата до съоръженията за продажба и съхранение, и привличането на публични и частни инвестиции. В телекомуникационния сектор финансовата помощ следва да бъде насочена основно към проекти, които ще генерират търсене на широколентов достъп, включително изграждането на европейска инфраструктура за цифрови услуги, което на свой ред следва да стимулира инвестициите във внедряването на широколентови мрежи. |
| --- | --- |

(55)

Предвид наличните средства на равнището на Съюза, за постигане на желания ефект е необходимо съсредоточаване върху проектите с най-високата европейска добавена стойност. Поради това подкрепата следва да бъде съсредоточена върху основната мрежа и върху проектите от общ интерес в областта на системите за управление на движението (по-специално системите за управление на въздушното движение, които са резултат от новото поколение Европейска система за управление на въздушното движение (системата SESAR) и изискват средства от бюджета на Съюза в приблизителен размер от 3 000 милиона евро, както и интелигентни транспортни системи (ITS), информационни системи за наблюдение на движението на корабите (VTMIS), речните информационни услуги (RIS) и Европейската система за управление на железопътното движение (ERTMS). В енергийния сектор финансовата помощ следва да бъде съсредоточена върху завършването на вътрешния енергиен пазар, гарантирането на сигурността на доставките, насърчаването на устойчивостта, inter alia посредством гарантирането на преноса на електричество от възобновяеми енергийни източници от електроцентралата до съоръженията за продажба и съхранение, и привличането на публични и частни инвестиции. В телекомуникационния сектор финансовата помощ следва да бъде насочена основно към проекти, които ще генерират търсене на широколентов достъп, включително изграждането на европейска инфраструктура за цифрови услуги, което на свой ред следва да стимулира инвестициите във внедряването на широколентови мрежи.

| (56) | В сектора на енергетиката предвиденият бюджет следва да бъде разпределян приоритетно под формата на финансови инструменти, при спазване на условието за навлизане на пазара. Проектите от общ интерес в сектора на телекомуникациите следва да отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза под формата на безвъзмездни средства и обществени поръчки за платформи за основни услуги, общи услуги и хоризонтални действия. Действията в областта на разгръщането на широколентови мрежи, включително действията, които генерират търсене на широколентов достъп, следва да могат да получават финансова помощ от Съюза под формата на финансови инструменти. |
| --- | --- |

(56)

В сектора на енергетиката предвиденият бюджет следва да бъде разпределян приоритетно под формата на финансови инструменти, при спазване на условието за навлизане на пазара. Проектите от общ интерес в сектора на телекомуникациите следва да отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза под формата на безвъзмездни средства и обществени поръчки за платформи за основни услуги, общи услуги и хоризонтални действия. Действията в областта на разгръщането на широколентови мрежи, включително действията, които генерират търсене на широколентов достъп, следва да могат да получават финансова помощ от Съюза под формата на финансови инструменти.

| (57) | Съгласно анализа, извършен в рамките на оценката на въздействието за Регламент (ЕС) No 347/2013, броят на проектите от общ интерес, които най-много допринасят за изпълнението на приоритетните коридори и области на стратегическата енергийна инфраструктура се очаква да е приблизително 100 в областта на електроенергетиката и около 50 в газовия сектор. Освен това, с оглед на очакваната преобладаваща роля на електроенергетиката в енергийната система на Европа през следващите две десетилетия прогнозите показват, че основната част от енергийния пакет в рамките на МСЕ ще бъде необходима за помощта за проекти от общ интерес в областта на електроенергетиката. Като отбелязва, че тези прогнози могат да претърпят промени при получаването на допълнителна информация, и като взема предвид необходимостта да се осигури спазване на Регламент (ЕС) No 347/2013, Комисията следва да разгледа много внимателно проектите в областта на електроенергетиката с цел основната част от финансовата помощ по тези проекти да бъде на разположение в периода 2014—2020 г., при спазване на условието за навлизане на пазара, качество и степен на развитие на предлаганите действия и изискванията за тяхното финансиране. Тази цел не засяга никакво евентуално преразпределяне на наличното финансиране за енергийни проекти. |
| --- | --- |

(57)

Съгласно анализа, извършен в рамките на оценката на въздействието за Регламент (ЕС) No 347/2013, броят на проектите от общ интерес, които най-много допринасят за изпълнението на приоритетните коридори и области на стратегическата енергийна инфраструктура се очаква да е приблизително 100 в областта на електроенергетиката и около 50 в газовия сектор. Освен това, с оглед на очакваната преобладаваща роля на електроенергетиката в енергийната система на Европа през следващите две десетилетия прогнозите показват, че основната част от енергийния пакет в рамките на МСЕ ще бъде необходима за помощта за проекти от общ интерес в областта на електроенергетиката. Като отбелязва, че тези прогнози могат да претърпят промени при получаването на допълнителна информация, и като взема предвид необходимостта да се осигури спазване на Регламент (ЕС) No 347/2013, Комисията следва да разгледа много внимателно проектите в областта на електроенергетиката с цел основната част от финансовата помощ по тези проекти да бъде на разположение в периода 2014—2020 г., при спазване на условието за навлизане на пазара, качество и степен на развитие на предлаганите действия и изискванията за тяхното финансиране. Тази цел не засяга никакво евентуално преразпределяне на наличното финансиране за енергийни проекти.

| (58) | Комисията следва да извършва междинни и последващи оценки и да уведомява Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите за резултатите, за да се оцени ефективността и ефикасността на финансирането и неговото въздействие върху общите цели на МСЕ и на приоритетите на стратегията „Европа 2020“. Комисията следва да направи публично достъпна информацията относно конкретните проекти в рамките на МСЕ. Тази информация следва да бъде актуализирана ежегодно. |
| --- | --- |

(58)

Комисията следва да извършва междинни и последващи оценки и да уведомява Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите за резултатите, за да се оцени ефективността и ефикасността на финансирането и неговото въздействие върху общите цели на МСЕ и на приоритетите на стратегията „Европа 2020“. Комисията следва да направи публично достъпна информацията относно конкретните проекти в рамките на МСЕ. Тази информация следва да бъде актуализирана ежегодно.

| (59) | По отношение на транспорта и енергетиката, въз основа на специфичните за сектора насоки, установени в Регламент (ЕС) No 1315/2013 и Регламент (ЕС) No 347/2013, са изготвени списъци на проектите, приоритетните коридори и области, за които следва да се прилага настоящият регламент, и тези списъци следва да бъдат включени в приложение към настоящия регламент. По отношение на транспорта, с цел да се вземат предвид евентуални промени в политическите приоритети и технологичните възможности, както и потоците на движение, правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) следва да се делегира на Комисията за приемане на изменения на част I от приложение I и за подробно излагане на приоритетите за финансиране за действията, допустими за финансиране съгласно член 7, параграф 2, които да бъдат отразени в работните програми. |
| --- | --- |

(59)

По отношение на транспорта и енергетиката, въз основа на специфичните за сектора насоки, установени в Регламент (ЕС) No 1315/2013 и Регламент (ЕС) No 347/2013, са изготвени списъци на проектите, приоритетните коридори и области, за които следва да се прилага настоящият регламент, и тези списъци следва да бъдат включени в приложение към настоящия регламент. По отношение на транспорта, с цел да се вземат предвид евентуални промени в политическите приоритети и технологичните възможности, както и потоците на движение, правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) следва да се делегира на Комисията за приемане на изменения на част I от приложение I и за подробно излагане на приоритетите за финансиране за действията, допустими за финансиране съгласно член 7, параграф 2, които да бъдат отразени в работните програми.

| (60) | За да се вземе предвид актуалното ниво на нуждата от финансиране за специфичните цели в областта на транспорта и за да се отчетат констатациите на средносрочната оценка, според която се оказва необходимо да се направи отклонение от разпределението за специфична цел в областта на транспорта, установена в част IV от приложение I към настоящия регламент, с повече от 5 процентни пункта, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС с цел изменение на ориентировъчните проценти за всяка специфична цел в областта на транспорта. Ориентировъчните проценти за специфичните цели в областта на транспорта не пречат сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлена от Кохезионния фонд, да се използва изцяло за проекти за изграждане на основната мрежа или за проекти и хоризонтални приоритети, посочени в част I от приложение I към настоящия регламент. |
| --- | --- |

(60)

За да се вземе предвид актуалното ниво на нуждата от финансиране за специфичните цели в областта на транспорта и за да се отчетат констатациите на средносрочната оценка, според която се оказва необходимо да се направи отклонение от разпределението за специфична цел в областта на транспорта, установена в част IV от приложение I към настоящия регламент, с повече от 5 процентни пункта, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС с цел изменение на ориентировъчните проценти за всяка специфична цел в областта на транспорта. Ориентировъчните проценти за специфичните цели в областта на транспорта не пречат сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлена от Кохезионния фонд, да се използва изцяло за проекти за изграждане на основната мрежа или за проекти и хоризонтални приоритети, посочени в част I от приложение I към настоящия регламент.

| (61) | За да се вземат предвид заключенията, направени при изпълнението на МСЕ, включително тези, съдържащи се в средносрочната оценка, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС за изменение на списъка на общите насоки, които трябва да се отчитат при определянето на критерии за възлагане. |
| --- | --- |

(61)

За да се вземат предвид заключенията, направени при изпълнението на МСЕ, включително тези, съдържащи се в средносрочната оценка, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС за изменение на списъка на общите насоки, които трябва да се отчитат при определянето на критерии за възлагане.

| (62) | При приемане на делегирани актове съгласно настоящия регламент е от особена важност по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременното предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета. |
| --- | --- |

(62)

При приемане на делегирани актове съгласно настоящия регламент е от особена важност по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременното предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.

| (63) | За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия по отношение на многогодишните и годишните работни програми. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) No 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (18). |
| --- | --- |

(63)

За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия по отношение на многогодишните и годишните работни програми. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) No 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (18).

| (64) | Финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитени чрез прилагане на пропорционални мерки през целия цикъл на разходи, в т.ч. предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, възстановяване на загубени, погрешно платени или неправилно използвани средства и, където е необходимо, налагане на санкции в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 г. Европейският парламент следва да бъде информиран за всички тези мерки. |
| --- | --- |

(64)

Финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитени чрез прилагане на пропорционални мерки през целия цикъл на разходи, в т.ч. предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, възстановяване на загубени, погрешно платени или неправилно използвани средства и, където е необходимо, налагане на санкции в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 г. Европейският парламент следва да бъде информиран за всички тези мерки.

| (65) | С цел осигуряване на широка и лоялна конкуренция при проектите, за които са предвидени средства от МСЕ, форматът на договора следва да отговаря на целите и условията на проекта. Договорните условия следва да бъдат изготвени така, че свързаният с договора риск да е разпределен справедливо, за да се оптимизира разходната ефективност и да се позволи постигането на максимално ефикасно изпълнение на договора. Този принцип следва да се прилага независимо от това дали се използва национален или международен примерен договор. |
| --- | --- |

(65)

С цел осигуряване на широка и лоялна конкуренция при проектите, за които са предвидени средства от МСЕ, форматът на договора следва да отговаря на целите и условията на проекта. Договорните условия следва да бъдат изготвени така, че свързаният с договора риск да е разпределен справедливо, за да се оптимизира разходната ефективност и да се позволи постигането на максимално ефикасно изпълнение на договора. Този принцип следва да се прилага независимо от това дали се използва национален или международен примерен договор.

| (66) | Може да се наложи някои инфраструктурни проекти от общ интерес да бъдат свързани и да преминат през съседни на Съюза държави, присъединяващи се държави и други трети държави. МСЕ следва да предлага опростени средства за свързване и финансиране на тези инфраструктури с цел осигуряване на съгласуваност между вътрешните и външните инструменти на бюджета на Съюза. |
| --- | --- |

(66)

Може да се наложи някои инфраструктурни проекти от общ интерес да бъдат свързани и да преминат през съседни на Съюза държави, присъединяващи се държави и други трети държави. МСЕ следва да предлага опростени средства за свързване и финансиране на тези инфраструктури с цел осигуряване на съгласуваност между вътрешните и външните инструменти на бюджета на Съюза.

| (67) | Когато трети държави и юридически лица, установени в трети държави, участват в действия, които допринасят за проекти от общ интерес, безвъзмездни средства следва да могат да бъдат предоставени само ако действието не изглежда да е достатъчно подкрепена от други форми на финансова помощ в рамките на МСЕ или други програми на Съюза. |
| --- | --- |

(67)

Когато трети държави и юридически лица, установени в трети държави, участват в действия, които допринасят за проекти от общ интерес, безвъзмездни средства следва да могат да бъдат предоставени само ако действието не изглежда да е достатъчно подкрепена от други форми на финансова помощ в рамките на МСЕ или други програми на Съюза.

| (68) | Общата насока, на базата на която Комисията взема предвид социалното въздействие и въздействието върху климата и околната среда, подробно описана в част V от приложение I към настоящия регламент, не следва да се прилага в областта на енергетиката, в съответствие с подхода, предвиден в член 4, параграф 4 от Регламент (ЕС) No 347/2013. |
| --- | --- |

(68)

Общата насока, на базата на която Комисията взема предвид социалното въздействие и въздействието върху климата и околната среда, подробно описана в част V от приложение I към настоящия регламент, не следва да се прилага в областта на енергетиката, в съответствие с подхода, предвиден в член 4, параграф 4 от Регламент (ЕС) No 347/2013.

| (69) | В сектора на телекомуникациите общата насока, съгласно която се взема предвид стимулиращият ефект на помощта от Съюза за публичните и частните инвестиции, следва да се прилага само за тези инфраструктури на цифровите услуги, които имат за цел да привлекат допълнителни инвестиции. |
| --- | --- |

(69)

В сектора на телекомуникациите общата насока, съгласно която се взема предвид стимулиращият ефект на помощта от Съюза за публичните и частните инвестиции, следва да се прилага само за тези инфраструктури на цифровите услуги, които имат за цел да привлекат допълнителни инвестиции.

| (70) | Общата насока съгласно която се взема предвид трансграничното измерение не следва да се прилага по отношение на широколентовите мрежи, защото всички инвестиции в тях, включително тези, осъществени на територията на държавите членки, ще засилят свързаността на трансевропейските телекомуникационни мрежи. |
| --- | --- |

(70)

Общата насока съгласно която се взема предвид трансграничното измерение не следва да се прилага по отношение на широколентовите мрежи, защото всички инвестиции в тях, включително тези, осъществени на територията на държавите членки, ще засилят свързаността на трансевропейските телекомуникационни мрежи.

| (71) | Участието на държавите от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), които са страни по Споразумението за Европейското икономическо пространство („Споразумение за ЕИП“) в МСЕ, следва да се осъществява в съответствие с условията, представени в Споразумението за ЕИП. За тази цел, всеки сектор, обхванат от настоящия регламент, следва да се разглежда като отделна програма. Участието на страните от ЕАСТ в МСЕ следва да се предвиди най-вече в областта на телекомуникациите. |
| --- | --- |

(71)

Участието на държавите от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), които са страни по Споразумението за Европейското икономическо пространство („Споразумение за ЕИП“) в МСЕ, следва да се осъществява в съответствие с условията, представени в Споразумението за ЕИП. За тази цел, всеки сектор, обхванат от настоящия регламент, следва да се разглежда като отделна програма. Участието на страните от ЕАСТ в МСЕ следва да се предвиди най-вече в областта на телекомуникациите.

| (72) | По отношение на транспорта, за целите на допустимостта за финансиране на проекти от общ интерес в трети държави съгласно настоящия регламент следва да се прилагат ориентировъчните карти, включени в приложение III към Регламент (ЕС) No 1315/2013. В трети държави, за които в същия регламент не са включени ориентировъчни карти, проектите от общ интерес следва да бъдат допустими за финансиране, когато е налице взаимно сътрудничество с оглед да се постигне споразумение относно такива ориентировъчни карти. |
| --- | --- |

(72)

По отношение на транспорта, за целите на допустимостта за финансиране на проекти от общ интерес в трети държави съгласно настоящия регламент следва да се прилагат ориентировъчните карти, включени в приложение III към Регламент (ЕС) No 1315/2013. В трети държави, за които в същия регламент не са включени ориентировъчни карти, проектите от общ интерес следва да бъдат допустими за финансиране, когато е налице взаимно сътрудничество с оглед да се постигне споразумение относно такива ориентировъчни карти.

| (73) | Доколкото целите на настоящия регламент, а именно координирането, развитието и финансирането на трансевропейските мрежи, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки, а могат, поради необходимостта от съгласуване на тези цели, да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели. |
| --- | --- |

(73)

Доколкото целите на настоящия регламент, а именно координирането, развитието и финансирането на трансевропейските мрежи, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки, а могат, поради необходимостта от съгласуване на тези цели, да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.

| (74) | Регламент (ЕО) No 680/2007 и Регламент (ЕО) No 67/2010 на Европейския парламент и на Съвета (19) следва да бъдат отменени, с оглед постигането на яснота. |
| --- | --- |

(74)

Регламент (ЕО) No 680/2007 и Регламент (ЕО) No 67/2010 на Европейския парламент и на Съвета (19) следва да бъдат отменени, с оглед постигането на яснота.

| (75) | Настоящият регламент следва да влезе в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз, за да се даде възможност за своевременно приемане на делегираните актове и актовете за изпълнение, предвидени с настоящия регламент, |
| --- | --- |

(75)

Настоящият регламент следва да влезе в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз, за да се даде възможност за своевременно приемане на делегираните актове и актовете за изпълнение, предвидени с настоящия регламент,

ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

ДЯЛ I

ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ

ГЛАВА I

Механизъм за свързване на европа

Член 1

Предмет

С настоящия регламент се създава Механизъм за свързване на Европа („МСЕ“), с който се определят условията, методите и процедурите за предоставяне на финансова помощ от Съюза за трансевропейските мрежи с цел да се подкрепят проекти от общ интерес в секторите на транспортните, телекомуникационните и енергийните инфраструктури и да се използват потенциалните полезни взаимодействия между тези сектори. Освен това с него се установява разпределението на средствата, които да се предоставят по многогодишната финансова рамка за годините 2014—2020 г.

Член 2

Определения

За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:

| (1) | „проект от общ интерес“ означава проект, определен в Регламент (ЕС) No 1315/2013 или в Регламент (ЕС) No 347/2013, или в регламент относно насоките за трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура; |
| --- | --- |

(1)

„проект от общ интерес“ означава проект, определен в Регламент (ЕС) No 1315/2013 или в Регламент (ЕС) No 347/2013, или в регламент относно насоките за трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура;

| (2) | „трансграничен участък“ означава в транспортния сектор участък който осигурява непрекъснатостта на проект от общ интерес между най-близките градски възли от двете страни на границата между две държави членки или между държава членка и съседна държава; |
| --- | --- |

(2)

„трансграничен участък“ означава в транспортния сектор участък който осигурява непрекъснатостта на проект от общ интерес между най-близките градски възли от двете страни на границата между две държави членки или между държава членка и съседна държава;

| (3) | „съседна държава“ означава държава в обхвата на европейската политика за съседство, включително стратегическото партньорство, политиката на разширяване и Европейското икономическо пространство или Европейската асоциация за свободна търговия; |
| --- | --- |

(3)

„съседна държава“ означава държава в обхвата на европейската политика за съседство, включително стратегическото партньорство, политиката на разширяване и Европейското икономическо пространство или Европейската асоциация за свободна търговия;

| (4) | „трета държава“ означава съседна държава и която и да е друга държава, с която Съюзът може да си сътрудничи за постигането на целите, предвидени в настоящия регламент; |
| --- | --- |

(4)

„трета държава“ означава съседна държава и която и да е друга държава, с която Съюзът може да си сътрудничи за постигането на целите, предвидени в настоящия регламент;

| (5) | „работи“ означава закупуването, доставката и внедряването на компонентите, системите и услугите, включително на софтуера, както и извършването на свързани с проекта развойни, строителни и инсталационни дейности, приемането на съоръженията и стартирането на даден проект; |
| --- | --- |

(5)

„работи“ означава закупуването, доставката и внедряването на компонентите, системите и услугите, включително на софтуера, както и извършването на свързани с проекта развойни, строителни и инсталационни дейности, приемането на съоръженията и стартирането на даден проект;

| (6) | „проучвания“ означава дейностите, които са необходими, за да се подготви изпълнението на проект, като например проучвания за подготовка, очертаване, осъществимост, оценка, изпитване и утвърждаване, включително под формата на софтуер, както и всякакви други мерки за техническа помощ, включително предварителни действия за определяне и разработване на даден проект и решенията относно неговото финансиране, като проучване на определените обекти и подготовка на финансовия пакет; |
| --- | --- |

(6)

„проучвания“ означава дейностите, които са необходими, за да се подготви изпълнението на проект, като например проучвания за подготовка, очертаване, осъществимост, оценка, изпитване и утвърждаване, включително под формата на софтуер, както и всякакви други мерки за техническа помощ, включително предварителни действия за определяне и разработване на даден проект и решенията относно неговото финансиране, като проучване на определените обекти и подготовка на финансовия пакет;

| (7) | „действия за подкрепа на програмата“ означава на равнището на МСЕ всички съпътстващи мерки, които са необходими за неговото изпълнение и за изпълнението на отделните специфични за сектора насоки, като например предоставянето на услуги, и по-специално на техническа помощ, включително за използването на финансовите инструменти, както и дейности за подготовка, осъществимост, координация, мониторинг, консултация със заинтересованите страни, контрол, одит и оценка, които са пряко необходими за управлението на МСЕ и постигането на неговите цели. Действията за подкрепа на програмата включват по-специално проучвания, заседания, очертаване на инфраструктурата, информация, дейности за разпространение, комуникация и повишаване на осведомеността, разходи, свързани с ИТ инструменти и мрежи, насочени към обмена на информация относно МСЕ, заедно с всички други направени от Комисията разходи за техническа и административна помощ, които може да се окажат необходими за управлението на МСЕ или изпълнението на отделните специфични за сектора насоки; Действията за подкрепа на програмата включват и дейностите, които са необходими, за да се улесни подготовката на проекти от общ интерес, по-специално в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, с оглед получаване на финансиране съгласно настоящия регламент или на финансовия пазар. Действията за подкрепа на програмата включват също, ако това е уместно, покриването на разходите на изпълнителната агенция, на която Комисията е възложила изпълнението на конкретни части от МСЕ („изпълнителната агенция“); |
| --- | --- |

(7)

„действия за подкрепа на програмата“ означава на равнището на МСЕ всички съпътстващи мерки, които са необходими за неговото изпълнение и за изпълнението на отделните специфични за сектора насоки, като например предоставянето на услуги, и по-специално на техническа помощ, включително за използването на финансовите инструменти, както и дейности за подготовка, осъществимост, координация, мониторинг, консултация със заинтересованите страни, контрол, одит и оценка, които са пряко необходими за управлението на МСЕ и постигането на неговите цели. Действията за подкрепа на програмата включват по-специално проучвания, заседания, очертаване на инфраструктурата, информация, дейности за разпространение, комуникация и повишаване на осведомеността, разходи, свързани с ИТ инструменти и мрежи, насочени към обмена на информация относно МСЕ, заедно с всички други направени от Комисията разходи за техническа и административна помощ, които може да се окажат необходими за управлението на МСЕ или изпълнението на отделните специфични за сектора насоки; Действията за подкрепа на програмата включват и дейностите, които са необходими, за да се улесни подготовката на проекти от общ интерес, по-специално в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, с оглед получаване на финансиране съгласно настоящия регламент или на финансовия пазар. Действията за подкрепа на програмата включват също, ако това е уместно, покриването на разходите на изпълнителната агенция, на която Комисията е възложила изпълнението на конкретни части от МСЕ („изпълнителната агенция“);

| (8) | „действие“ означава всяка дейност, за която е установено, че е финансово и технически независима, има определен срок и е необходима за изпълнението на проект от общ интерес; |
| --- | --- |

(8)

„действие“ означава всяка дейност, за която е установено, че е финансово и технически независима, има определен срок и е необходима за изпълнението на проект от общ интерес;

| (9) | „допустими разходи“ има същото значение, както в Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012; |
| --- | --- |

(9)

„допустими разходи“ има същото значение, както в Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012;

| (10) | „бенефициер“ означава държава членка, международна организация, публично или частно предприятие или орган, избран(а) да получи финансова помощ от Съюза съгласно настоящия регламент и в съответствие с реда и условията, установени в съответната работна програма, посочена в член 17; |
| --- | --- |

(10)

„бенефициер“ означава държава членка, международна организация, публично или частно предприятие или орган, избран(а) да получи финансова помощ от Съюза съгласно настоящия регламент и в съответствие с реда и условията, установени в съответната работна програма, посочена в член 17;

| (11) | „изпълнителен орган“ означава публична или частна организация или орган, определен(а) от бенефициера, когато бенефициерът е държава членка или международна организация, за да изпълни съответното действие. Решението за това определяне се взема от бенефициера на негова собствена отговорност и, ако се изисква възлагането на договор за обществена поръчка, в съответствие с приложимите правила на Съюза и национални правила за обществените поръчки; |
| --- | --- |

(11)

„изпълнителен орган“ означава публична или частна организация или орган, определен(а) от бенефициера, когато бенефициерът е държава членка или международна организация, за да изпълни съответното действие. Решението за това определяне се взема от бенефициера на негова собствена отговорност и, ако се изисква възлагането на договор за обществена поръчка, в съответствие с приложимите правила на Съюза и национални правила за обществените поръчки;

| (12) | „широкообхватна мрежа“ означава транспортната инфраструктура, определена съгласно глава II от Регламент (ЕС) No 1315/2013; |
| --- | --- |

(12)

„широкообхватна мрежа“ означава транспортната инфраструктура, определена съгласно глава II от Регламент (ЕС) No 1315/2013;

| (13) | „основна мрежа“ означава транспортната инфраструктура, определена в съответствие с глава III от Регламент (ЕС) No 1315/2013; |
| --- | --- |

(13)

„основна мрежа“ означава транспортната инфраструктура, определена в съответствие с глава III от Регламент (ЕС) No 1315/2013;

| (14) | „коридори на основната мрежа“ означава инструмент, който улеснява координираното реализиране на основната мрежа, както е предвидено в глава IV от Регламент (ЕС) No 1315/2013 и изброено в част I от приложение I към настоящия регламент; |
| --- | --- |

(14)

„коридори на основната мрежа“ означава инструмент, който улеснява координираното реализиране на основната мрежа, както е предвидено в глава IV от Регламент (ЕС) No 1315/2013 и изброено в част I от приложение I към настоящия регламент;

| (15) | „участък със затруднения“ в транспортния сектор означава физическа, техническа или функционална пречка, която води до неефективност на системата и засяга непрекъснатостта на потоците на дълги разстояния или през граница, и която може да бъде преодоляна чрез създаването на нова инфраструктура или чрез значително модернизиране на съществуващата инфраструктура, което може да доведе до значителни подобрения, които да разрешат ограниченията в участъка със затруднения; |
| --- | --- |

(15)

„участък със затруднения“ в транспортния сектор означава физическа, техническа или функционална пречка, която води до неефективност на системата и засяга непрекъснатостта на потоците на дълги разстояния или през граница, и която може да бъде преодоляна чрез създаването на нова инфраструктура или чрез значително модернизиране на съществуващата инфраструктура, което може да доведе до значителни подобрения, които да разрешат ограниченията в участъка със затруднения;

| (16) | „приоритет“ означава всеки от приоритетните електропреносни коридори, приоритетни газопреносни коридори или приоритетни тематични области, определени в Регламент (ЕС) No 347/2013; |
| --- | --- |

(16)

„приоритет“ означава всеки от приоритетните електропреносни коридори, приоритетни газопреносни коридори или приоритетни тематични области, определени в Регламент (ЕС) No 347/2013;

| (17) | „телематични приложения“означава приложенията, съгласно определението в Регламент (ЕС) No 1315/2013; |
| --- | --- |

(17)

„телематични приложения“означава приложенията, съгласно определението в Регламент (ЕС) No 1315/2013;

| (18) | „енергийна инфраструктура“ означава инфраструктурата, съгласно определението в Регламент (ЕС) No 347/2013; |
| --- | --- |

(18)

„енергийна инфраструктура“ означава инфраструктурата, съгласно определението в Регламент (ЕС) No 347/2013;

| (19) | „полезни взаимодействия между секторите“ означава наличие на сходни или допълващи се действия в най-малко два от секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката, което дава възможност за оптимизиране на разходите или резултатите чрез обединяването на финансови, технически и/или човешки ресурси; |
| --- | --- |

(19)

„полезни взаимодействия между секторите“ означава наличие на сходни или допълващи се действия в най-малко два от секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката, което дава възможност за оптимизиране на разходите или резултатите чрез обединяването на финансови, технически и/или човешки ресурси;

| (20) | „изолирана мрежа“ означава железопътната мрежа на държава членка или част от тази мрежа, както е определена в Регламент (ЕС) No 1315/2013. |
| --- | --- |

(20)

„изолирана мрежа“ означава железопътната мрежа на държава членка или част от тази мрежа, както е определена в Регламент (ЕС) No 1315/2013.

Член 3

Общи цели

МСЕ дава възможност за подготовка и изпълнение на проекти от общ интерес в рамките на политиката за трансевропейските мрежи в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката. По-специално МСЕ подкрепя изпълнението на онези проекти от общ интерес, които са насочени към развитието и изграждането на нови инфраструктури и услуги или към модернизирането на съществуващите инфраструктури и услуги в секторите на, транспорта, телекомуникациите и енергетиката. Приоритет се дава на липсващите звена в сектора на транспорта. МСЕ допринася и за подпомагането на проекти с европейска добавена стойност и със значителни обществени ползи, които не получават достатъчно финансиране от пазара. Следните общи цели се прилагат към секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката:

| а) | оказване на принос за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж в съответствие със стратегията „Европа 2020“ чрез разработване на модерни и високоефективни трансевропейски мрежи, които вземат предвид очакваните бъдещи транспортни потоци, като по този начин се осигурят ползи за целия Съюз по отношение на подобряването на конкурентоспособността на световния пазар и на икономическото, социалното и териториалното сближаване в рамките на вътрешния пазар и създаването на по-благоприятна за частни, публични или публично-частни инвестиции среда чрез комбинация от финансови инструменти и пряка подкрепа от Съюза, когато проектите биха могли да се възползват от такова комбиниране на инструментите и чрез подходящо използване на полезни взаимодействия между секторите.
  Постигането на тази цел се измерва посредством обема на частните, публичните или публично-частните инвестиции в проекти от общ интерес и по-специално обема на частните инвестиции в проекти от общ интерес, реализирани чрез финансовите инструменти по настоящия регламент. Специално внимание се обръща на ефикасното използване на публичните инвестиции; |
| --- | --- |

а)

оказване на принос за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж в съответствие със стратегията „Европа 2020“ чрез разработване на модерни и високоефективни трансевропейски мрежи, които вземат предвид очакваните бъдещи транспортни потоци, като по този начин се осигурят ползи за целия Съюз по отношение на подобряването на конкурентоспособността на световния пазар и на икономическото, социалното и териториалното сближаване в рамките на вътрешния пазар и създаването на по-благоприятна за частни, публични или публично-частни инвестиции среда чрез комбинация от финансови инструменти и пряка подкрепа от Съюза, когато проектите биха могли да се възползват от такова комбиниране на инструментите и чрез подходящо използване на полезни взаимодействия между секторите.

Постигането на тази цел се измерва посредством обема на частните, публичните или публично-частните инвестиции в проекти от общ интерес и по-специално обема на частните инвестиции в проекти от общ интерес, реализирани чрез финансовите инструменти по настоящия регламент. Специално внимание се обръща на ефикасното използване на публичните инвестиции;

| б) | осигуряване на условия Съюзът да постигне своите цели за устойчиво развитие, включително целта за най-малко 20 %-но намаляване на емисиите на парникови газове в сравнение с равнищата от 1990 г. и повишаване с 20 % на енергийната ефективност, и постигане на дял от 20 % на енергията от възобновяеми източници до 2020 г., като по този начин се допринесе за средносрочните и дългосрочните цели на Съюза по отношение на декарбонизацията и същевременно се гарантира по-голяма солидарност между държавите членки; |
| --- | --- |

б)

осигуряване на условия Съюзът да постигне своите цели за устойчиво развитие, включително целта за най-малко 20 %-но намаляване на емисиите на парникови газове в сравнение с равнищата от 1990 г. и повишаване с 20 % на енергийната ефективност, и постигане на дял от 20 % на енергията от възобновяеми източници до 2020 г., като по този начин се допринесе за средносрочните и дългосрочните цели на Съюза по отношение на декарбонизацията и същевременно се гарантира по-голяма солидарност между държавите членки;

Член 4

Специфични секторни цели

1.   Без да се засягат общите цели, изложени в член 3, МСЕ допринася за постигането и на специфичните секторни цели, посочени в параграфи 2, 3, и 4 от настоящия член:

2.   В транспортния сектор - подкрепа за проекти от общ интерес, както е определено в член 7, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 1315/2013, които преследват изложените по-долу цели, уточнени допълнително в член 4 от посочения регламент:

| а) | премахване на участъците със затруднения, повишаване на оперативната съвместимост на железопътните линии, изграждане на липсващите връзки, и по-конкретно подобряване на трансграничните участъци. Постигането на тази цел се измерва с:






  i) | броя на новите или подобрените трансгранични връзки; |
| --- | --- | --- |

а)

премахване на участъците със затруднения, повишаване на оперативната съвместимост на железопътните линии, изграждане на липсващите връзки, и по-конкретно подобряване на трансграничните участъци. Постигането на тази цел се измерва с:

i)

броя на новите или подобрените трансгранични връзки;

| ii) | броя на километрите железопътни линии, адаптирани към европейското стандартно номинално междурелсие и оборудвани с ERTMS; |
| --- | --- |

ii)

броя на километрите железопътни линии, адаптирани към европейското стандартно номинално междурелсие и оборудвани с ERTMS;

| iii) | броя на премахнатите участъци със затруднения и участъците с увеличен капацитет от транспортните маршрути за всички видове транспорт, които са получили финансиране по МСЕ; |
| --- | --- |

iii)

броя на премахнатите участъци със затруднения и участъците с увеличен капацитет от транспортните маршрути за всички видове транспорт, които са получили финансиране по МСЕ;

| iv) | дължината на мрежата от вътрешните водни пътища по класове в Съюза, и |
| --- | --- |

iv)

дължината на мрежата от вътрешните водни пътища по класове в Съюза, и

| v) | дължината на железопътната мрежа в Съюза, която е била модернизирана във връзка с изискванията по член 39, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 1315/2013; |
| --- | --- |

v)

дължината на железопътната мрежа в Съюза, която е била модернизирана във връзка с изискванията по член 39, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 1315/2013;

| б) | осигуряване на устойчиви и ефикасни транспортни системи в дългосрочен план, с цел подготовка за очакваните бъдещи транспортни потоци, както и осигуряване на условия за декарбонизация на всички видове транспорт чрез преход към иновативни, нисковъглеродни и енергийно ефективни транспортни технологии, като същевременно се оптимизира безопасността. Постигането на тази цел се измерва с:






  i) | броя пунктове за доставка на алтернативни горива за превозни средства, използващи основната мрежа на ТЕN-T за автомобилен превоз в Съюза; |
| --- | --- | --- |

б)

осигуряване на устойчиви и ефикасни транспортни системи в дългосрочен план, с цел подготовка за очакваните бъдещи транспортни потоци, както и осигуряване на условия за декарбонизация на всички видове транспорт чрез преход към иновативни, нисковъглеродни и енергийно ефективни транспортни технологии, като същевременно се оптимизира безопасността. Постигането на тази цел се измерва с:

i)

броя пунктове за доставка на алтернативни горива за превозни средства, използващи основната мрежа на ТЕN-T за автомобилен превоз в Съюза;

| ii) | броя вътрешни и морски пристанища на основната мрежа на ТЕN-T, които са оборудвани с пунктове за доставка на алтернативни горива в Съюза; и |
| --- | --- |

ii)

броя вътрешни и морски пристанища на основната мрежа на ТЕN-T, които са оборудвани с пунктове за доставка на алтернативни горива в Съюза; и

| iii) | намаляването на броя на жертвите на пътно-транспортни произшествия по пътната мрежа в Съюза; |
| --- | --- |

iii)

намаляването на броя на жертвите на пътно-транспортни произшествия по пътната мрежа в Съюза;

| в) | оптимизиране на интеграцията и взаимосвързаността на видовете транспорт и засилване на оперативната съвместимост на транспортните услуги, като същевременно се осигурява достъпността на транспортните инфраструктури. Постигането на тази цел се измерва с:






  i) | броя на мултимодалните логистични платформи, включително броя на вътрешните и морските пристанища и летища, които са свързани с железопътната мрежа; |
| --- | --- | --- |

в)

оптимизиране на интеграцията и взаимосвързаността на видовете транспорт и засилване на оперативната съвместимост на транспортните услуги, като същевременно се осигурява достъпността на транспортните инфраструктури. Постигането на тази цел се измерва с:

i)

броя на мултимодалните логистични платформи, включително броя на вътрешните и морските пристанища и летища, които са свързани с железопътната мрежа;

| ii) | броя на подобрените терминали за железопътен-автомобилен транспорт и броя на подобрените или новите връзки между пристанищата чрез морски магистрали; |
| --- | --- |

ii)

броя на подобрените терминали за железопътен-автомобилен транспорт и броя на подобрените или новите връзки между пристанищата чрез морски магистрали;

| iii) | броя километри вътрешни водни пътища, оборудвани с RIS; и |
| --- | --- |

iii)

броя километри вътрешни водни пътища, оборудвани с RIS; и

| iv) | степента на внедряване на системата SESAR, VTMIS и ITS в пътния сектор. |
| --- | --- |

iv)

степента на внедряване на системата SESAR, VTMIS и ITS в пътния сектор.

Посочените в настоящия параграф показатели не се прилагат за държави членки, които не разполагат с никаква железопътна мрежа или съответно с никаква мрежа от вътрешни водни пътища.

За тези показатели не съставляват критерии за подбор или за допустимост на действия за получаване на подкрепа от МСЕ.

В част IV от приложение I към настоящия регламент са установени ориентировъчни проценти, които отразяват частта на всички бюджетни средства, посочени в член 5, параграф 1, буква а), които да бъдат разпределени за всяка от трите специфични цели в областта на транспорта. Комисията не може да се отклонява от тези ориентировъчни проценти с повече от 5 процентни пункта;

3.   В сектора на енергетиката - подкрепа за проекти от общ интерес, които преследват постигането на една или повече от следните цели:

| а) | увеличаване на конкурентоспособността чрез насърчаване на по-нататъшното интегриране на вътрешния енергиен пазар и оперативната съвместимост на трансграничните електроенергийни и газови мрежи. Постигането на тази цел се измерва ex post чрез:






  i) | броя на проектите, които ефективно свързват мрежите на държавите членки, и които премахват вътрешните ограничения; |
| --- | --- | --- |

а)

увеличаване на конкурентоспособността чрез насърчаване на по-нататъшното интегриране на вътрешния енергиен пазар и оперативната съвместимост на трансграничните електроенергийни и газови мрежи. Постигането на тази цел се измерва ex post чрез:

i)

броя на проектите, които ефективно свързват мрежите на държавите членки, и които премахват вътрешните ограничения;

| ii) | намаляването или премахването на енергийната изолираност на държави членки; |
| --- | --- |

ii)

намаляването или премахването на енергийната изолираност на държави членки;

| iii) | съотношението на капацитета за трансграничен пренос на електроенергия спрямо инсталираните мощности за производство на електроенергия в съответните държави членки; |
| --- | --- |

iii)

съотношението на капацитета за трансграничен пренос на електроенергия спрямо инсталираните мощности за производство на електроенергия в съответните държави членки;

| iv) | изравняването на цените на пазарите на газ и/или електроенергия на съответните държави членки; и |
| --- | --- |

iv)

изравняването на цените на пазарите на газ и/или електроенергия на съответните държави членки; и

| v) | процента от най-високото пиково потребление в съответните две държави членки, осигурено чрез двупосочни газови връзки; |
| --- | --- |

v)

процента от най-високото пиково потребление в съответните две държави членки, осигурено чрез двупосочни газови връзки;

| б) | засилване на сигурността на енергийните доставки на Съюза;
  Постигането на тази цел се измерва ex post чрез:






  i) | броя на проектите, позволяващи диверсификация на източниците на доставки, партньорите доставчици и маршрутите; |
| --- | --- | --- |

б)

засилване на сигурността на енергийните доставки на Съюза;

Постигането на тази цел се измерва ex post чрез:

i)

броя на проектите, позволяващи диверсификация на източниците на доставки, партньорите доставчици и маршрутите;

| ii) | броя на проектите, увеличаващи капацитета за съхранение; |
| --- | --- |

ii)

броя на проектите, увеличаващи капацитета за съхранение;

| iii) | устойчивостта на системата, като се отчита броят на смущенията в снабдяването и тяхната продължителност; |
| --- | --- |

iii)

устойчивостта на системата, като се отчита броят на смущенията в снабдяването и тяхната продължителност;

| iv) | броя случаи, при които е избегнато намаляването на възобновяема енергия; |
| --- | --- |

iv)

броя случаи, при които е избегнато намаляването на възобновяема енергия;

| v) | връзката на изолираните пазари с по-диверсифицирани източници на доставка; |
| --- | --- |

v)

връзката на изолираните пазари с по-диверсифицирани източници на доставка;

| vi) | оптималното използване на активите на енергийната инфраструктура. |
| --- | --- |

vi)

оптималното използване на активите на енергийната инфраструктура.

| в) | допринасяне за устойчивото развитие и опазването на околната среда, inter alia чрез интегриране на енергията от възобновяеми източници в преносната мрежа и чрез развитието на интелигентни енергийни мрежи и мрежи за въглероден диоксид.
  Постигането на тази цел се измерва ex post чрез:






  i) | обема електричество от възобновяеми енергийни източници, пренесен от генераторите към главните центрове на потребление и обектите за съхранение; |
| --- | --- | --- |

в)

допринасяне за устойчивото развитие и опазването на околната среда, inter alia чрез интегриране на енергията от възобновяеми източници в преносната мрежа и чрез развитието на интелигентни енергийни мрежи и мрежи за въглероден диоксид.

Постигането на тази цел се измерва ex post чрез:

i)

обема електричество от възобновяеми енергийни източници, пренесен от генераторите към главните центрове на потребление и обектите за съхранение;

| ii) | броя случаи, при които е избегнато намаляването на възобновяема енергия; |
| --- | --- |

ii)

броя случаи, при които е избегнато намаляването на възобновяема енергия;

| iii) | броя реализирани проекти за интелигентни мрежи, подпомогнати от МСЕ, и реакцията, която те са направили възможна; |
| --- | --- |

iii)

броя реализирани проекти за интелигентни мрежи, подпомогнати от МСЕ, и реакцията, която те са направили възможна;

| iv) | обема на емисиите на CO2, предотвратени чрез проектите, получили помощ от МСЕ. |
| --- | --- |

iv)

обема на емисиите на CO2, предотвратени чрез проектите, получили помощ от МСЕ.

Показателите, посочени в настоящата алинея, използвани за измерване ex post на изпълнението на целите, не съставляват критерии за подбор или допустимост на действия за подкрепа от МСЕ.

Условията за допустимост за получаване на финансова помощ от Съюза за проекти от общ интерес са установени в член 14 от Регламент (ЕС) No 347/2013, а критериите за подбор на проектите от общ интерес са определени в член 4 от същия регламент.

4.   В сектора на телекомуникациите с МСЕ се осигурява подкрепа за действия, които преследват целите, изложени в регламент относно насоки за трансевропейските мрежи в сферата на телекомуникационната инфраструктура.

Член 5

Бюджет

1.   Финансовият пакет за изпълнението на МСЕ за периода 2014—2020 г. е се определя на 33 242 259 000 евро по текущи цени (20). Тази сума се разпределя, както следва:

| а) | сектор транспорт: 26 250 582 000 евро, от които 11 305 500 000 евро се прехвърлят от Кохезионния фонд, за да бъдат изразходвани в съответствие с настоящия регламент изключително в държави членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд; |
| --- | --- |

а)

сектор транспорт: 26 250 582 000 евро, от които 11 305 500 000 евро се прехвърлят от Кохезионния фонд, за да бъдат изразходвани в съответствие с настоящия регламент изключително в държави членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд;

| б) | сектор телекомуникации: 1 141 602 000 евро; |
| --- | --- |

б)

сектор телекомуникации: 1 141 602 000 евро;

| в) | сектор енергетика: 5 850 075 000 евро; |
| --- | --- |

в)

сектор енергетика: 5 850 075 000 евро;

Тези суми не засягат изпълнението на инструмента за гъвкавост, предвиден в Регламент (ЕС, Евратом) No 13112013 на Съвета (21).

2.   Финансовият пакет за изпълнението на МСЕ обхваща разходите, отнасящи се до:

| а) | действия, които допринасят за проекти от общ интерес и действия за подкрепа на програмата, съгласно предвиденото в член 7; |
| --- | --- |

а)

действия, които допринасят за проекти от общ интерес и действия за подкрепа на програмата, съгласно предвиденото в член 7;

| б) | действия за подкрепа на програмата, съставени от разходи за техническа и административна помощ, направени от Комисията за управлението на МСЕ, включително необходимите разходи за осигуряване на прехода между МСЕ и мерките, приети съгласно Регламент (ЕО) No 680/2007, в размер до 1 % от финансовия пакет; в този таван се включват разходите на изпълнителната агенция. |
| --- | --- |

б)

действия за подкрепа на програмата, съставени от разходи за техническа и административна помощ, направени от Комисията за управлението на МСЕ, включително необходимите разходи за осигуряване на прехода между МСЕ и мерките, приети съгласно Регламент (ЕО) No 680/2007, в размер до 1 % от финансовия пакет; в този таван се включват разходите на изпълнителната агенция.

3.   След междинната оценка, посочена в член 27, параграф 1, Европейският парламент и Съветът могат по предложение на Комисията да прехвърлят бюджетни кредити между секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката от разпределението на средствата, предвидено в параграф 1, с изключение на сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлени от Кохезионния фонд за финансиране на проекти в транспортния сектор в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд.

4.   Годишните бюджетни кредити се отпускат от Европейския парламент и Съвета в рамките на многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г.

ГЛАВА II

Форми на финансиране и финансови разпоредби

Член 6

Форми на финансова помощ

1.   МСЕ се прилага чрез една или повече форми на финансова помощ, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012, по-специално чрез безвъзмездни средства, обществени поръчки и финансови инструменти.

2.   За целите на настоящия регламент работните програми, посочени в член 17, определят формите на финансова помощ, по-специално безвъзмездни средства, обществени поръчки и финансови инструменти.

3.   След анализ на ползите и разходите Комисията може да възложи част от изпълнението на МСЕ на органите, посочени в член 58, параграф 1, буква а) и в член 62 от Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012, и по-специално на Изпълнителната агенция, с цел то да бъде адаптирано към изискванията за оптимално управление и ефикасност на МСЕ в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката. Комисията може да възложи част от изпълнението на МСЕ на органите, посочени в член 58, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012.

Член 7

Допустимост и условия за финансова помощ

1.   Само действия, които допринасят за проекти от общ интерес в съответствие с регламенти (ЕС) No 1315/2013, (ЕС) No 347/2013 и с регламент относно насоки за трансевропейските мрежи в сферата на телекомуникационната инфраструктура, както и действията за подкрепа на програми отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза под формата на безвъзмездни средства, обществени поръчки и финансови инструменти.

2.   В сектора на транспорта само действия, които допринасят за проекти от общ интерес съгласно Регламент (ЕС) No 1315/2013, и действия за подкрепа на програми отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза под формата на обществени поръчки и финансови инструменти съгласно настоящия регламент. Само следното отговаря на условията за получаване на финансова помощ от Съюза съгласно настоящия регламент под формата на безвъзмездни средства съгласно настоящия регламент:

| а) | действия за реализиране на основната мрежа в съответствие с глава III от Регламент (ЕС) No 1315/2013, включително внедряването на нови технологии и иновации в съответствие с член 33 от посочения регламент, и проекти и хоризонтални приоритети, посочени в част I от приложение I към настоящия регламент; |
| --- | --- |

а)

действия за реализиране на основната мрежа в съответствие с глава III от Регламент (ЕС) No 1315/2013, включително внедряването на нови технологии и иновации в съответствие с член 33 от посочения регламент, и проекти и хоризонтални приоритети, посочени в част I от приложение I към настоящия регламент;

| б) | действия за реализиране на широкообхватната мрежа в съответствие с глава II от Регламент (ЕС) No 1315/2013, когато тези действия допринасят за изграждане на липсващи връзки, улесняване на трансграничното движение или за премахване на участъци със затруднения, когато допринасят за развитието на основната мрежа или за свързването на коридорите на основната мрежа, или когато тези действия допринасят за внедряването на ERTMS в основните маршрути от коридори за железопътен товарен превоз, посочени в приложението към Регламент (ЕС) No 913/2010 — в размер до 5 % от финансовия пакет за транспорта съгласно посоченото в член 5 от настоящия регламент; |
| --- | --- |

б)

действия за реализиране на широкообхватната мрежа в съответствие с глава II от Регламент (ЕС) No 1315/2013, когато тези действия допринасят за изграждане на липсващи връзки, улесняване на трансграничното движение или за премахване на участъци със затруднения, когато допринасят за развитието на основната мрежа или за свързването на коридорите на основната мрежа, или когато тези действия допринасят за внедряването на ERTMS в основните маршрути от коридори за железопътен товарен превоз, посочени в приложението към Регламент (ЕС) No 913/2010 — в размер до 5 % от финансовия пакет за транспорта съгласно посоченото в член 5 от настоящия регламент;

| в) | проучвания за проекти от общ интерес, определени в член 8, параграф 1, букви б) и в) от Регламент (ЕС) No 1315/2013; |
| --- | --- |

в)

проучвания за проекти от общ интерес, определени в член 8, параграф 1, букви б) и в) от Регламент (ЕС) No 1315/2013;

| г) | проучвания за трансгранични приоритетни проекти, както е определено в приложение III към Решение No 661/2010/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (22); |
| --- | --- |

г)

проучвания за трансгранични приоритетни проекти, както е определено в приложение III към Решение No 661/2010/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (22);

| д) | действия за подкрепа на проекти от общ интерес, както е определено в член 8, параграф 1, букви а), г) и д) от Регламент (ЕС) No 1315/2013; |
| --- | --- |

д)

действия за подкрепа на проекти от общ интерес, както е определено в член 8, параграф 1, букви а), г) и д) от Регламент (ЕС) No 1315/2013;

| е) | действия за внедряване на транспортната инфраструктура във възли от основната мрежа, включително градски възли, както е определено в член 41 от Регламент (ЕС) No 1315/2013; |
| --- | --- |

е)

действия за внедряване на транспортната инфраструктура във възли от основната мрежа, включително градски възли, както е определено в член 41 от Регламент (ЕС) No 1315/2013;

| ж) | действия за подкрепа на системите с телематични приложения в съответствие с член 31 от Регламент (ЕС) No 1315/2013; |
| --- | --- |

ж)

действия за подкрепа на системите с телематични приложения в съответствие с член 31 от Регламент (ЕС) No 1315/2013;

| з) | действия за подкрепа на услугите за товарен превоз в съответствие с член 32 от Регламент (ЕС) No 1315/2013; |
| --- | --- |

з)

действия за подкрепа на услугите за товарен превоз в съответствие с член 32 от Регламент (ЕС) No 1315/2013;

| и) | действия за намаляване на шума от железопътния товарен превоз, включително чрез модернизиране на съществуващия подвижен състав в сътрудничество, inter alia, с индустрията от железопътния сектор; |
| --- | --- |

и)

действия за намаляване на шума от железопътния товарен превоз, включително чрез модернизиране на съществуващия подвижен състав в сътрудничество, inter alia, с индустрията от железопътния сектор;

| й) | действия за подкрепа на програмата; |
| --- | --- |

й)

действия за подкрепа на програмата;

| к) | действия за осигуряване на безопасна и сигурна инфраструктура в съответствие с член 34 от Регламент (ЕС) No 1315/2013; |
| --- | --- |

к)

действия за осигуряване на безопасна и сигурна инфраструктура в съответствие с член 34 от Регламент (ЕС) No 1315/2013;

| л) | действия за подкрепа на морските магистрали, както е предвидено в член 21 от Регламент (ЕС) No 1315/2013. |
| --- | --- |

л)

действия за подкрепа на морските магистрали, както е предвидено в член 21 от Регламент (ЕС) No 1315/2013.

Свързаните с транспорта действия, които включват трансграничен участък или част от такъв участък, отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза само ако има писмено споразумение между заинтересованите държави членки или между държавите членки и заинтересовани трети държави относно завършването на съответния трансграничен участък.

3.   В сектора на енергетиката всички действия за изпълнение на проекти от общ интерес, които са свързани с приоритетните коридори и области, посочени в част II от приложение I към настоящия регламент, и които отговарят на условията по член 14 от Регламент (ЕС) No 347/2013, както и действията за подкрепа на програми, отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза под формата на финансови инструменти, обществени поръчки и безвъзмездни средства съгласно настоящия регламент.

За да се позволи възможно най-ефикасното използване на бюджета на Съюза, така че да се засили мултипликационният ефект на финансовата помощ от Съюза, когато е уместно Комисията осигурява приоритетно финансова помощ под формата на финансови инструменти, като се взема предвид навлизането на пазара и се спазва таванът за използване на финансовите инструменти в съответствие с член 14, параграф 2 и с член 21, параграф 4.

4.   В сектора на телекомуникациите всички действия за изпълнение на проекти от общ интерес и действия за подкрепа на програми, които са определени в регламент относно насоките за трансевропейските мрежи в сферата на телекомуникационната инфраструктура и спазват критериите за допустимост, установени в съответствие със същия регламент, отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза съгласно настоящия регламент, както следва:

| а) | общи услуги, платформи за основни услуги и действия за подкрепа на програми се финансират посредством безвъзмездни средства и/или обществени поръчки; |
| --- | --- |

а)

общи услуги, платформи за основни услуги и действия за подкрепа на програми се финансират посредством безвъзмездни средства и/или обществени поръчки;

| б) | действия в областта на широколентовите мрежи се финансират по правило посредством финансови инструменти. |
| --- | --- |

б)

действия в областта на широколентовите мрежи се финансират по правило посредством финансови инструменти.

5.   Действията, които осигуряват взаимодействие между секторите и допринасят за проекти от общ интерес, отговарящи на условията на поне два от регламентите, посочени в член 2, точка 1, отговарят на условията за получаване на финансова помощ съгласно настоящия регламент във връзка с поканите за представяне на предложения за няколко сектора, както е посочено в член 17, параграф 7, само ако компонентите и разходите на това действие могат да бъдат ясно разграничени за отделните сектори по смисъла на параграфи 2, 3 и 4 от настоящия член.

ГЛАВА III

Безвъзмездни средства

Член 8

Форми на безвъзмездни средства и допустими разходи

1.   Безвъзмездните средства съгласно настоящия регламент могат да бъдат в която и да било от формите, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012.

Работните програми, посочени в член 17 от настоящия регламент, определят формите на безвъзмездните средства, които могат да бъдат използвани за финансиране на съответните действия.

2.   Без да се засяга Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012, разходите за действия, произтичащи от проекти, включени в първите многогодишни и годишни работни програми, могат да бъдат допустими от 1 януари 2014 г.

3.   Само разходи, направени в държавите членки, могат да бъдат допустими, освен когато даден проект от общ интерес включва територията на една ли повече трети държави и когато действието е абсолютно необходимо за постигането на целите на съответния проект.

4.   Стойността на оборудването и инфраструктурата, която бенефициерът счита за капиталов разход, може да се счита за допустим разход до нейния пълен размер.

5.   Разходи, свързани с екологични проучвания за защита на околната среда и за съответствие с правото на Съюза в съответната област, могат да бъдат допустими.

6.   Разходите, свързани с покупката на земя, не са допустими, освен по отношение на средства, прехвърлени от Кохезионния фонд в сектора на транспорта в съответствие с регламента за определяне на общоприложимите разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд.

7.   Допустимите разходи включват данък добавена стойност („ДДС“) в съответствие с член 126, параграф 3, буква в) от Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012.

По отношение на сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлени от Кохезионния фонд, за да се изразходват в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, критериите за допустимост по отношение на ДДС са критериите, приложими за Кохезионния фонд, посочени в регламента за определяне на общоприложимите разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд.

8.   Правилата за допустимост на разходите, направени от бенефициерите, се прилагат mutatis mutandis за разходи, направени от изпълнителните органи.

Член 9

Условия за участие

1.   Предложенията се представят от една или повече държави членки или, със съгласието на заинтересованите държави членки, от международни организации, съвместни предприятия или публични или частни предприятия или органи, установени в държавите членки.

2.   Предложенията могат да се представят от субекти без юридическа правосубектност съгласно приложимото национално законодателство, при условие че техните представители имат способността да поемат правни задължения от тяхно име и да предлагат гаранция за защита на финансовите интереси на Съюза, която е еквивалента на гаранцията, предлагана от юридическите лица.

3.   Предложения, представени от физически лица, са недопустими.

4.   Когато това е необходимо за постигане на целите на даден проект от общ интерес, и когато е надлежно обосновано, трети държави, както и субекти, установени в трети държави, могат да участват в действия, допринасящи за проектите от общ интерес.

Те не могат да получават финансова помощ съгласно настоящия регламент, освен когато това е необходимо за постигане на целите на даден проект от общ интерес.

5.   Многогодишните и годишните работни програми, посочени в член 17, могат да включват допълнителни конкретни правила за представянето на предложения.

Член 10

Проценти на финансиране

1.   Освен в случаите, посочени в Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012, предложенията се подбират на базата на покани за представяне на предложения въз основа на работните програми, посочени в член 17 от настоящия регламент.

2.   В сектора на транспорта размерът на финансовата помощ от Съюза не надвишава:

| а) | по отношение на безвъзмездните средства за проучвания: 50 % от допустимите разходи; |
| --- | --- |

а)

по отношение на безвъзмездните средства за проучвания: 50 % от допустимите разходи;

| б) | по отношение на безвъзмездните средства за работи:






  i) | за железопътни и пътни мрежи в държавите членки, които нямат изградена железопътна мрежа на своята територия, или в държава членка или част от нея с изолирана мрежа без железопътни товарни превози на дълги разстояния: 20 % от допустимите разходи; процентът на финансиране може да бъде увеличен до най-много 30 % за действия за премахване на участъци със затруднения и съответно на 40 % за действия във връзка с трансгранични участъци и за действия за подобряване на оперативната съвместимост в железопътния транспорт; |
| --- | --- | --- |

б)

по отношение на безвъзмездните средства за работи:

i)

за железопътни и пътни мрежи в държавите членки, които нямат изградена железопътна мрежа на своята територия, или в държава членка или част от нея с изолирана мрежа без железопътни товарни превози на дълги разстояния: 20 % от допустимите разходи; процентът на финансиране може да бъде увеличен до най-много 30 % за действия за премахване на участъци със затруднения и съответно на 40 % за действия във връзка с трансгранични участъци и за действия за подобряване на оперативната съвместимост в железопътния транспорт;

| ii) | за вътрешни водни пътища: 20 % от допустимите разходи, процентът на финансиране може да бъде увеличен до най-много 40 % за действия за премахване на участъци със затруднения и съответно до най-много 40 % за действия във връзка с трансгранични участъци; |
| --- | --- |

ii)

за вътрешни водни пътища: 20 % от допустимите разходи, процентът на финансиране може да бъде увеличен до най-много 40 % за действия за премахване на участъци със затруднения и съответно до най-много 40 % за действия във връзка с трансгранични участъци;

| iii) | за вътрешен транспорт, връзки със и развитието на мултимодални логистични платформи, включително връзки с вътрешни и морски пристанища и летища, както и развитието на пристанища: 20 % от допустимите разходи; |
| --- | --- |

iii)

за вътрешен транспорт, връзки със и развитието на мултимодални логистични платформи, включително връзки с вътрешни и морски пристанища и летища, както и развитието на пристанища: 20 % от допустимите разходи;

| iv) | за действия за намаляване на шума от железопътния товарен транспорт, включително чрез модернизиране на съществуващия подвижен състав: 20 % от допустимите разходи до комбиниран таван от 1 % от бюджетните средства, посочени в член 5, параграф 1, буква а); |
| --- | --- |

iv)

за действия за намаляване на шума от железопътния товарен транспорт, включително чрез модернизиране на съществуващия подвижен състав: 20 % от допустимите разходи до комбиниран таван от 1 % от бюджетните средства, посочени в член 5, параграф 1, буква а);

| v) | за по-добра достъпност на транспортната инфраструктура за хората с увреждания: 30 % от допустимите разходи за действия по адаптиране, но във всеки случай не повече от 10 % от общите допустими разходи за работи; |
| --- | --- |

v)

за по-добра достъпност на транспортната инфраструктура за хората с увреждания: 30 % от допустимите разходи за действия по адаптиране, но във всеки случай не повече от 10 % от общите допустими разходи за работи;

| vi) | за действия за подпомагане на новите технологии и иновациите за всички видове транспорт: 20 % от допустимите разходи; |
| --- | --- |

vi)

за действия за подпомагане на новите технологии и иновациите за всички видове транспорт: 20 % от допустимите разходи;

| vii) | за действия за подкрепа на трансгранични пътни участъци: 10 % от допустимите разходи; |
| --- | --- |

vii)

за действия за подкрепа на трансгранични пътни участъци: 10 % от допустимите разходи;

| в) | по отношение на безвъзмездните средства за системи и услуги с телематични приложения:






  i) | за наземните компоненти на ERTMS, на системата SESAR, на RIS и на VTMIS: 50 % от допустимите разходи; |
| --- | --- | --- |

в)

по отношение на безвъзмездните средства за системи и услуги с телематични приложения:

i)

за наземните компоненти на ERTMS, на системата SESAR, на RIS и на VTMIS: 50 % от допустимите разходи;

| ii) | за наземните компоненти на ITS за пътния сектор: 20 % от допустимите разходи; |
| --- | --- |

ii)

за наземните компоненти на ITS за пътния сектор: 20 % от допустимите разходи;

| iii) | за бордовите компоненти на ERTMS: 50 % от допустимите разходи; |
| --- | --- |

iii)

за бордовите компоненти на ERTMS: 50 % от допустимите разходи;

| iv) | за бордовите компоненти на системата SESAR, RIS, VTMIS и ITS за пътния сектор: 20 % от допустимите разходи до комбиниран таван от 5 % от бюджетните средства, посочени в член 5, параграф 1, буква а); |
| --- | --- |

iv)

за бордовите компоненти на системата SESAR, RIS, VTMIS и ITS за пътния сектор: 20 % от допустимите разходи до комбиниран таван от 5 % от бюджетните средства, посочени в член 5, параграф 1, буква а);

| v) | за действия за подкрепа на развитието на морските магистрали: 30 % от допустимите разходи.
  Комисията осигурява благоприятни условия за развитието на проекти във връзка с морски магистрали с трети държави; |
| --- | --- |

v)

за действия за подкрепа на развитието на морските магистрали: 30 % от допустимите разходи.

Комисията осигурява благоприятни условия за развитието на проекти във връзка с морски магистрали с трети държави;

| vi) | за системи, при които се използват телематични приложения, различни от посочените в подточки i)—iv), услуги за товарен превоз и безопасно паркиране по основната пътна мрежа: 20 % от допустимите разходи. |
| --- | --- |

vi)

за системи, при които се използват телематични приложения, различни от посочените в подточки i)—iv), услуги за товарен превоз и безопасно паркиране по основната пътна мрежа: 20 % от допустимите разходи.

3.   В сектора на енергетиката размерът на финансовата помощ от Съюза не надвишава 50 % от допустимите разходи за проучвания и/или работи. Процентите на финансиране могат да бъдат увеличени максимум до 75 % за действия, които се основават на информацията, посочена в член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 347/2013, предоставят висока степен на сигурност на доставките на регионално равнище или в рамките на целия Съюз, или засилват солидарността в Съюза, или включват високо иновативни решения.

4.   В сектора на телекомуникациите размерът на финансовата помощ от Съюза не надвишава:

| а) | за действия в областта на общите услуги: 75 % от допустимите разходи; |
| --- | --- |

а)

за действия в областта на общите услуги: 75 % от допустимите разходи;

| б) | за хоризонтални приоритети, включително очертаване на инфраструктурата, туининг и техническа помощ: 75 % от допустимите разходи. |
| --- | --- |

б)

за хоризонтални приоритети, включително очертаване на инфраструктурата, туининг и техническа помощ: 75 % от допустимите разходи.

Платформите за основни услуги обикновено се финансират посредством обществени поръчки. В изключителни случаи те могат да бъдат финансирани чрез безвъзмездни средства, които покриват до 100 % от допустимите разходи, без да се засяга принципът на съфинансиране.

5.   Процентите на финансиране могат да бъдат увеличени с до 10 процентни пункта над предвидените в параграфи 2, 3 и 4 проценти за действия с полезни взаимодействия най-малко между два сектора, обхванати от МСЕ. Това увеличение не се прилага за процентите на финансиране, посочени в член 11.

6.   Размерът на финансовата помощ, която е предвидена за предоставяне за подбраните действия, се изменя въз основа на анализ на разходите и ползите за всеки проект, според наличието на бюджетни средства от Съюза и според необходимостта от максимално засилване на„ефекта на лоста“, предизвикан посредством финансирането от Съюза.

Член 11

Специални покани за представяне на предложения за средства, прехвърлени от Кохезионния фонд в сектора на транспорта

1.   Относно сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлени от Кохезионния фонд за да се изразходват само в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, специални покани за представяне на предложения за проекти за реализиране на основната мрежа или за проекти и хоризонтални приоритети, посочени в част I от приложение I, се отправят изключително в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд.

2.   За тези специални покани се прилагат предвидените в настоящия регламент правила за транспортния сектор. До 31 декември 2016 г. подборът на проектите, които отговарят на условията за финансиране, се осъществява, като се вземат предвид средствата, отпуснати на национален принцип по Кохезионния фонд. С действие от 1 януари 2017 г. средствата, прехвърлени към МСЕ, които не са били заделени за проект за транспортна инфраструктура,се предоставят на всички държави членки, които отговарят на критериите за финансиране от Кохезионния фонд, за финансиране на проекти за транспортна инфраструктура в съответствие с настоящия регламент.

3.   За да бъдат подкрепени държавите членки, отговарящи на условията за финансиране от Кохезионния фонд, които могат да срещнат затруднения при изготвянето на проекти, които да са с достатъчно висока степен на зрялост и/или на качество, и които имат достатъчно висока добавена стойност за Съюза, специално внимание се отделя на действия в подкрепа на програмата, насочени към укрепване на институционалния капацитет и ефективността на публичните администрации и публичните услуги, свързани с развитието и изпълнението на проектите, изброени в част I от приложение I. За да се гарантира възможно най-висока степен на усвояване на прехвърлените средства във всички държави членки, отговарящи на условията за финансиране от Кохезионния фонд, Комисията може да организира допълнителни покани за представяне на предложения.

4.   Сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлена от Кохезионния фонд, може да се използва за заделяне на бюджетни средства за финансови инструменти по настоящия регламент единствено след 1 януари 2017 г. Считано от тази дата сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлена от Кохезионния фонд, може да се използва за заделяне на бюджетни средства за проекти, за които натоварените с изпълнението субекти вече са поели договорни задължения.

5.   Независимо от член 10 и по отношение на сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлена от Кохезионния фонд, за да се изразходва изключително в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, максималните проценти на финансиране са процентите, приложими за Кохезионния фонд, както е посочено в регламента за определяне на общоприложимите разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд за следното:

| а) | действия по отношение на безвъзмездните средства за проучвания; |
| --- | --- |

а)

действия по отношение на безвъзмездните средства за проучвания;

| б) | действия по отношение на безвъзмездните средства за работи:






  i) | железопътен транспорт и вътрешни водни пътища; |
| --- | --- | --- |

б)

действия по отношение на безвъзмездните средства за работи:

i)

железопътен транспорт и вътрешни водни пътища;

| ii) | действия за подкрепа на трансгранични пътни участъци и, в случая на държави членки, които нямат никакви железопътни мрежи, на пътната мрежа от TEN-T; |
| --- | --- |

ii)

действия за подкрепа на трансгранични пътни участъци и, в случая на държави членки, които нямат никакви железопътни мрежи, на пътната мрежа от TEN-T;

| iii) | за вътрешен транспорт, връзки със и развитието на мултимодални логистични платформи, включително връзки с вътрешни и морски пристанища и летища, включително автоматични съоръжения за смяна на междурелсието и развитието на пристанища, включително съоръжения за ледоразбиване, както и на точки на взаимно свързване, като особено внимание се отдава на железопътните връзки, с изключение когато държавите членки са без железопътна мрежа; |
| --- | --- |

iii)

за вътрешен транспорт, връзки със и развитието на мултимодални логистични платформи, включително връзки с вътрешни и морски пристанища и летища, включително автоматични съоръжения за смяна на междурелсието и развитието на пристанища, включително съоръжения за ледоразбиване, както и на точки на взаимно свързване, като особено внимание се отдава на железопътните връзки, с изключение когато държавите членки са без железопътна мрежа;

| в) | действия по отношение на безвъзмездните средства за системи и услуги с телематични приложения:






  i) | ERTMS, RIS и VTMIS, системата SESAR и IТS за пътния сектор; |
| --- | --- | --- |

в)

действия по отношение на безвъзмездните средства за системи и услуги с телематични приложения:

i)

ERTMS, RIS и VTMIS, системата SESAR и IТS за пътния сектор;

| ii) | други системи с телематични приложения. |
| --- | --- |

ii)

други системи с телематични приложения.

| iii) | действия за подпомагане на развитието на морските магистрали; |
| --- | --- |

iii)

действия за подпомагане на развитието на морските магистрали;

| г) | действия по отношение на безвъзмездните средства за подкрепа на новите технологии и иновациите за всички видове транспорт. |
| --- | --- |

г)

действия по отношение на безвъзмездните средства за подкрепа на новите технологии и иновациите за всички видове транспорт.

Член 12

Оттегляне, намаляване, спиране и прекратяване на безвъзмездните средства

1.   Освен в надлежно обосновани случаи Комисията оттегля,финансовата помощ, предоставена за проучвания, които не са започнали в рамките на една година след началната дата, определена в условията, уреждащи предоставянето на помощта, или в рамките на две години от тази дата за всички останали действия, които отговарят на условията за получаване на финансова помощ съгласно настоящия регламент.

2.   Комисията може да спре, намали, изиска възстановяването или прекрати финансовата помощ по реда и при условията на Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 или след оценка на напредъка по проекта, особено в случай на съществено забавяне в изпълнението на дейността.

3.   Комисията може да изиска пълното или частично възстановяване на предоставената финансова помощ, ако в рамките на две години от датата на приключване, определена в условията, с които се урежда предоставянето на помощта, не е приключило изпълнението на дейността, за която е получена финансовата помощ.

4.   Преди да вземе някое от решенията, предвидени в параграф 1, 2 или 3 от настоящия член, Комисията проучва цялостно конкретния случай съгласувано с органите, съответно посочени в член 6, параграф 3, и се консултира със заинтересованите бенефициери, като им се дава възможност да представят становищата си в разумен срок. След междинната оценка Комисията уведомява Европейския парламент и Съвета за всички решения, взети по време на ежегодното приемане на работните програми по член 17.

ГЛАВА IV

Възлагане на обществени поръчки

Член 13

Обществени поръчки

1.   В процедурите за възлагане на обществени поръчки, провеждани от Комисията или някой от органите, посочени в член 6, параграф 3, от свое собствено име или съвместно с държавите членки може:

| а) | да се предвиждат специфични условия като мястото на изпълнение на дейностите, възложени с обществените поръчки, когато тези условия са надлежно обосновани с оглед целите на действията и при условие че тези условия не нарушават принципите за възлагане на обществени поръчки на равнището на Съюза и на национално равнище; |
| --- | --- |

а)

да се предвиждат специфични условия като мястото на изпълнение на дейностите, възложени с обществените поръчки, когато тези условия са надлежно обосновани с оглед целите на действията и при условие че тези условия не нарушават принципите за възлагане на обществени поръчки на равнището на Съюза и на национално равнище;

| б) | да позволяват възлагането на множество обществени поръчки в рамките на една и съща процедура („възлагане на няколко доставчици“). |
| --- | --- |

б)

да позволяват възлагането на множество обществени поръчки в рамките на една и съща процедура („възлагане на няколко доставчици“).

2.   Когато това е надлежно обосновано и е необходимо за изпълнението на действията, параграф 1 може също да се прилага и по отношение на процедурите за възлагане на обществени поръчки, прилагани от бенефициерите на безвъзмездни средства.

ГЛАВА V

Финансови инструменти

Член 14

Видове финансови инструменти

1.   Финансовите инструменти, създадени в съответствие с дял VIII от Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012, могат да се използват за улесняване на достъпа до финансиране на субекти, които изпълняват действия, допринасящи за проекти от общ интерес, както е определено в регламенти (ЕС) No 1315/2013, (ЕС) No 347/2013 и в регламент относно насоките за трансевропейските мрежи в сферата на телекомуникационната инфраструктура, както и за постигането на техните цели. Финансовите инструменти се основават на предварителни оценки на пазарните недостатъци или на ситуациите на по-ниски от оптималните инвестиции и нуждите от инвестиции. Основните условия и процедури за всеки финансов инструмент са изложени в част III от приложение I към настоящия регламент.

2.   Общият размер на участието от бюджетa на Съюза във финансовите инструменти не може да надвишава 10 % от общия размер на финансовия пакет на МСЕ, както е посочено в член 5, параграф 1.

3.   Всички финансови инструменти, създадени съгласно Регламент (ЕС) No 680/2007, и инструментът за поделяне на риска за облигациите за проекти, създадени съгласно Решение 1639/2006/ЕО, може да бъдат обединени с финансовите инструменти по настоящия регламент, ако това е приложимо и при условие че е направена предварителна оценка.

Обединяването на облигации за проекти е под условието, че междинният доклад бъде изготвен през втората половина на 2013 г., както е определено в Регламент (ЕО) No 680/2007 и в Решение No 1639/2006/ЕО. Инициативата „Облигации за проекти“ започва постепенно с таван от 230 000 000 евро за 2014 и 2015 г. Пълното прилагане на инициативата е под условието, че през 2015 г. бъде изготвена независимата цялостна оценка, както е предвидено в Регламент (ЕО) No 680/2007 и в Решение No 1639/2006/ЕО. Въз основа на тази оценка, и като взема предвид всички варианти, Комисията разглежда подходящи регулаторни промени, включително законодателни, особено ако предвиденото навлизане на пазара не е задоволително или ако има достатъчни алтернативни източници на дългосрочно дългово финансиране.

4.   Могат да се използват следните финансови инструменти:

| а) | капиталови инструменти, като например инвестиционни фондове с акцент върху осигуряването на рисков капитал за действия, които допринасят за проекти от общ интерес; |
| --- | --- |

а)

капиталови инструменти, като например инвестиционни фондове с акцент върху осигуряването на рисков капитал за действия, които допринасят за проекти от общ интерес;

| б) | заеми и/или гаранции, подпомогнати от инструменти за поделяне на риска, включително механизма за укрепване на облигации за проекти, които облигации подкрепят отделни проекти или портфейли от проекти, и са емитирани от финансова институция от нейни собствени ресурси с участие на Съюза по отношение на покриването на риска и/или заделянето на капитал. |
| --- | --- |

б)

заеми и/или гаранции, подпомогнати от инструменти за поделяне на риска, включително механизма за укрепване на облигации за проекти, които облигации подкрепят отделни проекти или портфейли от проекти, и са емитирани от финансова институция от нейни собствени ресурси с участие на Съюза по отношение на покриването на риска и/или заделянето на капитал.

Член 15

Условия за предоставяне на финансова помощ чрез финансови инструменти

1.   Действията, които се подкрепят чрез финансови инструменти, се подбират въз основа на принципа на зрялост и са насочени към постигането на секторна диверсификация в съответствие с членове 3 и 4 и на географски баланс между държавите членки. Те:

| а) | представляват европейска добавена стойност; |
| --- | --- |

а)

представляват европейска добавена стойност;

| б) | отговарят на целите на стратегията „Европа 2020“; |
| --- | --- |

б)

отговарят на целите на стратегията „Европа 2020“;

| в) | имат ефект на лоста по отношение на подкрепата от Съюза, т.е. целта им е да се създадат стимули за обща инвестиция, която да надвишава по размер участието на Съюза съгласно предварително определените показатели. |
| --- | --- |

в)

имат ефект на лоста по отношение на подкрепата от Съюза, т.е. целта им е да се създадат стимули за обща инвестиция, която да надвишава по размер участието на Съюза съгласно предварително определените показатели.

2.   Съюзът, всяка държава членка и други инвеститори могат да предоставят финансова помощ в допълнение към финансовото участие, получено чрез финансови инструменти, при условие че Комисията даде съгласие за промените в критериите за допустимост на действията и/или в инвестиционната стратегия на инструмента, които могат да бъдат необходими поради допълнителното финансово участие.

3.   Предназначението на финансовите инструменти е да засилят мултиплициращия ефект от изразходването на средствата на Съюза, като привличат допълнителни ресурси от частни инвеститори. Финансовите инструменти могат да генерират приемлива възвращаемост, за да се постигнат целите на други партньори или инвеститори, като същевременно се цели запазване на стойността на активите, предоставени от бюджета на Съюза.

4.   Финансовите инструменти по настоящия регламент, могат да бъдат комбинирани с безвъзмездни средства, финансирани от бюджета на Съюза.

5.   Комисията може да установи допълнителни условия в работните програми, посочени в член 17, според специфичните нужди на секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката.

Член 16

Действията в трети държави

Действията в трети държави могат да бъдат подкрепени чрез финансовите инструменти, ако тези действия са необходими за изпълнението на проект от общ интерес.

ГЛАВА VI

Изготвяне на програми, изпълнение и контрол

Член 17

Многогодишни и/или годишни работни програми

1.   Комисията приема чрез актове за изпълнение многогодишни и годишни работни програми за всеки от секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката. Комисията може също да приема многогодишни и годишни работни програми, които обхващат повече от един сектор. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 25, параграф 2.

2.   Комисията прави преглед на многогодишните работни програми най-малко веднъж - в средата на периода. При необходимост Комисията преразглежда дадена многогодишна работна програма чрез акт за изпълнение. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 25, параграф 2.

3.   Комисията приема многогодишните работни програми в транспортния сектор за проекти от общ интерес, посочени в част I на приложение I.

Размерът на финансовия пакет е в рамките на интервала от 80 % до 85 % от бюджетните средства, посочени в член 5, параграф 1, буква а).

При вземането на решения във връзка с изготвянето на програмите си държавите членки не са обвързани с проектите, изложени в част I от приложение I. Решението за изпълнението на тези проекти е от компетентността на държавите членки и зависи от възможностите за публично финансиране, както и от социално-икономическата жизненост на проектите в съответствие с член 7 от Регламент (ЕС) No 1315/2013.

4.   Комисията приема годишните работни програми в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката за проекти от общ интерес, които не са включени в многогодишните работни програми.

5.   При приемането на многогодишни и секторни годишни работни програми Комисията определя критериите за подбор и възлагане в съответствие с целите и приоритетите, установени в членове 3 и 4 от настоящия регламент и в регламенти (ЕС) No 1315/2013, (ЕС) No 347/2013 или в регламент относно насоки за трансевропейските мрежи в сферата на телекомуникационната инфраструктура. При определяне на критериите за възлагане Комисията взема под внимание общите насоки, изложени в част V от приложение I към настоящия регламент.

6.   В сектора на енергетиката в първите две годишни работни програми приоритетно се разглеждат проекти от общ интерес и свързани действия, насочени към прекратяване на енергийната изолираност и премахване на затрудненията, свързани с енергийната инфраструктура, и към изграждане на вътрешния енергиен пазар.

7.   Работните програми се съгласуват по начин, който позволява да се използват полезните взаимодействия между транспорта, енергетиката и телекомуникациите, по-специално в области като интелигентните енергийни мрежи, транспортните средства, задвижвани с електроенергия, интелигентните и устойчиви транспортни системи, съвместните права на преминаване и свързването на инфраструктурите. Комисията приема най-малко една покана за представяне на предложения за няколко сектора във връзка с действията, допустими за финансиране съгласно член 7, параграф 5, като сумите, отпуснати за отделните сектори, са пропорционални на участието на всеки сектор в допустимите разходи за действия, подбрани за финансиране от МСЕ.

Член 18

Отпускане на финансова помощ от Съюза

1.   След всяка покана за предложения, основаваща се на многогодишната работна програма или на годишните работни програми, посочени в член 17, Комисията определя съгласно процедурата по разглеждане, посочена в член 25, размера на финансовата помощ, която да бъде отпусната за избраните проекти или за части от тях. Комисията уточнява условията и методите за тяхното изпълнение.

2.   Комисията информира заинтересованите бенефициери и държави членки за всяка отпусната финансова помощ.

Член 19

Годишни вноски

Комисията може да раздели бюджетните задължения на годишни вноски. В такъв случай всяка година Комисията определя годишните вноски, като взема предвид постигнатия напредък по изпълнението на действията, за които се получава финансова помощ, прогнозните им нужди и наличния бюджет.

Комисията съобщава на бенефициерите на безвъзмездни средства, на съответните държави членки и, ако това е приложимо за финансовите инструменти, на съответните финансови институции, ориентировъчния график за поемането на задължение по отделните годишни вноски.

Член 20

Пренасяне на годишните бюджетни кредити

Бюджетните кредити, които не са усвоени в края на финансовата година, за която са вписани, се пренасят в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012.

Член 21

Делегирани актове

1.   При условието за одобрение от заинтересованата(ите) държава(и) членка(и), както е предвидено в член 172, втора алинея от ДФЕС, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 26 от настоящия регламент по отношение на изменението на част I от приложение I към настоящия регламент, за да отчете променящите се финансови приоритети в трансевропейските мрежи и промените, свързани с проектите от общ интерес, определени в Регламент (ЕС) No 1315/2013. При изменение на част I от приложение I към настоящия регламент Комисията гарантира:

| а) | че проектите от общ интерес в съответствие с Регламент (ЕС) No 1315/2013 могат да бъдат осъществени изцяло или частично по линия на многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г.; |
| --- | --- |

а)

че проектите от общ интерес в съответствие с Регламент (ЕС) No 1315/2013 могат да бъдат осъществени изцяло или частично по линия на многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г.;

| б) | че измененията съответстват на критериите за допустимост, установени в член 7 от настоящия регламент; |
| --- | --- |

б)

че измененията съответстват на критериите за допустимост, установени в член 7 от настоящия регламент;

| в) | по отношение на част I от приложение I към настоящия регламент, че всички участъци включват инфраструктурни проекти, чието осъществяване ще изисква включването им в многогодишна работна програма по член 17, параграф 3 от настоящия регламент, без да се променя маршрутът на коридорите от основната мрежа. |
| --- | --- |

в)

по отношение на част I от приложение I към настоящия регламент, че всички участъци включват инфраструктурни проекти, чието осъществяване ще изисква включването им в многогодишна работна програма по член 17, параграф 3 от настоящия регламент, без да се променя маршрутът на коридорите от основната мрежа.

2.   На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 26 от настоящия регламент, за изменение на основните условия и процедури, определени в част III от приложение I към настоящия регламент, които уреждат участието на Съюза в отделните финансови инструменти, създадени съгласно рамката за дълговите инструменти или рамката за капиталовите инструменти, установени в част IIII от приложение I към настоящия регламент в съответствие с резултатите от междинния доклад и независимата цялостнаоценка на пилотната фаза на инициативата ”Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“, създадена с Решение No 1639/2006/ЕО и Регламент (ЕС) No 680/2007, както и за да се отчетат променящите се пазарни условия с цел оптимизиране на проектирането и прилагането на финансовите инструменти по настоящия регламент.

Когато изменя част III от приложение I към настоящия регламент в случаите по първа алинея, Комисията гарантира, че винаги:

| а) | измененията се правят в съответствие с изискванията, установени с Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012, включително предварителната оценка, посочена в член 140, параграф 2, буква е) от него, и |
| --- | --- |

а)

измененията се правят в съответствие с изискванията, установени с Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012, включително предварителната оценка, посочена в член 140, параграф 2, буква е) от него, и

| б) | измененията се ограничават до:






  i) | промяната на прага на подчиненото дългово финансиране, както е посочено в точка I.1, букви а) и б) от част III от приложение I към настоящия регламент, с оглед постигането на секторна диверсификация и географски баланс между държавите членки в съответствие с член 15; |
| --- | --- | --- |

б)

измененията се ограничават до:

i)

промяната на прага на подчиненото дългово финансиране, както е посочено в точка I.1, букви а) и б) от част III от приложение I към настоящия регламент, с оглед постигането на секторна диверсификация и географски баланс между държавите членки в съответствие с член 15;

| ii) | промяната на прага на привилегированото дългово финансиране, както е посочено в точка I.1, буква а) от част III от приложение I към настоящия регламент, с оглед постигането на секторна диверсификация и географски баланс между държавите членки в съответствие с член 15; |
| --- | --- |

ii)

промяната на прага на привилегированото дългово финансиране, както е посочено в точка I.1, буква а) от част III от приложение I към настоящия регламент, с оглед постигането на секторна диверсификация и географски баланс между държавите членки в съответствие с член 15;

| iii) | комбинацията с други източници на финансиране, посочени в точки I.3 и II.3 от част III от приложение I; |
| --- | --- |

iii)

комбинацията с други източници на финансиране, посочени в точки I.3 и II.3 от част III от приложение I;

| iv) | подбирането на натоварените с изпълнението субекти, посочени в точки I.4 и II.4 от част III от приложение I; и |
| --- | --- |

iv)

подбирането на натоварените с изпълнението субекти, посочени в точки I.4 и II.4 от част III от приложение I; и

| v) | ценообразуването и поделянето на риска и приходите, посочени в точки I.6 и II.6 от част III от приложение I. |
| --- | --- |

v)

ценообразуването и поделянето на риска и приходите, посочени в точки I.6 и II.6 от част III от приложение I.

3.   В транспортния сектор, и в съответствие с общите цели, установени в член 3, както и със специфичните секторни цели, посочени в член 4, параграф 2, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 26, за подробно определяне на приоритетите за финансиране, които да бъдат включени в работните програми, посочени в член 17 за срока на действие на МСЕ за действията, допустими за финансиране съгласно член 7, параграф 2. Комисията приема делегиран акт до 22 декември 2014 г.

4.   На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 26 за повишаване на тавана, определен в член 14, параграф 2, до 20 %, при условие че са спазени следните условия:

| i) | оценката на пилотната фаза на инициативата "Облигации за проекти“ през 2015 г. е позитивна; и |
| --- | --- |

i)

оценката на пилотната фаза на инициативата "Облигации за проекти“ през 2015 г. е позитивна; и

| ii) | навлизането на финансови инструменти надвишава 8 % под формата на договорни ангажименти по проекти. |
| --- | --- |

ii)

навлизането на финансови инструменти надвишава 8 % под формата на договорни ангажименти по проекти.

5.   Когато се налага отклонение с повече от пет процентни пункта от разпределението за специфична цел в областта на транспорта, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 26 за изменение на ориентировъчните проценти, определени в част IV от приложение I.

6.   На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 26 за изменение на списъка на общите насоки в част V от приложение I, които да се вземат предвид при определянето на критериите за възлагане, така че да се отрази междинната оценка на настоящия регламент или изводите, направени от неговото прилагане. Това се прави по начин, който е съвместим със съответните секторни насоки.

Член 22

Отговорност на бенефициерите и на държавите членки

В рамките на своите отговорности и без да се засягат задълженията на бенефициерите съгласно условията, уреждащи безвъзмездните средства, бенефициерите и държавите членки полагат всички усилия за изпълнение на проектите от общ интерес, които получават финансова помощ от Съюза, предоставена съгласно настоящия регламент.

Държавите членки поемат техническото наблюдение и финансовия контрол на действията в тясно сътрудничество с Комисията и удостоверяват, че разходите, извършени по отношение на проекти или части от тях, са изплатени и че изплащането им е станало при спазване на съответните правила. Държавите членки могат да отправят искане за участие на Комисията в проверките и инспекциите на място.

Държавите членки информират Комисията ежегодно, ако е приложимо чрез интерактивна географска и техническа информационна система, за постигнатия напредък при изпълнението на проектите от общ интерес и осъществените за тази цел инвестиции, включително за размера на помощта, използвана за постигане на целите в областта на изменението на климата. Въз основа на това Комисията прави публично достъпна и актуализира поне веднъж годишно информацията за проектите по МСЕ.

Член 23

Съответствие с политиките на Съюза и правото на Съюза

Съгласно настоящия регламент се финансират само действия, които са в съответствие с правото на Съюза и със съответните политики на Съюза.

Член 24

Защита на финансовите интереси на Съюза

1.   Комисията взема подходящи мерки, за да гарантира, че когато се изпълняват дейности, финансирани съгласно настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измами, корупция и други незаконни действия посредством ефективни проверки, а ако се открият нередности, чрез възстановяване на неправомерно изплатените суми, и при необходимост посредством ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.

2.   Комисията или нейните представители и Сметната палата имат правомощието да извършват одит по документи и чрез проверки на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, органи по изпълнението, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза съгласно настоящия регламент.

3.   Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да провежда разследвания, включително проверки и инспекции на място в съответствие с разпоредбите и процедурите, установени в Регламент (ЕС, Евратом) No 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (23) и Регламент (Евратом, ЕО) No 2185/96 на Съвета (24), с оглед да се установи дали е налице измама, корупция или друга незаконна дейност, засягащи финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства или решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор за финансиране по настоящия регламент.

4.   Без да се засягат параграфи 1, 2 и 3, в споразуменията за сътрудничество с трети държави и с международни организации, споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, решенията за отпускане на безвъзмездни средства и договорите, произтичащи от прилагането на настоящия регламент, се предвиждат разпоредби, с които Комисията, Сметната палата и OLAF изрично се упълномощават да провеждат такива одити и разследвания съгласно съответните си компетентности.

ДЯЛ II

ОБЩИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ

Член 25

Процедура на комитет

1.   Комисията се подпомага от Координационния комитет за МСЕ. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) No 182/2011.

2.   При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) No 182/2011.

3.   Комитетът осигурява хоризонтален преглед на работните програми, посочени в член 17, за да се осигури тяхната съгласуваност и да се гарантира откриването, използването и оценката на полезните взаимодействия между секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката. По-специално комитетът се стреми да координира тези работни програми по такъв начин, че да са възможни покани за представяне на предложения за няколко сектора.

Член 26

Упражняване на делегирането

1.   Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.

2.   Правомощието да приема делегирани актове, посочени в член 21, се предоставя на Комисията за срок от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.

3.   Делегирането на правомощия, посочено в член 21, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. Решението не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.

4.   Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.

5.   Делегиран акт, приет съгласно член 21, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са направили възражение в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета, или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да правят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.

Член 27

Оценка

1.   Не по-късно от 31 декември 2017 г. Комисията в сътрудничество с държавите членки и заинтересованите бенефициери изготвя доклад за оценка, който се представя на Европейския парламент и на Съвета, относно постигането на целите за всички мерки (на ниво резултати и въздействия), ефикасността на използването на средствата и и европейската добавенa стойност на МСЕ с оглед вземането на решение за подновяване, изменение или спиране на мерките. В оценката се разглеждат и възможността за опростяване, вътрешната и външната съгласуваност на мерките, продължаващата значимост на всички цели, както и техният принос към приоритетите на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, включително въздействието им върху икономическото, социалното и териториалното сближаване. Докладът за оценка включва оценка на икономиите от мащаба, постигнати от Комисията на финансово, техническо и кадрово ниво при управлението на МСЕ, и, когато е приложимо, на общия брой проекти, осъществени при постигане на полезни взаимодействия между секторите. В оценката се разглеждат и начините за повишаване на ефективността на финансовите инструменти. В доклада за оценка се вземат предвид резултатите от оценката относно дългосрочното въздействие на предишните мерки.

2.   МСЕ взема предвид цялостната независима оценка на инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“, която трябва да се извърши през 2015 г. Като се основават на посочената оценка, Комисията и държавите членки правят оценка на целесъобразността на инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“, както и ефективността ѝ по отношение на повишаването на обема на инвестициите в приоритетни проекти и на засилването на ефикасността на разходите на Съюза.

3.   Комисията извършва последваща оценка в тясно сътрудничество с държавите членки и бенефициерите. В последващата оценка се проверяват ефективността и ефикасността на МСЕ и неговото въздействие върху икономическото, социалното и териториалното сближаване, както и приносът му към приоритетите на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и мащабът и резултатите от помощта, използвана за постигане на целите в областта на изменението на климата.

4.   В оценките се взема предвид напредъкът, който се измерва с показателите за ефективност, както е посочено в членове 3 и 4.

5.   Комисията съобщава заключенията от тези оценки на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите.

6.   Комисията и държавите членки, подпомагани от други възможни бенефициери, могат да направят оценка на методите за осъществяване на проекти, както и на ефекта от тяхното завършване, за да преценят дали са постигнати целите, включително целите, свързани с опазването на околната среда.

7.   Комисията може да поиска от държава членка, засегната от проект от общ интерес, да представи специфична оценка на действията и на свързаните проекти, финансирани съгласно настоящия регламент, или, когато това е целесъобразно, да й предостави информацията и съдействието, необходими за извършването на оценка на тези проекти.

Член 28

Информация, комуникация и публичност

1.   Бенефициерите и, когато е целесъобразно, съответните държави членки гарантират, че ще бъде дадена подходяща публичност и ще бъде приложена прозрачност по отношение на помощта, предоставена съгласно настоящия регламент, за да се информира обществеността за ролята на Съюза в изпълнението на проектите.

2.   Комисията осъществява информационни и комуникационни действия по отношение на проектите и резултатите по линия на МСЕ. Средствата, предвидени за комуникационни действия съгласно член 5, параграф 2, допринасят също и за покриване на институционалната комуникация на политическите приоритети на Съюза, доколкото са свързани с общите цели, посочени в член 3.

Член 29

Изменение на Регламент (ЕС) No 913/2010

Регламент (ЕС) No 913/2010 се изменя, както следва:

Приложението към Регламент (ЕС) No 913/2010 се заменя с текста от приложение II към настоящия регламент Следователно преразгледаните коридори за железопътен товарен превоз остават в обхвата на разпоредбите на Регламент (ЕС) No 913/2010.

Член 30

Преходни разпоредби

Настоящият регламент не засяга продължаването или изменението, включително пълното или частично оттегляне, на съответните проекти, до тяхното приключване, или на финансовата помощ, предоставена от Комисията съгласно регламенти (ЕО) No 680/2007 и (ЕО) No 67/2010, или въз основа на друга правна норма, прилагана за тази помощ към 31 декември 2013 г., която продължава да се прилага за съответните действия до приключването им.

Член 31

Отмяна

Без да се засяга член 30 от настоящия регламент, регламенти (ЕО) No 680/2007 и (ЕО) No 67/2010 се отменят, считано от 1 януари 2014 г.

Член 32

Влизане в сила

Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Прилага се от 1 януари 2014 г.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.

Съставено в Страсбург на 11 декември 2013 година

За Европейския парламент

Председател

M. SCHULZ

За Съвета

Председател

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  ОВ С 143, 22.5.2012 г., стр. 116.

1

(2)  ОВ С 277, 13.9.2012 г., стр. 125.

2

(3)  Позиция на Европейския парламент от 19 ноември 2013 г. (все още непубликувана в Официален вестник)

3

(4)  ОВ С 420, 20.12.2013 г., стр. 1.

4

(5)  Регламент (ЕС) No 1301/2013 на Европейския парламент и на Съвета от17 декември 2013 относно Кохезионния фонд и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1084/2006 на Съвета (OB C 347, 20.12.2013 г., стр. 289).

5

(6)  ОВ С 380 Е, 11.12.2012 г., стр. 89.

6

(7)  ОВ C 351E, 2.12.2011 г., стр. 13.

7

(8)  Регламент (ЕС) No 1315/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 относно насоките на Съюза за развитието на трансевропейската транспортна мрежа и за отмяна на Решение No 661/2010/ЕС (Виж страница 1 от настоящия брой на Официален вестник).

8

(9)  Регламент (ЕC) No 913/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 22 септември 2010 г. относно европейска железопътна мрежа за конкурентоспособен товарен превоз (ОВ L 276, 20.10.2010 г., стр. 22).

9

(10)  http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/ten-t-policy/review/doc/expert-groups/expert_group_5_final_report.pdf.

10

(11)  Регламент (ЕС) No 347/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 април 2013 г. относно указания за трансевропейската енергийна инфраструктура и за отмяна на Решение No 1364/2006/ЕО, както и за изменение на регламенти (ЕО) No 713/2009, (ЕО) No 714/2009 и (ЕО) No 715/2009 (ОВ L 115, 25.4.2013 г., стр. 39).

11

(12)  Регламент (ЕС) No 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 за установяване на „Хоризонт 2020“ — рамкова програма за научни изследвания и иновации (2014—2020 г.) и за отмяна на Решение No 1982/2006/ЕО (OB C 347, 20.12.2013 г., стр. 104)

12

(13)  Директива 2012/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. за създаване на единно европейско железопътно пространство (ОВ L, 343, 14.12.2012 г., стр. 32).

13

(14)  Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) No 1605/2002 на Съвета (ОВ L 298, 26.10.2012 г., стр. 1).

14

(15)  Регламент (ЕО) No 680/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2007 г. за установяване на общи правила за отпускане на финансова помощ от Общността в областта на трансевропейските транспортни и енергийни мрежи (ОВ L 162, 22.6.2007 г., стр. 1.).

15

(16)  Решение No 1639/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 2006 г. за създаване на Рамкова програма за конкурентноспособност и иновации (2007-2013) (ОВ L 310, 9.11.2006 г., стр. 15).

16

(17)  Делегиран регламент (ЕС) No 1268/2012 на Комисията от 29 октомври 2012 г. относно правилата за прилагане на Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза (ОВ L 362, 31.12.2012 г., стр. 1).

17

(18)  Регламент (ЕС) No 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (ОВ L 55, 28.2.2011 г., стр. 13).

18

(19)  Регламент (ЕО) No 67/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 30 ноември 2009 г. за определяне на общите правила за предоставяне на финансова помощ от Общността в областта на трансевропейските мрежи (ОВ L 27, 30.1.2010 г., стр. 20).

19

(20)  Финансовият пакет за МСЕ за периода 2014—2020 г. в постоянни цени през 2011 г. е 29 300 000 000 евро, разпределен както следва: 23 174 000 000 евро, включително 10 000 000 000 евро за държавите от Кохезионния фонд (транспорт), 5 126 000 000 евро (енергетика), 1 000 000 000 евро (телекомуникации)

20

(21)  Регламент (ЕС, Евратом) No 1311/2013 на Съвета от 2 декември 2013 за определяне на многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г. (OB C 347, 20.12.2013 г., стр. 884).

21

(22)  Решение No 661/2010/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 7 юли 2010 г. относно насоките на Съюза за развитието на трансевропейската транспортна мрежа (ОВ L, 204, 5.8.2010 г, стр. 1).

22

(23)  Регламент (ЕС, Евратом) No 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 септември 2013 година относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF), и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета и Регламент (Евратом) No 1074/1999 на Съвета (ОВ L 248, 18.9.2013 г., стр. 1).

23

(24)  Регламент (Евратом, ЕО) No 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (ОВ L 292, 15.11.1996 г., стр. 2).

24

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

ЧАСТ I

СПИСЪК НА ПРЕДВАРИТЕЛНО ОПРЕДЕЛЕНИ ПРОЕКТИ ЗА ОСНОВНАТА МРЕЖА В СЕКТОРА НА ТРАНСПОРТА

1.   Хоризонтални приоритети

| Иновационно управление и услуги | Единно европейско небе – системата SESAR |
| --- | --- |
| Иновационно управление и услуги | Системи с телематични приложения за автомобилния, железопътния транспорт, плаването по вътрешните водни пътища и морското корабоплаване
  (ITS, ERTMS, RIS и VTMIS) |
| Иновационно управление и услуги | Морски пристанища на основната мрежа, морски магистрали и летища от основната мрежа, безопасна и сигурна инфраструктура |
| Нови технологии и иновации | Нови технологии и иновации в съответствие с член 33, букви а)—г) от Регламент (ЕС) No 1315/2013 |

Иновационно управление и услуги

Единно европейско небе – системата SESAR

Иновационно управление и услуги

Системи с телематични приложения за автомобилния, железопътния транспорт, плаването по вътрешните водни пътища и морското корабоплаване

(ITS, ERTMS, RIS и VTMIS)

Иновационно управление и услуги

Морски пристанища на основната мрежа, морски магистрали и летища от основната мрежа, безопасна и сигурна инфраструктура

Нови технологии и иновации

Нови технологии и иновации в съответствие с член 33, букви а)—г) от Регламент (ЕС) No 1315/2013

2.   Коридори на основната мрежа

Балтийско-Адриатически

НАПРАВЛЕНИЯ:

Гдиня – Гданск – Катовице/Славков

Гданск – Варшава – Катовице

Катовице – Острава – Бърно – Виена

Шчечин/Швиноуйшче – Познан – Вроцлав – Острава

Катовице – Жилина – Братислава – Виена

Виена – Грац – Вилач – Удине – Триест

Удине – Венеция – Падуа – Болоня – Равена

Грац – Марибор – Любляна – Копер/Триест

ПРЕДВАРИТЕЛНО НАБЕЛЯЗАНИ УЧАСТЪЦИ, ВКЛЮЧИТЕЛНО ПРОЕКТИ:

| Гдиня – Катовице | Железници | Работи |
| --- | --- | --- |
| Гдиня, Гданск | Пристанища | Връзки между пристанищата, (допълнително) развитие на мултимодални платформи |
| Варшава – Катовице | Железници | Работи |
| Вроцлав – Познан – Шчечин/Швиноуйшче | Железници | Работи |
| Швиноуйшче, Шчечин | Пристанище | Връзки между пристанищата |
| Бйелско–Бяла – Жилина | Пътища | Работи |
| Катовице – Острава – Бърно – Виена и Катовице – Жилина – Братислава – Виена | Железници | Работи, по-специално на трансгранични участъци PL-CZ, CZ-AT, PL-SK и SK-AT, линия Бърно – Пършеров; (допълнително) развитие на мултимодални платформи и на връзки летища-железници |
| Виена – Грац – Клагенфурт – Удине – Венеция – Равена | Железници | Частично строителство на нови линии (планински тунел Земеринг и ж.п. линия Коралм), модернизиране на железниците; текущи работи; (допълнително) развитие на мултимодални платформи; модернизиране на съществуващата двойна линия между Удине - Червиняно и Триест |
| Грац – Марибор – Прагерско | Железници | Проучвания и работи за втора линия |
| Триест, Венеция, Равена, Копер | Пристанища | Връзки между пристанищата: (допълнително) развитие на мултимодални платформи |

Гдиня – Катовице

Железници

Работи

Гдиня, Гданск

Пристанища

Връзки между пристанищата, (допълнително) развитие на мултимодални платформи

Варшава – Катовице

Железници

Работи

Вроцлав – Познан – Шчечин/Швиноуйшче

Железници

Работи

Швиноуйшче, Шчечин

Пристанище

Връзки между пристанищата

Бйелско–Бяла – Жилина

Пътища

Работи

Катовице – Острава – Бърно – Виена и Катовице – Жилина – Братислава – Виена

Железници

Работи, по-специално на трансгранични участъци PL-CZ, CZ-AT, PL-SK и SK-AT, линия Бърно – Пършеров; (допълнително) развитие на мултимодални платформи и на връзки летища-железници

Виена – Грац – Клагенфурт – Удине – Венеция – Равена

Железници

Частично строителство на нови линии (планински тунел Земеринг и ж.п. линия Коралм), модернизиране на железниците; текущи работи; (допълнително) развитие на мултимодални платформи; модернизиране на съществуващата двойна линия между Удине - Червиняно и Триест

Грац – Марибор – Прагерско

Железници

Проучвания и работи за втора линия

Триест, Венеция, Равена, Копер

Пристанища

Връзки между пристанищата: (допълнително) развитие на мултимодални платформи

Северноморско-Балтийски

НАПРАВЛЕНИЯ:

Хелзинки – Талин – Рига

Вентспилс – Рига

Рига – Каунас

Клайпеда – Каунас – Вилнюс

Каунас – Варшава

границата на BY – Варшава – Познан – Франкфурт на Одер – Берлин – Хамбург

Берлин – Магдебург – Брауншвайг – Хановер

Хановер – Бремен – Бремерхафен/Вилхелмсхафен

Хановер – Оснабрюк – Хенгело – Алмело – Девентер – Утрехт

Утрехт – Амстердам

Утрехт – Ротердам – Антверпен

Хановер – Кьолн – Антверпен

ПРЕДВАРИТЕЛНО НАБЕЛЯЗАНИ УЧАСТЪЦИ, ВКЛЮЧИТЕЛНО ПРОЕКТИ:

| Хелзинки – Талин | Пристанищa, морска магистрала | Връзки между пристанищата, (допълнително) развитие на мултимодални платформи и връзки, капацитет за ледоразбивачи, морска магистрала |
| --- | --- | --- |
| Талин – Рига – Каунас – Варшава | Железници | (Подробни) проучвания за нова напълно оперативно съвместима линия с UIC междурелсие; работите за нова линия трябва да започнат преди 2020 г.; модернизиране и нова линия на територията на PL; връзки между железницата и летищата/пристанищата, терминали железопътен/автомобилен транспорт, морска магистрала |
| Вентспилс – Рига | Железници | Модернизиране, връзки между пристанищата, морска магистрала |
| Клайпеда – Каунас | Железници | Модернизиране, връзки между пристанищата, морска магистрала |
| Каунас – Вилнюс | Железници | Модернизиране, връзки между летищата, терминали за железопътен/автомобилен транспорт |
| Коридор „Виа Балтика“ | Пътища | Работи за трансгранични участъци (EE, LV, LT, PL) |
| граница на BY – Варшава – Познан – граница на DE | Железници | Работи по съществуващата линия, проучвания за високоскоростна железница |
| граница на PL – Берлин – Хановер – Амстердам/Ротердам | Железници | Проучвания и модернизиране на няколко участъка (Амстердам – Утрехт – Арнем; Хановер – Берлин) |
| Вилхелмсхафен – Бремерхафен – Бремен | Железници | Проучвания и работи |
| Берлин – Магдебург – Хановер, Мителландканал, канали в западна Германия, Рейн, Вал, Нордзе–канал, Ийсел, Твентеканал | Вътрешни водни пътища | Проучвания, работи за подобряване на условията за корабоплаване и модернизиране на водните пътища и шлюзовете |
| Шлюзове в Амстердам и канал Амстердам – Рейн | Вътрешни водни пътища | Текущи проучвания на шлюзовете; пристанище: връзки (проучвания и работи, в т.ч. модернизация на шлюза Беатрикс) |

Хелзинки – Талин

Пристанищa, морска магистрала

Връзки между пристанищата, (допълнително) развитие на мултимодални платформи и връзки, капацитет за ледоразбивачи, морска магистрала

Талин – Рига – Каунас – Варшава

Железници

(Подробни) проучвания за нова напълно оперативно съвместима линия с UIC междурелсие; работите за нова линия трябва да започнат преди 2020 г.; модернизиране и нова линия на територията на PL; връзки между железницата и летищата/пристанищата, терминали железопътен/автомобилен транспорт, морска магистрала

Вентспилс – Рига

Железници

Модернизиране, връзки между пристанищата, морска магистрала

Клайпеда – Каунас

Железници

Модернизиране, връзки между пристанищата, морска магистрала

Каунас – Вилнюс

Железници

Модернизиране, връзки между летищата, терминали за железопътен/автомобилен транспорт

Коридор „Виа Балтика“

Пътища

Работи за трансгранични участъци (EE, LV, LT, PL)

граница на BY – Варшава – Познан – граница на DE

Железници

Работи по съществуващата линия, проучвания за високоскоростна железница

граница на PL – Берлин – Хановер – Амстердам/Ротердам

Железници

Проучвания и модернизиране на няколко участъка (Амстердам – Утрехт – Арнем; Хановер – Берлин)

Вилхелмсхафен – Бремерхафен – Бремен

Железници

Проучвания и работи

Берлин – Магдебург – Хановер, Мителландканал, канали в западна Германия, Рейн, Вал, Нордзе–канал, Ийсел, Твентеканал

Вътрешни водни пътища

Проучвания, работи за подобряване на условията за корабоплаване и модернизиране на водните пътища и шлюзовете

Шлюзове в Амстердам и канал Амстердам – Рейн

Вътрешни водни пътища

Текущи проучвания на шлюзовете; пристанище: връзки (проучвания и работи, в т.ч. модернизация на шлюза Беатрикс)

Средиземноморски

НАПРАВЛЕНИЯ:

Алхесирас – Бобадиля –Мадрид – Сарагоса – Тарагона

Севиля – Бобадиля – Мурсия

Картахена – Мурсия – Валенсия – Тарагона

Тарагона – Барселона – Перпинян – Марсилия/Лион – Торино – Новара – Милано – Верона – Падуа – Венеция – Равена/Триест/Копер – Любляна – Будапеща

Любляна/Риека – Загреб – Будапеща – граница на UA

ПРЕДВАРИТЕЛНО НАБЕЛЯЗАНИ УЧАСТЪЦИ, ВКЛЮЧИТЕЛНО ПРОЕКТИ:

| Алхесирас – Мадрид | Железници | В процес на проучвания, работите трябва да започнат преди 2015 г. и да завършат през 2020 г. |
| --- | --- | --- |
| Севиля – Антекера – Гранада – Алмерия – Картахена – Мурсия – Аликанте – Валенсия | Железници | Проучвания и работи |
| Мадрид – Сарагоса – Барселона | Железници | Модернизиране на съществуващите линии (междурелсие, коловози, платформи) |
| Валенсия – Тарагона – Барселона | Железници | Изграждане в периода 2014—2020 г. |
| Барселона | Пристанище | Връзки на железопътната мрежа с пристанището и летището |
| Барселона – Перпинян | Железници | Трансграничен участък, в процес на работа, новата линия трябва да бъде завършена до 2015 г., модернизиране на съществуващата линия (междурелсие, коловози, платформи) |
| Перпинян – Монпелие | Железници | Обиколен маршрут Ним – Монпелие трябва да започне да функционира през 2017 г., Монпелие – Перпинян – през 2020 г. |
| Лион | Железници | Облекчаване на движението в участъците със затруднения около Лион: проучвания и работи |
| Лион – Авиньон – Марсилия | Железници | Модернизиране |
| Лион – Торино | Железници | Трансграничен участък, работи по планински тунел; проучвания и работи по подстъпи |
| Милано – Бреша | Железници | Частично модернизиране, частично нова високоскоростна железопътна линия |
| Бреша – Венеция – Триест | Железници | Работите по няколко участъка трябва да започнат преди 2014 г. във взаимодействие с действията по модернизиране, предприети в припокриващи се участъци, като напр. по Балтийско–Адриатическия коридор |
| Милано – Кремона– Мантуа – Порто Леванте/Венеция – Равена/Триест | Вътрешни водни пътища | Проучвания и работи |
| Кремона, Мантуа, Венеция, Равена, Триест | Пристанища за обслужване на вътрешни водни пътища | Връзки между пристанищата, (допълнително) развитие на мултимодални платформи |
| Триест – Дивача | Железници | В процес на проучвания и частично модернизиране; трансграничен участък – трябва да бъде завършен след 2020 г. |
| Копер – Дивача – Любляна – Прагерско | Железници | Проучвания и модернизиране/частично нова линия |
| Риека – Загреб – Будапеща | Железници | Проучвания и работи (в т.ч. строителство на нова линия и втора линия между Риека и границата на HU) |
| Риека | Пристанище | Модернизиране и развитие на инфраструктурата, развитие на мултимодални платформи и връзки |
| Любляна – Загреб | Железници | Проучвания и работи |
| възел Любляна | Железници | Железопътен възел Любляна, включително мултимодална платформа; връзка железопътна мрежа – летище |
| Прагерско – Залальовьо | Железници | Трансграничен участък: проучвания, работите трябва да започнат преди 2020 г. |
| Лендава – Летенийе | Пътища | Трансграничен участък, модернизиране |
| Боба– Секешфехервар | Железници | Модернизиране |
| Будапеща – Мишколц – граница на UA | Железници | Модернизиране |
| Вашарошнамени – граница на UA | Пътища | Трансграничен участък, модернизиране |

Алхесирас – Мадрид

Железници

В процес на проучвания, работите трябва да започнат преди 2015 г. и да завършат през 2020 г.

Севиля – Антекера – Гранада – Алмерия – Картахена – Мурсия – Аликанте – Валенсия

Железници

Проучвания и работи

Мадрид – Сарагоса – Барселона

Железници

Модернизиране на съществуващите линии (междурелсие, коловози, платформи)

Валенсия – Тарагона – Барселона

Железници

Изграждане в периода 2014—2020 г.

Барселона

Пристанище

Връзки на железопътната мрежа с пристанището и летището

Барселона – Перпинян

Железници

Трансграничен участък, в процес на работа, новата линия трябва да бъде завършена до 2015 г., модернизиране на съществуващата линия (междурелсие, коловози, платформи)

Перпинян – Монпелие

Железници

Обиколен маршрут Ним – Монпелие трябва да започне да функционира през 2017 г., Монпелие – Перпинян – през 2020 г.

Лион

Железници

Облекчаване на движението в участъците със затруднения около Лион: проучвания и работи

Лион – Авиньон – Марсилия

Железници

Модернизиране

Лион – Торино

Железници

Трансграничен участък, работи по планински тунел; проучвания и работи по подстъпи

Милано – Бреша

Железници

Частично модернизиране, частично нова високоскоростна железопътна линия

Бреша – Венеция – Триест

Железници

Работите по няколко участъка трябва да започнат преди 2014 г. във взаимодействие с действията по модернизиране, предприети в припокриващи се участъци, като напр. по Балтийско–Адриатическия коридор

Милано – Кремона– Мантуа – Порто Леванте/Венеция – Равена/Триест

Вътрешни водни пътища

Проучвания и работи

Кремона, Мантуа, Венеция, Равена, Триест

Пристанища за обслужване на вътрешни водни пътища

Връзки между пристанищата, (допълнително) развитие на мултимодални платформи

Триест – Дивача

Железници

В процес на проучвания и частично модернизиране; трансграничен участък – трябва да бъде завършен след 2020 г.

Копер – Дивача – Любляна – Прагерско

Железници

Проучвания и модернизиране/частично нова линия

Риека – Загреб – Будапеща

Железници

Проучвания и работи (в т.ч. строителство на нова линия и втора линия между Риека и границата на HU)

Риека

Пристанище

Модернизиране и развитие на инфраструктурата, развитие на мултимодални платформи и връзки

Любляна – Загреб

Железници

Проучвания и работи

възел Любляна

Железници

Железопътен възел Любляна, включително мултимодална платформа; връзка железопътна мрежа – летище

Прагерско – Залальовьо

Железници

Трансграничен участък: проучвания, работите трябва да започнат преди 2020 г.

Лендава – Летенийе

Пътища

Трансграничен участък, модернизиране

Боба– Секешфехервар

Железници

Модернизиране

Будапеща – Мишколц – граница на UA

Железници

Модернизиране

Вашарошнамени – граница на UA

Пътища

Трансграничен участък, модернизиране

Ориент/Източно-Средиземноморски

НАПРАВЛЕНИЯ:

Хамбург – Берлин

Росток – Берлин – Дрезден

Бремерхафен/Вилхелмсхафен – Магдебург – Дрезден

Дрезден – Усти над Лабем – Мелник/Прага – Колин

Колин – Пардубице – Бърно – Виена/Братислава – Будапеща – Арад – Тимишоара – Крайова – Калафат – Видин – София

София – Пловдив – Бургас

Пловдив – граница на TR

София – Солун – Атина – Пирея – Лимасол – Никозия

Атина – Патра/Игуменица

ПРЕДВАРИТЕЛНО НАБЕЛЯЗАНИ УЧАСТЪЦИ, ВКЛЮЧИТЕЛНО ПРОЕКТИ:

| Дрезден – Прага | Железници | Проучвания за високоскоростна железница |
| --- | --- | --- |
| Прага | Железници | Модернизиране, обход за товарните превози, връзка на железопътната мрежа с летище |
| Хамбург – Дрезден – Прага – Пардубице | Вътрешни водни пътища | Проучвания на Елба и Вълтава, работи за подобряване на условията за корабоплаване и модернизиране |
| Шлюзове на Дечин | Вътрешни водни пътища | Проучвания |
| Прага – Бърно – Бржецлав | Железници | Модернизиране, включително железопътен възел Бърно и мултимодална платформа |
| Бржецлав – Братислава | Железници | Трансграничен участък, модернизиране |
| Братислава – Хегешхалом | Железници | Трансграничен участък, модернизиране |
| Мошонмадяровар – граница на SK | Пътища | Трансграничен участък, модернизиране |
| Тата – Бяторбаги | Железници | Модернизиране |
| Будапеща – Арад – Тимишоара – Калафат | Железници | Модернизацията в HU е почти завършена, продължава в RO |
| Видин – София – Бургас/граница на TR
  София – Солун – Атина/Пирея | Железници | Проучвания и работи Видин – София – Солун – Атина; модернизиране на София – Бургас/граница на TR |
| Видин – Крайова | Пътища | Трансграничен участък, модернизиране |
| Солун, Игуменица | Пристанище | Модернизиране и развитие на инфраструктурата, мултимодални връзки |
| Атина/Пирея/Хераклион – Лимасол | Пристанище, морска магистрала | Пристанищен капацитет и мултимодални връзки |
| Лимасол – Никозия | Пристанища, мултимодални платформи | Модернизиране на мултимодална връзка, в т.ч. на южния обход на Никозия, проучвания и работи, системи за управление на движението |
| Никозия – Ларнака | мултимодални платформи | Мултимодални връзки и системи с телематични приложения |
| Патра | Пристанище | Връзки с пристанище, (допълнително) развитие на мултимодални платформи |
| Атина – Патра | Железници | Проучвания и работи, връзки между пристанищата |

Дрезден – Прага

Железници

Проучвания за високоскоростна железница

Прага

Железници

Модернизиране, обход за товарните превози, връзка на железопътната мрежа с летище

Хамбург – Дрезден – Прага – Пардубице

Вътрешни водни пътища

Проучвания на Елба и Вълтава, работи за подобряване на условията за корабоплаване и модернизиране

Шлюзове на Дечин

Вътрешни водни пътища

Проучвания

Прага – Бърно – Бржецлав

Железници

Модернизиране, включително железопътен възел Бърно и мултимодална платформа

Бржецлав – Братислава

Железници

Трансграничен участък, модернизиране

Братислава – Хегешхалом

Железници

Трансграничен участък, модернизиране

Мошонмадяровар – граница на SK

Пътища

Трансграничен участък, модернизиране

Тата – Бяторбаги

Железници

Модернизиране

Будапеща – Арад – Тимишоара – Калафат

Железници

Модернизацията в HU е почти завършена, продължава в RO

Видин – София – Бургас/граница на TR

София – Солун – Атина/Пирея

Железници

Проучвания и работи Видин – София – Солун – Атина; модернизиране на София – Бургас/граница на TR

Видин – Крайова

Пътища

Трансграничен участък, модернизиране

Солун, Игуменица

Пристанище

Модернизиране и развитие на инфраструктурата, мултимодални връзки

Атина/Пирея/Хераклион – Лимасол

Пристанище, морска магистрала

Пристанищен капацитет и мултимодални връзки

Лимасол – Никозия

Пристанища, мултимодални платформи

Модернизиране на мултимодална връзка, в т.ч. на южния обход на Никозия, проучвания и работи, системи за управление на движението

Никозия – Ларнака

мултимодални платформи

Мултимодални връзки и системи с телематични приложения

Патра

Пристанище

Връзки с пристанище, (допълнително) развитие на мултимодални платформи

Атина – Патра

Железници

Проучвания и работи, връзки между пристанищата

Скандинавско-Средиземноморски

НАПРАВЛЕНИЯ:

граница на RU – Хамина котка – Хелзинки – Турку/Наантали – Стокхолм – Малмьо

Осло – Гьотеборг – Малмьо – Трелебори

Малмьо – Копенхаген – Колдинг/Любек – Хамбург – Хановер

Бремен – Хановер – Нюрнберг

Росток – Берлин – Лайпциг – Мюнхен

Нюрнберг – Мюнхен – Инсбрук – Верона – Болоня – Анкона/Флоренция

Ливорно/Специя – Флоренция – Рим – Неапол – Бари – Таранто – Валета

Неапол – Джоя Тауро – Палермо/Аугуста – Валета

ПРЕДВАРИТЕЛНО НАБЕЛЯЗАНИ УЧАСТЪЦИ, ВКЛЮЧИТЕЛНО ПРОЕКТИ:

| Хамина котка – Хелзинки | Пристанище, железници | Връзки между пристанищата, модернициране на железниците, капацитет за ледоразбивачи |
| --- | --- | --- |
| Хелзинки | Железници | Връзка летище—железопътна мрежа |
| граница на RU – Хелзинки | Железници | В процес на работа |
| Хелзинки – Турку | Железници | Модернизиране |
| Турку/Наантали – Стокхолм | Пристанища, морска магистрала | Връзки между пристанищата, капацитет за ледоразбивачи |
| Стокхолм – Малмьо (Северен триъгълник) | Железници | В процес на работа по отделни участъци |
| Трелебори – Малмьо – Гьотеборг – граница на NO | Железници, пристанище, морска магистрала | Работи, мултимодални платформи и връзки между пристанищата и хинтерланда |
| Фемарн | Железници | В процес на проучвания, строителните работи за изграждане на постоянна връзка в пролива Фемарн-Белт, които ще започнат през 2015 г. |
| Копенхаген – Хамбург през Фемарн: подстъпи | Железници | Подстъпите в DK ще бъдат завършени до 2020 г., подстъпите в DE ще бъдат завършени на 2 етапа: електрификация на единична линия със завършването на фиксираната връзка и на двойна линия-след още седем години |
| Росток | Пристанища, морска магистрала | Връзки между пристанището и железопътни линии; фериботи с ниски емисии; капацитет за разбиване на лед |
| Росток – Берлин – Нюрнберг | Железници | Проучвания и модернизиране |
| Хамбург/Бремен – Хановер | Железници | В процес на проучвания |
| Хале – Лайпциг – Нюрнберг | Железници | В процес на работа, за завършване до 2017 г. |
| Мюнхен – Вьоргъл | Железници | Подход към планинския тунел Бренер и трансграничен участък: проучвания |
| Планински тунел Бренер | Железници | Проучвания и работи |
| Фортеза – Верона | Железници | Проучвания и работи |
| Неапол – Бари | Железници | Проучвания и работи |
| Неапол – Реджо Калабрия | Железници | Модернизиране |
| Верона – Болоня | Железници | В процес на модернизиране |
| Анкона, Неапол, Бари, Специя, Ливорно | Пристанища | Връзки между пристанищата, (допълнително) развитие на мултимодални платформи |
| Месина – Катаня – Аугуста/ Палермо | Железници | Модернизиране (останалите участъци) |
| Палермо/Таранто – Валета/Марсакслок | Пристанища, морска магистрала | Връзки между пристанищата |
| Валета – Марсакслок | Пристанище, летище | Модернизиране на модалната връзка, в т.ч. Марсакслок – Лука – Валета |
| Болоня – Анкона | Железници | Модернизиране |

Хамина котка – Хелзинки

Пристанище, железници

Връзки между пристанищата, модернициране на железниците, капацитет за ледоразбивачи

Хелзинки

Железници

Връзка летище—железопътна мрежа

граница на RU – Хелзинки

Железници

В процес на работа

Хелзинки – Турку

Железници

Модернизиране

Турку/Наантали – Стокхолм

Пристанища, морска магистрала

Връзки между пристанищата, капацитет за ледоразбивачи

Стокхолм – Малмьо (Северен триъгълник)

Железници

В процес на работа по отделни участъци

Трелебори – Малмьо – Гьотеборг – граница на NO

Железници, пристанище, морска магистрала

Работи, мултимодални платформи и връзки между пристанищата и хинтерланда

Фемарн

Железници

В процес на проучвания, строителните работи за изграждане на постоянна връзка в пролива Фемарн-Белт, които ще започнат през 2015 г.

Копенхаген – Хамбург през Фемарн: подстъпи

Железници

Подстъпите в DK ще бъдат завършени до 2020 г., подстъпите в DE ще бъдат завършени на 2 етапа: електрификация на единична линия със завършването на фиксираната връзка и на двойна линия-след още седем години

Росток

Пристанища, морска магистрала

Връзки между пристанището и железопътни линии; фериботи с ниски емисии; капацитет за разбиване на лед

Росток – Берлин – Нюрнберг

Железници

Проучвания и модернизиране

Хамбург/Бремен – Хановер

Железници

В процес на проучвания

Хале – Лайпциг – Нюрнберг

Железници

В процес на работа, за завършване до 2017 г.

Мюнхен – Вьоргъл

Железници

Подход към планинския тунел Бренер и трансграничен участък: проучвания

Планински тунел Бренер

Железници

Проучвания и работи

Фортеза – Верона

Железници

Проучвания и работи

Неапол – Бари

Железници

Проучвания и работи

Неапол – Реджо Калабрия

Железници

Модернизиране

Верона – Болоня

Железници

В процес на модернизиране

Анкона, Неапол, Бари, Специя, Ливорно

Пристанища

Връзки между пристанищата, (допълнително) развитие на мултимодални платформи

Месина – Катаня – Аугуста/ Палермо

Железници

Модернизиране (останалите участъци)

Палермо/Таранто – Валета/Марсакслок

Пристанища, морска магистрала

Връзки между пристанищата

Валета – Марсакслок

Пристанище, летище

Модернизиране на модалната връзка, в т.ч. Марсакслок – Лука – Валета

Болоня – Анкона

Железници

Модернизиране

Рейнско–Алпийски

НАПРАВЛЕНИЯ:

Генуа – Милано – Лугано – Базел

Генуа –Новара – Бриг – Берн – Базел – Карлсруе – Манхайм – Майнц – Кобленц – Кьолн

Кьолн – Дюселдорф – Дуисбург – Ниймеген/Арнем – Утрехт – Амстердам

Ниймеген – Ротердам – Флисинген

Кьолн – Лиеж – Брюксел – Гент

Лиеж – Антверпен – Гент – Зеебрюге

ПРЕДВАРИТЕЛНО НАБЕЛЯЗАНИ УЧАСТЪЦИ, ВКЛЮЧИТЕЛНО ПРОЕКТИ:

| Генуа | Пристанище | Връзки с пристанища |
| --- | --- | --- |
| Генуа – Милано/Новара – граница на CH | Железници | Проучвания; работите трябва да започнат преди 2020 г. |
| Базел – Антверпен/Ротердам - Амстердам | Вътрешни водни пътища | Работи за подобряване на условията за корабоплаване |
| Карлсруе – Базел | Железници | В процес на работа |
| Франкфурт – Манхайм | Железници | В процес на проучвания |
| Лиеж | Железници | Железопътна връзка с пристанище и летище |
| Ротердам – Зевенаар | Железници | В процес на проучвания, модернизиране |
| Зевенаар – Емерих – Оберхаузен | Железници | В процес на работа |
| Зеебрюге – Гент – Антверпен – граница на DE | Железници | Модернизиране |

Генуа

Пристанище

Връзки с пристанища

Генуа – Милано/Новара – граница на CH

Железници

Проучвания; работите трябва да започнат преди 2020 г.

Базел – Антверпен/Ротердам - Амстердам

Вътрешни водни пътища

Работи за подобряване на условията за корабоплаване

Карлсруе – Базел

Железници

В процес на работа

Франкфурт – Манхайм

Железници

В процес на проучвания

Лиеж

Железници

Железопътна връзка с пристанище и летище

Ротердам – Зевенаар

Железници

В процес на проучвания, модернизиране

Зевенаар – Емерих – Оберхаузен

Железници

В процес на работа

Зеебрюге – Гент – Антверпен – граница на DE

Железници

Модернизиране

Атлантически

НАПРАВЛЕНИЯ:

Алхесирас – Бобадиля – Мадрид

Синеш / Лисабон – Мадрид – Валядолид

Лисабон – Авейро – Леиксоеш/Порто

Авейро – Валядолид – Витория – Бергара – Билбао/Бордо – Париж – Хавър/Мец – Манхайм/Страсбург

ПРЕДВАРИТЕЛНО НАБЕЛЯЗАНИ УЧАСТЪЦИ, ВКЛЮЧИТЕЛНО ПРОЕКТИ:

| Високоскоростна железница Синеш/Лисабон – Мадрид | Железници, пристанища | В процес на проучвания и работи, модернизиране на модалната връзка с пристанищата на Синеш/Лисабон |
| --- | --- | --- |
| Високоскоростна железница Порто – Лисабон | Железници | В процес на проучвания |
| Железопътна връзка Авейро – Саламанка – Медина дел кампо | Железници | Трансграничен участък: в процес на работа |
| Железопътна връзка Бергара – Сан Себастиан – Байон | Железници | Очаква се завършване в ES до 2016 г., във FR до 2020 г. |
| Байон – Бордо | Железници | В процес на обществено обсъждане |
| Бордо – Тур | Железници | В процес на работа |
| Париж | Железници | Южен високоскоростен обиколен маршрут |
| Бодрекур – Манхайм | Железници | Модернизиране |
| Бодрекур – Страсбург | Железници | В процес на работа, за завършване до 2016 г. |
| Хавър – Париж | Вътрешни водни пътища | Модернизиране |
| Хавър – Париж | Железници | Проучвания, модернизиране |
| Хавър | Пристанище, железници | Проучвания и работи по пристанищния капацитет, морска магистрала и връзки |

Високоскоростна железница Синеш/Лисабон – Мадрид

Железници, пристанища

В процес на проучвания и работи, модернизиране на модалната връзка с пристанищата на Синеш/Лисабон

Високоскоростна железница Порто – Лисабон

Железници

В процес на проучвания

Железопътна връзка Авейро – Саламанка – Медина дел кампо

Железници

Трансграничен участък: в процес на работа

Железопътна връзка Бергара – Сан Себастиан – Байон

Железници

Очаква се завършване в ES до 2016 г., във FR до 2020 г.

Байон – Бордо

Железници

В процес на обществено обсъждане

Бордо – Тур

Железници

В процес на работа

Париж

Железници

Южен високоскоростен обиколен маршрут

Бодрекур – Манхайм

Железници

Модернизиране

Бодрекур – Страсбург

Железници

В процес на работа, за завършване до 2016 г.

Хавър – Париж

Вътрешни водни пътища

Модернизиране

Хавър – Париж

Железници

Проучвания, модернизиране

Хавър

Пристанище, железници

Проучвания и работи по пристанищния капацитет, морска магистрала и връзки

Северноморско-Средиземноморски

НАПРАВЛЕНИЯ:

Белфаст – Дъблин – Корк

Глазгоу/Единбург – Ливърпул/Манчестър – Бирмингам

Бирмингам – Феликстоу/Лондон /Саутхамптън

Лондон – Лил – Брюксел

Амстердам – Ротердам – Антверпен – Брюксел – Люксембург

Люксембург – Мец – Дижон – Макон – Лион – Марсилия

Люксембург – Мец – Страсбург – Базел

Антверпен/Зеебрюге – Гент – Дюнкерк/Лил – Париж

ПРЕДВАРИТЕЛНО НАБЕЛЯЗАНИ УЧАСТЪЦИ, В Т.Ч. ПРОЕКТИ:

| Корк – Дъблин – Белфаст | Железници | Проучвания и работи; връзка с Дъблин (DART); |
| --- | --- | --- |
| Белфаст | Пристанище, мултимодални връзки | Модернизиране |
| Глазгоу – Единбург | Железници | Модернизиране |
| Манчестър – Ливърпул | Железници | Модернизиране и електрификация, в т.ч. Северна разпределителна гара |
| Бирмингам – Рединг – Саутхамптън | Железници | Модернизиране на линията за товарни превози |
| Дъблин, Корк, Саутхамптън | Пристанища, железници | Проучвания и работи по пристанищния капацитет, морска магистрала и връзки |
| Дюнкерк | Пристанище | Допълнително развитие на мултимодални платформи и на връзки |
| Кале – Париж | Железници | Предварителни проучвания |
| Брюксел | Железници | Проучвания и работи (връзка Север — Юг за конвенционални и високоскоростни влакове) |
| Феликстоу – Мидландс | Железници, пристанище, мултимодални платформи | Модернизиране на железниците, връзки с пристанището и мултимодални платформи |
| Мьоза, в т.ч. Маасверкен | Вътрешни водни пътища | Модернизиране |
| Канал Албер/ Канал Бохолт – Херенталс | Вътрешни водни пътища | Модернизиране |
| Коридор Рейн—Шелт: шлюз Фолкерак и шлюз Крекак, шлюз Крамер и шлюз Хансверт | Вътрешни водни пътища | Текущи проучвания на шлюзовете |
| Тернеузен | Морски | Текущи проучвания на шлюзовете; работи |
| Тернеузен – Гент | Вътрешни водни пътища | Проучвания, модернизиране |
| Зеебрюге | Пристанище | Шлюзове: проучвания, връзки (проучвания и работи) |
| Антверпен | Морски, пристанище, железници | Шлюзове: текущи проучвания; пристанище: връзки (в т.ч. втори ж.п. подход към пристанището на Антверпен) |
| Ротердам – Антверпен | Железници | Модернизиране на железопътната линия за товарни превози |
| Канал Сена Север; Сена – Еско | Вътрешни водни пътища | Проучвания и работи; модернизиране, в т.ч. трансгранични и мултимодални връзки |
| Дюнкерк – Лил | Вътрешни водни пътища | В процес на проучвания |
| Антверпен, Брюксел, Шарлероа | Вътрешни водни пътища | Модернизиране |
| Модернизиране на водни пътища във Валония | Вътрешни водни пътища | Проучвания, модернизиране, интермодални връзки |
| Брюксел – Люксембург – Страсбург | Железници | В процес на работа |
| Антверпен – Намюр – граница на LUX – граница на FR | Железници | Модернизиране на железопътната линия за товарни превози |
| Страсбург – Мюлуз – Базел | Железници | Модернизиране |
| Железопътни връзки Люксембург – Дижон – Лион (високоскоростния влак TGV Рейн—Рона) | Железници | Проучвания и работи |
| Лион | Железници | Източен обиколен маршрут: проучвания и работи |
| Канал Сона – Мозел/Рейн | Вътрешни водни пътища | В процес на предварителни проучвания |
| Рона | Вътрешни водни пътища | Модернизиране |
| Пристанище Марсилия – Фос | Пристанище | Връзки и мултимодални терминали |
| Лион – Авиньон – пристанище Марсилия – Фос | Железници | Модернизиране |

Корк – Дъблин – Белфаст

Железници

Проучвания и работи; връзка с Дъблин (DART);

Белфаст

Пристанище, мултимодални връзки

Модернизиране

Глазгоу – Единбург

Железници

Модернизиране

Манчестър – Ливърпул

Железници

Модернизиране и електрификация, в т.ч. Северна разпределителна гара

Бирмингам – Рединг – Саутхамптън

Железници

Модернизиране на линията за товарни превози

Дъблин, Корк, Саутхамптън

Пристанища, железници

Проучвания и работи по пристанищния капацитет, морска магистрала и връзки

Дюнкерк

Пристанище

Допълнително развитие на мултимодални платформи и на връзки

Кале – Париж

Железници

Предварителни проучвания

Брюксел

Железници

Проучвания и работи (връзка Север — Юг за конвенционални и високоскоростни влакове)

Феликстоу – Мидландс

Железници, пристанище, мултимодални платформи

Модернизиране на железниците, връзки с пристанището и мултимодални платформи

Мьоза, в т.ч. Маасверкен

Вътрешни водни пътища

Модернизиране

Канал Албер/ Канал Бохолт – Херенталс

Вътрешни водни пътища

Модернизиране

Коридор Рейн—Шелт: шлюз Фолкерак и шлюз Крекак, шлюз Крамер и шлюз Хансверт

Вътрешни водни пътища

Текущи проучвания на шлюзовете

Тернеузен

Морски

Текущи проучвания на шлюзовете; работи

Тернеузен – Гент

Вътрешни водни пътища

Проучвания, модернизиране

Зеебрюге

Пристанище

Шлюзове: проучвания, връзки (проучвания и работи)

Антверпен

Морски, пристанище, железници

Шлюзове: текущи проучвания; пристанище: връзки (в т.ч. втори ж.п. подход към пристанището на Антверпен)

Ротердам – Антверпен

Железници

Модернизиране на железопътната линия за товарни превози

Канал Сена Север; Сена – Еско

Вътрешни водни пътища

Проучвания и работи; модернизиране, в т.ч. трансгранични и мултимодални връзки

Дюнкерк – Лил

Вътрешни водни пътища

В процес на проучвания

Антверпен, Брюксел, Шарлероа

Вътрешни водни пътища

Модернизиране

Модернизиране на водни пътища във Валония

Вътрешни водни пътища

Проучвания, модернизиране, интермодални връзки

Брюксел – Люксембург – Страсбург

Железници

В процес на работа

Антверпен – Намюр – граница на LUX – граница на FR

Железници

Модернизиране на железопътната линия за товарни превози

Страсбург – Мюлуз – Базел

Железници

Модернизиране

Железопътни връзки Люксембург – Дижон – Лион (високоскоростния влак TGV Рейн—Рона)

Железници

Проучвания и работи

Лион

Железници

Източен обиколен маршрут: проучвания и работи

Канал Сона – Мозел/Рейн

Вътрешни водни пътища

В процес на предварителни проучвания

Рона

Вътрешни водни пътища

Модернизиране

Пристанище Марсилия – Фос

Пристанище

Връзки и мултимодални терминали

Лион – Авиньон – пристанище Марсилия – Фос

Железници

Модернизиране

Рейнско-Дунавски

НАПРАВЛЕНИЯ:

Страсбург – Щутгарт – Мюнхен – Велс/Линц

Страсбург – Манхайм – Франкфурт – Вюрцбург – Нюрнберг – Регенсбург – Пасау – Велс/Линц

Мюнхен/Нюрнберг – Прага – Острава/Пржеров – Жилина – Кошице – граница на UA

Велс/Линц – Виена – Братислава – Будапеща – Вуковар

Виена/Братислава – Будапеща – Арад – Брашов/Крайова – Букурещ – Констанца – Сулина

ПРЕДВАРИТЕЛНО НАБЕЛЯЗАНИ УЧАСТЪЦИ, ВКЛЮЧИТЕЛНО ПРОЕКТИ:

| Железопътна връзка Страсбург – Кел – Аппенвайер | Железници | Работа по връзка с Аппенвайер |
| --- | --- | --- |
| Карлсруе – Щутгарт – Мюнхен | Железници | В процес на проучвания и работи |
| Острава/Пржеров – Жилина – Кошице – граница на UA | Железници | Модернизиране, мултимодални платформи |
| Злин – Жилина | Пътища | Трансграничен пътен участък |
| Мюнхен – Прага | Железници | Проучвания и работи |
| Нюрнберг – Прага | Железници | Проучвания и работи |
| Мюнхен – Мюлдорф – Фрайласинг – Залцбург | Железници | В процес на проучвания и работи |
| Залцбург – Велс | Железници | Проучвания |
| Нюрнберг – Регенсбург – Пасау – Велс | Железници | Проучвания и работи |
| Железопътна връзка Велс – Виена | Железници | Очаква се завършване до 2017 г. |
| Виена – Братислава / Виена – Будапеща / Братислава – Будапеща | Железници | Проучвания за високоскоростна ж.п. линия (в т.ч. съгласуваността на връзките между трите града) |
| Будапеща – Арад | Железници | Проучвания за високоскоростна мрежа между Будапеща и Арад |
| Комаром – Комарно | Вътрешни водни пътища | Проучвания и работи за трансграничен мост |
| Арад – Брашов – Букурещ – Констанца | Железници | Модернизиране на определени участъци; проучвания за високоскоростна железница |
| Майн – канал Майн – Дунав | Вътрешни водни пътища | Проучвания и работи по няколко участъка и участъка със затруднения; вътрешни речни пристанища: мултимодални връзки с железопътната мрежа |
| Славонски брод | Пристанище | Проучвания и работи |
| Гюргево, Галац | Пристанище | Допълнително развитие на мултимодални платформи и връзки с хинтерланда: проучвания и работи |
| Дунав (Келхайм – Констанца/Мидия/Сулина) | Вътрешни водни пътища | Проучвания и работи по няколко участъка и участъка със затруднения; вътрешни речни пристанища:мултимодални връзки |
| Сава | Вътрешни водни пътища | Проучвания и работи по няколко участъка и участъка със затруднения (в т.ч. трансграничен мост) |
| Канал Букурещ – Дунав | Вътрешни водни пътища | Проучвания и работи |
| Констанца | Пристанище, морска магистрала | Връзки с пристанища, морска магистрала (в т.ч. услуги по ледоразбиване) |
| Крайова – Букурещ | Железници | Проучвания и работи |

Железопътна връзка Страсбург – Кел – Аппенвайер

Железници

Работа по връзка с Аппенвайер

Карлсруе – Щутгарт – Мюнхен

Железници

В процес на проучвания и работи

Острава/Пржеров – Жилина – Кошице – граница на UA

Железници

Модернизиране, мултимодални платформи

Злин – Жилина

Пътища

Трансграничен пътен участък

Мюнхен – Прага

Железници

Проучвания и работи

Нюрнберг – Прага

Железници

Проучвания и работи

Мюнхен – Мюлдорф – Фрайласинг – Залцбург

Железници

В процес на проучвания и работи

Залцбург – Велс

Железници

Проучвания

Нюрнберг – Регенсбург – Пасау – Велс

Железници

Проучвания и работи

Железопътна връзка Велс – Виена

Железници

Очаква се завършване до 2017 г.

Виена – Братислава / Виена – Будапеща / Братислава – Будапеща

Железници

Проучвания за високоскоростна ж.п. линия (в т.ч. съгласуваността на връзките между трите града)

Будапеща – Арад

Железници

Проучвания за високоскоростна мрежа между Будапеща и Арад

Комаром – Комарно

Вътрешни водни пътища

Проучвания и работи за трансграничен мост

Арад – Брашов – Букурещ – Констанца

Железници

Модернизиране на определени участъци; проучвания за високоскоростна железница

Майн – канал Майн – Дунав

Вътрешни водни пътища

Проучвания и работи по няколко участъка и участъка със затруднения; вътрешни речни пристанища: мултимодални връзки с железопътната мрежа

Славонски брод

Пристанище

Проучвания и работи

Гюргево, Галац

Пристанище

Допълнително развитие на мултимодални платформи и връзки с хинтерланда: проучвания и работи

Дунав (Келхайм – Констанца/Мидия/Сулина)

Вътрешни водни пътища

Проучвания и работи по няколко участъка и участъка със затруднения; вътрешни речни пристанища:мултимодални връзки

Сава

Вътрешни водни пътища

Проучвания и работи по няколко участъка и участъка със затруднения (в т.ч. трансграничен мост)

Канал Букурещ – Дунав

Вътрешни водни пътища

Проучвания и работи

Констанца

Пристанище, морска магистрала

Връзки с пристанища, морска магистрала (в т.ч. услуги по ледоразбиване)

Крайова – Букурещ

Железници

Проучвания и работи

3.   Други участъци от основната мрежа

| София до границата на бившата югославска република Македония | Трансграничен участък | Железници | В процес на проучвания |
| --- | --- | --- | --- |
| София до границата на Сърбия | Трансграничен участък | Железници | В процес на проучвания |
| Тимишоара – граница на Сърбия | Трансграничен участък | Железници | В процес на проучвания |
| Вроцлав – Прага | Трансграничен участък | Железници | Проучвания |
| Нова Сол – Храдец Кралове | Трансграничен участък | Пътища | Работи |
| Бърно – граница на AT | Трансграничен участък | Пътища | Модернизиране |
| Будапеща – Зволен | Трансграничен участък | Пътища | Модернизиране |
| Будапеща – граница на SRB | Трансграничен участък | Железници | Проучвания |
| Коридорът на Ботническия залив: Лулео – Оулу | Трансграничен участък | Железници | Проучвания и работи |
| Яш- границата на Република Молдова | Трансграничен участък | Железници | Текущи проучвания и работи |
| Сучава – границата на Украйна | Трансграничен участък | Железници | Проучвания и работи |
| Приоритетни проекти съгласно определеното в приложение III към Решение No 661/201/ЕС (Прага – Линц, нова висококапацитетна железопътна линия: проход Централни Пиренеи, „Железен Рейн“ (Райд—Антверпен)) | Трансграничен участък | Железници | В процес на проучвания |
| Таргу Неамт – Унгени | Трансграничен участък | Пътища | Модернизиране |
| Мариампол – Кибартай (граница LT/RU) | Трансграничен участък | Пътища | Модернизиране |
| Вилнюс – граница LT/BY | Трансграничен участък | Пътища | Модернизиране |
| Янина — Какавия (граница EL/AL) | Трансграничен участък | Пътища | Проучвания |
| Клиди — Поликастро — Евзони (граница EL/FYROM) | Трансграничен участък | Пътища | Модернизиране |
| Сяр — Промахон — граница EL/BG | Трансграничен участък | Пътища | В процес на работа |
| Александруполис — Кипи граница EL/TR | Трансграничен участък | Пътища | Проучвания и работи |
| Дубровник – граница на HR/ME | Трансграничен участък | Пътища | Работи |
| граница Кедзержин Козле — Чалупки | Трансграничен участък | Железници | Работи |
| Ла Коруня – Виго – Паленсия
  Хихон – Паленсия | Участък със затруднения | Железници, морска магистрала | В процес на работи (в т.ч пристанища и мултимодални платформи) |
| Франкфурт – Фулда – Ерфурт – Берлин | Участък със затруднения | Железници | Проучвания |
| Железница Егнатия | Участък със затруднения | Железници | В процес на проучвания |
| Сундсвал – Умео – Лулео | Участък със затруднения | Железници | Проучвания и работи |
| Загреб – граница на SR | Участък със затруднения | Железници | Проучвания и работи |
| Ла Коруня – Мадрид (високоскоростна пътническа линия) | Участък със затруднения | Железници | В процес на работи |
| Стокхолм – Гевле – Зундсвал | Други участъци от основната мрежа | Железници | Работи |
| Мьолби – Халсберг – Гевле | Други участъци от основната мрежа | Железници | Работи |
| Коридорът на Ботническия залив – Кируна – граница с NO | Други участъци от основната мрежа | Железници | Проучвания и работи |
| Милфорд Хейвън – Суонзи – Кардиф | Други участъци от основната мрежа | Железници | Модернизиране |
| Железопътна връзка Шанън Фойнс – ж.п. възел Лимерик | Други участъци от основната мрежа | Железници | Проучвания |
| Високоскоростна линия 2 | Други участъци от основната мрежа | Железници | Проучвания и работи за високоскоростна линия Лондон – Мидландс |
| граница на UA – Краков – Катовице – Вроцлав – Дрезден | Други участъци от основната мрежа | Железници | Работи |
| Рига – граница на RU/BY | Други участъци от основната мрежа | Железници | Модернизиране |
| Вилнюс – граница на BY | Други участъци от основната мрежа | Железници | Модернизиране, връзка с летище |
| Кибартай – Каунас | Други участъци от основната мрежа | Железници | Модернизиране |
| Талин – Тарту – Койдула – граница на RU | Други участъци от основната мрежа | Железници | Модернизиране |
| Марсилия – Тулон – Ница – Вентимиля – Генуа | Други участъци от основната мрежа | Железници | Проучвания за високоскоростна железница |
| Бордо – Тулуза | Други участъци от основната мрежа | Железници | Проучвания за високоскоростна железница |
| Хелзинки – Оулу | Други участъци от основната мрежа | Железници | Модернизиране на участъци |
| Билбао – Памплона – Сарагоса – Сагунт | Други участъци от основната мрежа | Железници | Проучвания и работи |
| Брунсбютел – Кил (Канал Северно-Балтийско море) | Други участъци от основната мрежа | Вътрешни водни пътища | Оптимизиране на условията за корабоплаване |
| Кардиф – Бристъл – Лондон | Други участъци от основната мрежа | Железници | Модернизиране, в т.ч. Crossrail |
| Алба-Юлия – Турда – Деж – Сучава – Пашкани – Яш | Други участъци от основната мрежа | Железници | Проучвания и работи |
| Букурещ – Бузъу | Други участъци от основната мрежа | Железници | Подобряване и ремонт на железопътна инфраструктура и връзки с хинтерланда |
| област Рур – Мюнстер – Оснабрюк – Хамбург | Други участъци от основната мрежа | Железници | Модернизиране на участъка Мюнстер – Люнен (двойна линия) |
| Нант – Тур – Лион | Други участъци от основната мрежа | Железници | Проучвания и работи |
| Плоещ – Сучава | Други участъци от основната мрежа | Железници | Проучвания |
| Хераклион | Други участъци от основната мрежа | Летище, комбинирана инфраструктура и системи | Проучвания и строителни работи, модернизиране и развитие на инфраструктурата, мултимодални връзки |
| Хуелва – Севиля | Други участъци от основната мрежа | Железници | В процес на работи |
| Фредерисия – Фредериксхавен | Други участъци от основната мрежа | Железници | Модернизиране, в т.ч. електрифициране |
| Барселона – Валенсия – Ливорно | Други участъци от основната мрежа | Морска магистрала | Модернизиране |

София до границата на бившата югославска република Македония

Трансграничен участък

Железници

В процес на проучвания

София до границата на Сърбия

Трансграничен участък

Железници

В процес на проучвания

Тимишоара – граница на Сърбия

Трансграничен участък

Железници

В процес на проучвания

Вроцлав – Прага

Трансграничен участък

Железници

Проучвания

Нова Сол – Храдец Кралове

Трансграничен участък

Пътища

Работи

Бърно – граница на AT

Трансграничен участък

Пътища

Модернизиране

Будапеща – Зволен

Трансграничен участък

Пътища

Модернизиране

Будапеща – граница на SRB

Трансграничен участък

Железници

Проучвания

Коридорът на Ботническия залив: Лулео – Оулу

Трансграничен участък

Железници

Проучвания и работи

Яш- границата на Република Молдова

Трансграничен участък

Железници

Текущи проучвания и работи

Сучава – границата на Украйна

Трансграничен участък

Железници

Проучвания и работи

Приоритетни проекти съгласно определеното в приложение III към Решение No 661/201/ЕС (Прага – Линц, нова висококапацитетна железопътна линия: проход Централни Пиренеи, „Железен Рейн“ (Райд—Антверпен))

Трансграничен участък

Железници

В процес на проучвания

Таргу Неамт – Унгени

Трансграничен участък

Пътища

Модернизиране

Мариампол – Кибартай (граница LT/RU)

Трансграничен участък

Пътища

Модернизиране

Вилнюс – граница LT/BY

Трансграничен участък

Пътища

Модернизиране

Янина — Какавия (граница EL/AL)

Трансграничен участък

Пътища

Проучвания

Клиди — Поликастро — Евзони (граница EL/FYROM)

Трансграничен участък

Пътища

Модернизиране

Сяр — Промахон — граница EL/BG

Трансграничен участък

Пътища

В процес на работа

Александруполис — Кипи граница EL/TR

Трансграничен участък

Пътища

Проучвания и работи

Дубровник – граница на HR/ME

Трансграничен участък

Пътища

Работи

граница Кедзержин Козле — Чалупки

Трансграничен участък

Железници

Работи

Ла Коруня – Виго – Паленсия

Хихон – Паленсия

Участък със затруднения

Железници, морска магистрала

В процес на работи (в т.ч пристанища и мултимодални платформи)

Франкфурт – Фулда – Ерфурт – Берлин

Участък със затруднения

Железници

Проучвания

Железница Егнатия

Участък със затруднения

Железници

В процес на проучвания

Сундсвал – Умео – Лулео

Участък със затруднения

Железници

Проучвания и работи

Загреб – граница на SR

Участък със затруднения

Железници

Проучвания и работи

Ла Коруня – Мадрид (високоскоростна пътническа линия)

Участък със затруднения

Железници

В процес на работи

Стокхолм – Гевле – Зундсвал

Други участъци от основната мрежа

Железници

Работи

Мьолби – Халсберг – Гевле

Други участъци от основната мрежа

Железници

Работи

Коридорът на Ботническия залив – Кируна – граница с NO

Други участъци от основната мрежа

Железници

Проучвания и работи

Милфорд Хейвън – Суонзи – Кардиф

Други участъци от основната мрежа

Железници

Модернизиране

Железопътна връзка Шанън Фойнс – ж.п. възел Лимерик

Други участъци от основната мрежа

Железници

Проучвания

Високоскоростна линия 2

Други участъци от основната мрежа

Железници

Проучвания и работи за високоскоростна линия Лондон – Мидландс

граница на UA – Краков – Катовице – Вроцлав – Дрезден

Други участъци от основната мрежа

Железници

Работи

Рига – граница на RU/BY

Други участъци от основната мрежа

Железници

Модернизиране

Вилнюс – граница на BY

Други участъци от основната мрежа

Железници

Модернизиране, връзка с летище

Кибартай – Каунас

Други участъци от основната мрежа

Железници

Модернизиране

Талин – Тарту – Койдула – граница на RU

Други участъци от основната мрежа

Железници

Модернизиране

Марсилия – Тулон – Ница – Вентимиля – Генуа

Други участъци от основната мрежа

Железници

Проучвания за високоскоростна железница

Бордо – Тулуза

Други участъци от основната мрежа

Железници

Проучвания за високоскоростна железница

Хелзинки – Оулу

Други участъци от основната мрежа

Железници

Модернизиране на участъци

Билбао – Памплона – Сарагоса – Сагунт

Други участъци от основната мрежа

Железници

Проучвания и работи

Брунсбютел – Кил (Канал Северно-Балтийско море)

Други участъци от основната мрежа

Вътрешни водни пътища

Оптимизиране на условията за корабоплаване

Кардиф – Бристъл – Лондон

Други участъци от основната мрежа

Железници

Модернизиране, в т.ч. Crossrail

Алба-Юлия – Турда – Деж – Сучава – Пашкани – Яш

Други участъци от основната мрежа

Железници

Проучвания и работи

Букурещ – Бузъу

Други участъци от основната мрежа

Железници

Подобряване и ремонт на железопътна инфраструктура и връзки с хинтерланда

област Рур – Мюнстер – Оснабрюк – Хамбург

Други участъци от основната мрежа

Железници

Модернизиране на участъка Мюнстер – Люнен (двойна линия)

Нант – Тур – Лион

Други участъци от основната мрежа

Железници

Проучвания и работи

Плоещ – Сучава

Други участъци от основната мрежа

Железници

Проучвания

Хераклион

Други участъци от основната мрежа

Летище, комбинирана инфраструктура и системи

Проучвания и строителни работи, модернизиране и развитие на инфраструктурата, мултимодални връзки

Хуелва – Севиля

Други участъци от основната мрежа

Железници

В процес на работи

Фредерисия – Фредериксхавен

Други участъци от основната мрежа

Железници

Модернизиране, в т.ч. електрифициране

Барселона – Валенсия – Ливорно

Други участъци от основната мрежа

Морска магистрала

Модернизиране

ЧАСТ II

СПИСЪК НА ИНФРАСТРУКТУРНИТЕ ПРИОРИТЕТНИ КОРИДОРИ И ОБЛАСТИ В СЕКТОРА НА ЕНЕРГЕТИКАТА

1.   Приоритетни електропреносни коридори

| (1) | Морска електроенергийна мрежа в северните морета („NSOG“): развитие на интегрирана морска електроенергийна мрежа и свързаните с нея междусистемни връзки в Северно море, Ирландско море, Ламанша, Балтийско море и съседните води, предназначена за пренос на електроенергия от инсталации на база възобновяеми енергийни източници, разположени в морето, до центрове за потребление и съхранение, както и за увеличаване на трансграничния обмен на електроенергия.
  Обхванати държави членки: Белгия, Германия, Дания, Ирландия, Люксембург, Нидерландия, Обединеното кралство, Франция, Швеция; |
| --- | --- |

(1)

Морска електроенергийна мрежа в северните морета („NSOG“): развитие на интегрирана морска електроенергийна мрежа и свързаните с нея междусистемни връзки в Северно море, Ирландско море, Ламанша, Балтийско море и съседните води, предназначена за пренос на електроенергия от инсталации на база възобновяеми енергийни източници, разположени в морето, до центрове за потребление и съхранение, както и за увеличаване на трансграничния обмен на електроенергия.

Обхванати държави членки: Белгия, Германия, Дания, Ирландия, Люксембург, Нидерландия, Обединеното кралство, Франция, Швеция;

| (2) | Връзки север—юг между електроенергийните мрежи в Западна Европа („NSI West Electricity”): връзки между държавите членки от региона и със средиземноморския район, включително Иберийския полуостров, по-специално за интегриране на електроенергия от възобновяеми енергийни източници и за укрепване на вътрешните електроенергийни инфраструктури, за да се засили пазарната интеграция на региона.
  Обхванати държави членки: Австрия, Белгия, Германия, Италия, Ирландия, Испания, Люксембург, Малта, Нидерландия, Обединеното кралство, Португалия, Франция; |
| --- | --- |

(2)

Връзки север—юг между електроенергийните мрежи в Западна Европа („NSI West Electricity”): връзки между държавите членки от региона и със средиземноморския район, включително Иберийския полуостров, по-специално за интегриране на електроенергия от възобновяеми енергийни източници и за укрепване на вътрешните електроенергийни инфраструктури, за да се засили пазарната интеграция на региона.

Обхванати държави членки: Австрия, Белгия, Германия, Италия, Ирландия, Испания, Люксембург, Малта, Нидерландия, Обединеното кралство, Португалия, Франция;

| (3) | Връзки север—юг между електроенергийните мрежи в Централна и Югоизточна Европа (NSI East Electricity): връзки и вътрешни линии по направленията север-юг и изток-запад за доизграждане на вътрешния пазар и интегриране на електропроизводството от възобновяеми енергийни източници.
  Обхванати държави членки: Австрия, България, Германия, Гърция, Италия, Кипър, Полша, Румъния, Словакия, Словения, Унгария, Хърватия, Чешката република; |
| --- | --- |

(3)

Връзки север—юг между електроенергийните мрежи в Централна и Югоизточна Европа (NSI East Electricity): връзки и вътрешни линии по направленията север-юг и изток-запад за доизграждане на вътрешния пазар и интегриране на електропроизводството от възобновяеми енергийни източници.

Обхванати държави членки: Австрия, България, Германия, Гърция, Италия, Кипър, Полша, Румъния, Словакия, Словения, Унгария, Хърватия, Чешката република;

| (4) | План за взаимосвързване на Балтийския енергиен пазар в областта на енергетиката (BEMIP в областта на енергетиката): връзки между държавите членки в района на Балтийско море и съответно укрепване на вътрешните електроенергийни инфраструктури, за да се сложи край на изолацията на балтийските държави и за да се насърчи пазарното интегриране, inter alia чрез усилия за интегриране на енергията от възобновяеми енергийни източници в региона.
  Обхванати държави членки: Германия, Дания, Естония, Латвия, Литва, Полша, Финландия и Швеция. |
| --- | --- |

(4)

План за взаимосвързване на Балтийския енергиен пазар в областта на енергетиката (BEMIP в областта на енергетиката): връзки между държавите членки в района на Балтийско море и съответно укрепване на вътрешните електроенергийни инфраструктури, за да се сложи край на изолацията на балтийските държави и за да се насърчи пазарното интегриране, inter alia чрез усилия за интегриране на енергията от възобновяеми енергийни източници в региона.

Обхванати държави членки: Германия, Дания, Естония, Латвия, Литва, Полша, Финландия и Швеция.

2.   Приоритетни газопреносни коридори

| (1) | Връзки север—юг между газопреносните мрежи в Западна Европа („NSI West Gas”): газова инфраструктура за транспортиране на газ от север на юг в Западна Европа за допълнителна диверсификация на пътищата за доставка и за увеличаване на способността за краткосрочно подаване на газ.
  Обхванати държави членки: Белгия, Германия, Дания, Ирландия, Испания, Италия, Люксембург, Малта, Нидерландия, Обединеното кралство, Португалия, Франция; |
| --- | --- |

(1)

Връзки север—юг между газопреносните мрежи в Западна Европа („NSI West Gas”): газова инфраструктура за транспортиране на газ от север на юг в Западна Европа за допълнителна диверсификация на пътищата за доставка и за увеличаване на способността за краткосрочно подаване на газ.

Обхванати държави членки: Белгия, Германия, Дания, Ирландия, Испания, Италия, Люксембург, Малта, Нидерландия, Обединеното кралство, Португалия, Франция;

| (2) | Връзки север—юг между газопреносните мрежи в Централна и Югоизточна Европа (NSI East Gas): газова инфраструктура за регионални връзки между и в рамките на района на Балтийско море, Адриатическо и Егейско море, източния средиземноморски басейн и Черно море, по-специално за засилване на диверсификацията и сигурността на доставките на газ.
  Обхванати държави членки: Австрия, България, Германия, Гърция, Италия, Кипър, Полша, Румъния, Словакия, Словения, Унгария, Хърватия, Чешката република; |
| --- | --- |

(2)

Връзки север—юг между газопреносните мрежи в Централна и Югоизточна Европа (NSI East Gas): газова инфраструктура за регионални връзки между и в рамките на района на Балтийско море, Адриатическо и Егейско море, източния средиземноморски басейн и Черно море, по-специално за засилване на диверсификацията и сигурността на доставките на газ.

Обхванати държави членки: Австрия, България, Германия, Гърция, Италия, Кипър, Полша, Румъния, Словакия, Словения, Унгария, Хърватия, Чешката република;

| (3) | Южен газов коридор (SGC): инфраструктура за транспортиране на газ от Каспийския басейн, Централна Азия, Близкия изток и източния средиземноморски басейн до Съюза за засилване на диверсификацията на доставките на газ.
  Обхванати държави членки: Австрия, България, Германия, Гърция, Италия, Кипър, Полша, Румъния, Словакия, Словения, Унгария, Франция, Хърватия, Чешката република; |
| --- | --- |

(3)

Южен газов коридор (SGC): инфраструктура за транспортиране на газ от Каспийския басейн, Централна Азия, Близкия изток и източния средиземноморски басейн до Съюза за засилване на диверсификацията на доставките на газ.

Обхванати държави членки: Австрия, България, Германия, Гърция, Италия, Кипър, Полша, Румъния, Словакия, Словения, Унгария, Франция, Хърватия, Чешката република;

| (4) | План за връзки между газопреносните мрежи на Балтийския енергиен пазар (BEMIP Gas): газова инфраструктура за премахване на изолацията на трите балтийски държави и Финландия, както и на тяхната зависимост от един-единствен доставчик, за съответно укрепване на вътрешните електроенергийни инфраструктури и за засилване на диверсификацията и повишаване на сигурността на доставките в района на Балтийско море;
  Обхванати държави членки: Германия, Дания, Естония, Латвия, Литва, Полша, Финландия и Швеция. |
| --- | --- |

(4)

План за връзки между газопреносните мрежи на Балтийския енергиен пазар (BEMIP Gas): газова инфраструктура за премахване на изолацията на трите балтийски държави и Финландия, както и на тяхната зависимост от един-единствен доставчик, за съответно укрепване на вътрешните електроенергийни инфраструктури и за засилване на диверсификацията и повишаване на сигурността на доставките в района на Балтийско море;

Обхванати държави членки: Германия, Дания, Естония, Латвия, Литва, Полша, Финландия и Швеция.

3.   Приоритетни тематични области

| (1) | Внедряване на интелигентни електроенергийни мрежи: възприемане на технологии за интелигентни електроенергийни мрежи в целия Съюз с цел ефективно интегриране на поведението и действията на всички потребители, свързани към електроснабдителната мрежа, по-специално за генериране на големи количества електроенергия от възобновяеми източници или децентрализирани енергийни източници и реакция в елекропотреблението на консуматорите;
  Обхванати държави членки: всички; |
| --- | --- |

(1)

Внедряване на интелигентни електроенергийни мрежи: възприемане на технологии за интелигентни електроенергийни мрежи в целия Съюз с цел ефективно интегриране на поведението и действията на всички потребители, свързани към електроснабдителната мрежа, по-специално за генериране на големи количества електроенергия от възобновяеми източници или децентрализирани енергийни източници и реакция в елекропотреблението на консуматорите;

Обхванати държави членки: всички;

| (2) | Магистрални електропроводи: изграждане до 2020 г. на първоначални магистрални електропроводи с оглед на изграждане на система от магистрални електропроводи в целия Съюз, която е в състояние:






  а) | да поеме постоянно нарастващо производство на допълнителна вятърна електроенергия във и край Северно и Балтийско море и увеличаване на производството на електроенергия от възобновяеми източници в Източна и Южна Европа, а също и Северна Африка; |
| --- | --- | --- |

(2)

Магистрални електропроводи: изграждане до 2020 г. на първоначални магистрални електропроводи с оглед на изграждане на система от магистрални електропроводи в целия Съюз, която е в състояние:

а)

да поеме постоянно нарастващо производство на допълнителна вятърна електроенергия във и край Северно и Балтийско море и увеличаване на производството на електроенергия от възобновяеми източници в Източна и Южна Европа, а също и Северна Африка;

| б) | да свърже тези нови центрове на производство с основните мощности за акумулиране на енергия в северните страни, Алпите и други региони с големи центрове на електропотребление; и |
| --- | --- |

б)

да свърже тези нови центрове на производство с основните мощности за акумулиране на енергия в северните страни, Алпите и други региони с големи центрове на електропотребление; и

| в) | да се справи с все по-разнообразното и децентрализирано търсене и все по-гъвкавото предлагане на електроенергия. |
| --- | --- |

в)

да се справи с все по-разнообразното и децентрализирано търсене и все по-гъвкавото предлагане на електроенергия.

Обхванати държави членки: всички;

| (3) | Трансгранична мрежа за въглероден двуокис: разработване на инфраструктура за транспортиране на въглероден двуокис между държавите членки и със съседни трети държави с оглед на внедряването на системи за улавяне и съхраняване на въглероден двуокис.
  Обхванати държави членки: всички. |
| --- | --- |

(3)

Трансгранична мрежа за въглероден двуокис: разработване на инфраструктура за транспортиране на въглероден двуокис между държавите членки и със съседни трети държави с оглед на внедряването на системи за улавяне и съхраняване на въглероден двуокис.

Обхванати държави членки: всички.

ЧАСТ III

УСЛОВИЯ И ПРОЦЕДУРИ НА ФИНАНСОВИТЕ ИНСТРУМЕНТИ

Цел и обосновка

Целта на финансовите инструменти по МСЕ е да се улесни достъпът на инфраструктурни проекти до финансиране на проекти и корпоративно финансиране, като се използва лостовият ефект на финансирането от Съюза.

Финансовите инструменти подпомагат проекти за финансиране от общ интерес, които имат ясна европейска добавена стойност и улесняват участието на частния сектор в дългосрочното финансиране на такива проекти в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката, включително широколентовите мрежи.

Финансовите инструменти подпомагат проекти със средносрочни и дългосрочни финансови нужди и носят по-големи ползи от гледна точка на пазарното въздействие, административната ефикасност и използването на ресурсите.

Те осигуряват на заинтересованите страни в сферата на инфраструктурите, като финансисти, публични органи, управители на инфраструктури, строителни компании и оператори, един съгласуван и пазарно ориентиран инструментариум за финансова помощ от Съюза.

Финансовите инструменти се състоят от:

| а) | инструмент за заеми и гаранции, подпомогнат от инструменти за поделяне на риска, включително механизми за кредитно подобрение за облигации за проекти („дългов инструмент“), и |
| --- | --- |

а)

инструмент за заеми и гаранции, подпомогнат от инструменти за поделяне на риска, включително механизми за кредитно подобрение за облигации за проекти („дългов инструмент“), и

| б) | инструмент на собствения капитал („капиталов инструмент“), |
| --- | --- |

б)

инструмент на собствения капитал („капиталов инструмент“),

които спомагат за преодоляване на пазарните ограничения чрез подобряване на финансирането и/или рисковите профили на инфраструктурните инвестиции. От своя страна това подобрява достъпа на дружествата и други бенефициери до заеми, гаранции, собствен капитал и други форми на частно финансиране.

Преди да финализира проектирането на дълговите и капиталовите инструменти, Комисията прави предварителна оценка в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012. Оценките на налични и сравними финансови инструменти допринасят за тази оценка, когато това е целесъобразно.

I.   Дългов инструмент

1.   Общи разпоредби

Целта на дълговия инструмент е да допринесе за преодоляване на недостатъците на европейските дългови капиталови пазари чрез осигуряване на поделяне на риска за дълговото финансиране. Дълговото финансиране се осигурява от натоварени с изпълнението субекти или специални инвестиционни механизми под формата на привилегировани и подчинени дългове или гаранции.

Дълговият инструмент се състои от инструмент за поделяне на риска за заеми и гаранции и от инициативата „Облигации за проекти“. Освен това ръководителите на проекти могат да търсят дялово финансиране по линия на капиталовия инструмент.

а.   Инструмент за поделяне на риска за заеми и гаранции

При проектирането на инструмент за поделяне на риска за заеми и гаранции се цели създаване на допълнителен рисков капацитет в натоварените с изпълнението субекти. Това ще позволи на натоварените с изпълнението субекти да осигурят подчинени и привилегировани дългове със и без финансиране за проекти и дружества с цел улесняване на достъпа на ръководителите до банково финансиране. Ако дълговото финансиране е подчинено, то стои зад привилегирования дълг, но преди собствения капитал и свързаното с него финансиране.

Финансирането чрез подчинен дълг с гаранции не надвишава 30 % от общия размер на емитирания привилегирован дълг.

Финансирането чрез привилегирован дълг, предвидено в дълговия инструмент, не надвишава 50 % от общия размер на финансирането чрез привилегирован дълг, осигурено от натоварения с изпълнението субект или специалния инвестиционен механизъм.

б.   Инициатива „Облигации за проекти“

Инструментът за поделяне на риска за облигации за проекти се проектира като финансиране чрез подчинен дълг с цел улесняване финансирането на проектни дружества, набиращи привилегирован дълг под формата на облигации. Целта на този инструмент за кредитно подобрение е да се спомогне за присъждането на привилегирования дълг на инвестиционен кредитен рейтинг.

Той се нарежда зад привилегирования дълг, но преди собствения капитал и свързаното с него финансиране.

Финансирането чрез подчинен дълг не надвишава 30 % от общия размер на емитирания привилегирован дълг.

2.   Финансови параметри и „ефект на лоста”

Параметрите за поделяне на риска и на приходите се определят по начин, позволяващ постигането на специфични цели на политиката, в т.ч насочването към определени категории проекти, като същевременно се запазва пазарно ориентираният подход на дълговия инструмент.

Предвижда се очакваният „ефект на лоста” на дълговия инструмент, който се определя по формула, като общият размер на финансирането (т.е. финансовото участие на Съюза плюс участието на други финансови източници) в числителя се разделя на размера на участието на Съюза в знаменателя, да варира между 6 и 15 в зависимост от вида на извършваните операции (ниво на риск, целеви бенефициери и съответно дългово финансиране).

3.   Комбиниране с други източници на финансиране

Финансирането от дълговия инструмент може да се комбинира с други специално заделени бюджетни вноски, изброени по-долу, като се спазват правилата, установени в Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012, и съответното правно основание:

| а) | други части на МСЕ; |
| --- | --- |

а)

други части на МСЕ;

| б) | други инструменти, програми и бюджетни редове от бюджета на Съюза; |
| --- | --- |

б)

други инструменти, програми и бюджетни редове от бюджета на Съюза;

| в) | държавите членки, включително регионалните и местните органи, които желаят да допринесат със собствени ресурси или с ресурси, налични по линия на фондовете на кохезионната политика, без да се променя естеството на инструмента. |
| --- | --- |

в)

държавите членки, включително регионалните и местните органи, които желаят да допринесат със собствени ресурси или с ресурси, налични по линия на фондовете на кохезионната политика, без да се променя естеството на инструмента.

4.   Изпълнение

Субекти, натоварени с изпълнението

Натоварените с изпълнението субекти се подбират в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012.

При непряко управление изпълнението може да приеме формата на преки мандати за натоварените с изпълнението субекти. За инструментите с преки мандати (т.е. при непряко управление) натоварените с изпълнението субекти управляват финансовото участие на Съюза в дълговия инструмент и са партньори по поделянето на риска.

Освен това може да се предвиди създаването на специални инвестиционни механизми с цел обединяване на вноските от различни инвеститори. Финансовото участие на Съюза може да бъде обусловено от участието на други инвеститори.

Проектиране и изпълнение

Проектирането съответства на общите разпоредби за финансовите инструменти, предвидени във Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012.

Подробните условия за изпълнение на дълговия инструмент, в т.ч. наблюдението и контролът, се определят в споразумение между Комисията и съответния натоварен с изпълнението субект, като се вземат предвид разпоредбите, установени в настоящото приложение и във Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012.

Доверителна сметка

Натовареният с изпълнението субект открива доверителна сметка за финансовото участие на Съюза и за приходите, получени в резултат на участието на Съюза.

5.   Използване на финансовото участие на Съюза

Финансовото участие на Съюза се използва за:

| а) | покриване на риска; |
| --- | --- |

а)

покриване на риска;

| б) | покриване на договорените такси и разходи, свързани със създаването и управлението на дълговия инструмент, включително на неговата оценка и действията за подкрепа, установени в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 и с пазарната практика. Административните разходи и разходите на базата на резултатите, които се плащат на натоварения с изпълнението субект, не надвишават съответно 2 и 3 % от финансовото участие на Съюза, което е действително използвано за отделни операции, въз основа на основана на разходите методика, договорена между Комисията и натоварените с изпълнението субекти. |
| --- | --- |

б)

покриване на договорените такси и разходи, свързани със създаването и управлението на дълговия инструмент, включително на неговата оценка и действията за подкрепа, установени в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 и с пазарната практика. Административните разходи и разходите на базата на резултатите, които се плащат на натоварения с изпълнението субект, не надвишават съответно 2 и 3 % от финансовото участие на Съюза, което е действително използвано за отделни операции, въз основа на основана на разходите методика, договорена между Комисията и натоварените с изпълнението субекти.

| в) | пряко свързани действия за подкрепа. |
| --- | --- |

в)

пряко свързани действия за подкрепа.

6.   Ценообразуване и поделяне на риска и приходите

Дълговите инструменти имат цена, която се фактурира на бенефициера в съответствие със съответните правила и критерии на натоварените с изпълнението субекти или специалните инвестиционни механизми и съгласно най-добрите пазарни практики.

По отношение на преките мандати за натоварените с изпълнението субекти, начинът на поделяне на риска се изразява в подходящо поделяне между Съюза и натоварения с изпълнението субект на възнаграждението на риска, което натовареният с изпълнението субект фактурира на своите заемополучатели.

По отношение на специалните инвестиционни механизми, начинът на поделяне на риска се изразява в подходящо поделяне между Съюза и други инвеститори на възнаграждението на риска, което специалният инвестиционен механизъм фактурира на своите заемополучатели.

Независимо от избрания начин на поделяне на риска, натовареният с изпълнението субект винаги споделя част от определения риск и винаги понася изцяло остатъчния рисков транш.

Максималният риск, покрит от бюджета на Съюза, не надвишава 50 % от риска на целевия портфейл от дългове по линия на дълговия инструмент. Максималния рисков таван от 50 % се прилага за целевия размер на специалните инвестиционни механизми.

7.   Процедура за подаване на заявления и одобрение

Заявленията се подават съответно до натоварения с изпълнението субект или специалния инвестиционен механизъм в съответствие със стандартните им процедури за подаване на заявления. Натоварените с изпълнението субекти и специалните инвестиционни механизми одобряват проектите в съответствие с вътрешните си процедури.

8.   Срок на действие на дълговия инструмент

Последният транш от финансовото участие на Съюза в дълговия инструмент се определя от Комисията до 31 декември 2020 г. Натоварените с изпълнението субекти или специалните инвестиционни механизми одобряват окончателно дълговото финансиране до 31 декември 2022 г.

9.   Изтичане на действието

Финансовото участие на Съюза в дълговия инструмент се възстановява в съответната доверителна сметка при изтичането или изплащането на дълговото финансиране. Доверителната сметка поддържа достатъчно ниво на финансиране за покриването на таксите и на рисковете, свързани с дълговия инструмент, до изтичането на неговото действие.

10.   Докладване

Методите за докладване относно изпълнението на дълговия инструмент се договарят от Комисията и от натоварения с изпълнението субект в споразумението в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012.

Освен това до 2023 г. Комисията с подкрепата на натоварените с изпълнението субекти докладва ежегодно на Европейския парламент и на Съвета относно изпълнението, преобладаващите пазарни условия за използването на инструмента, актуализираните проекти и проектите в резерв, включително относно проектите на различни етапи от процедурата, като същевременно се зачитат поверителният характер и чувствителната пазарна информация в съответствие с член 140, параграф 8 от Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012.

11.   Наблюдение, контрол и оценка

Комисията наблюдава изпълнението на дълговия инструмент, включително чрез проверки на място, ако това е уместно, и осъществява проверка и контрол в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012.

12.   Действия за подкрепа

Изпълнението на дълговия инструмент може да се подпомага от набор от съпътстващи мерки. Те могат да включват, inter alia, техническа и финансова помощ, мерки за повишаване на осведомеността на доставчиците на капитал и схеми за привличане на частни инвеститори.

По искане на Европейската комисия или на съответните държави членки Европейската инвестиционна банка осигурява техническа помощ, включително във връзка с финансовото структуриране на проекти от общ интерес, включително за изграждане на коридорите на основната мрежа, изброени в част I. Тази техническа помощ включва и подпомагане за администрациите с цел развиване на подходящ институционален капацитет.

II.   Капиталов инструмент

1.   Общи разпоредби

Целта на капиталовия инструмент е да допринесе за преодоляване на недостатъците на европейските капиталови пазари чрез осигуряване на капиталови и квазикапиталови инвестиции.

Максималните размери на финансовото участие на Съюза са ограничени до:

| — | 33 % от целевия размер на фонда за дялово участие; или |
| --- | --- |

—

33 % от целевия размер на фонда за дялово участие; или

| — | съвместното инвестиране от Съюза в даден проект не надвишава 30 % от общия размер на собствения капитал на дружеството. |
| --- | --- |

—

съвместното инвестиране от Съюза в даден проект не надвишава 30 % от общия размер на собствения капитал на дружеството.

Освен това ръководителите на проекти могат да търсят дългово финансиране по линия на дълговия инструмент.

2.   Финансови параметри и „ефектът на лоста”

Инвестиционните параметри се определят по начин, позволяващ постигането на специфични цели на политиката, в т.ч насочването към определени категории инфраструктурни проекти, като същевременно се запазва пазарно ориентираният подход на този инструмент.

Предвижда се очакваният „ефект на лоста” на капиталовия инструмент, който се определя по формула, като общият размер на финансирането (т.е. финансовото участие на Съюза плюс участието на други инвеститори) в числителя, се разделя на размера на участието на Съюза в знаменателя, да варира средно между 5 и 10 в зависимост от спецификите на пазара.

3.   Комбиниране с други източници на финансиране

Финансирането от капиталовия инструмент може да се комбинира с други специално заделени бюджетни вноски, изброени по-долу, като се спазват правилата на Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 и съответното правно основание:

| а) | други части на МСЕ; |
| --- | --- |

а)

други части на МСЕ;

| б) | други инструменти, програми и бюджетни редове от бюджета на Съюза; и |
| --- | --- |

б)

други инструменти, програми и бюджетни редове от бюджета на Съюза; и

| в) | държавите членки, включително регионалните и местните органи, които желаят да допринесат със собствени ресурси или с ресурси, налични по линия на фондовете на кохезионната политика, без да се променя естеството на инструмента. |
| --- | --- |

в)

държавите членки, включително регионалните и местните органи, които желаят да допринесат със собствени ресурси или с ресурси, налични по линия на фондовете на кохезионната политика, без да се променя естеството на инструмента.

4.   Изпълнение

Субекти, натоварени с изпълнението

Натоварените с изпълнението субекти се подбират в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012.

При непряко управление изпълнението може да приеме формата на преки мандати за натоварените с изпълнението субекти. За инструменти по преките мандати (т.е. при непряко управление) натоварените с изпълнението субекти управляват финансовото участие на Съюза в капиталовия инструмент.

Освен това може да се предвиди създаването на специални инвестиционни механизми с цел обединяване на вноските от различни инвеститори. Финансовото участие на Съюза може да бъде обусловено от участието на други инвеститори.

В надлежно обосновани случи за постигането на специфични цели на политиката натовареният с изпълнението субект може да предостави финансовото участие на Съюза на конкретен проект под формата на съвместна инвестиция.

Проектиране и изпълнение

Проектирането съответства на общите разпоредби за финансовите инструменти, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012.

Подробните условия за изпълнение на капиталовия инструмент, включително наблюдението и контрола, се определят в споразумение между Комисията и съответния натоварен с изпълнението субект, като се вземат предвид разпоредбите, установени в настоящото приложение и в Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012.

Доверителна сметка

Натовареният с изпълнението субект открива доверителна сметка за финансовото участие на Съюза и за приходите, получени в резултат на участието на Съюза.

5.   Използване на финансовото участие на Съюза

Финансовото участие на Съюза се използва:

| а) | във връзка с дялово участие, |
| --- | --- |

а)

във връзка с дялово участие,

| б) | с цел покриване на договорените такси и разходи, свързани със създаването и управлението на капиталовия инструмент, включително на неговата оценка, определени в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 и с пазарната практика, и |
| --- | --- |

б)

с цел покриване на договорените такси и разходи, свързани със създаването и управлението на капиталовия инструмент, включително на неговата оценка, определени в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 и с пазарната практика, и

| в) | за пряко свързани действия за подкрепа. |
| --- | --- |

в)

за пряко свързани действия за подкрепа.

6.   Ценообразуване и поделяне на риска и приходите

Доходността от капитала включва обичайните компоненти на възвръщаемост, разпределени на капиталовите инвеститори, и зависи от резултатите на базовите инвестиции.

7.   Процедура за подаване на заявления и по одобрение

Заявленията се подават съответно до натоварения с изпълнението субект или до специалния инвестиционен механизъм в съответствие със стандартните им процедури за подаване на заявления. Натоварените с изпълнението субекти и специалните инвестиционни механизми одобряват проектите в съответствие с вътрешните си процедури.

8.   Срок на действие на капиталовия инструмент

Последният транш от финансовото участие на Съюза в капиталовия инструмент се заделя от Комисията до 31 декември 2020 г. Натоварените с изпълнението субекти или специалните инвестиционни механизми одобряват окончателно дяловите инвестиции до 31 декември 2022 г.

9.   Изтичане на действието

Финансовото участие на Съюза в капиталовия инструмент се възстановява в съответната доверителна сметка при приключване на инвестициите или при настъпване на падежа им. Доверителната сметка поддържа достатъчно ниво на финансиране за покриването на таксите и на рисковете, свързани с капиталовия инструмент до изтичане на неговото действие.

10.   Докладване

Методите за ежегодно докладване относно изпълнението на капиталовия инструмент се договарят от Комисията и от натоварения с изпълнението субект в споразумението в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012.

Освен това до 2023 г. Комисията с подкрепата на натоварените с изпълнението субекти докладва ежегодно относно изпълнението пред Европейския парламент и Съвета в съответствие с член 140, параграф 8 от Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012.

11.   Наблюдение, контрол и оценка

Комисията наблюдава изпълнението на капиталовия инструмент, включително чрез проверки на място, ако това е уместно, и осъществява проверка и контрол в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012.

12.   Действия за подкрепа

Изпълнението на капиталовия инструмент може да се подпомага от набор от съпътстващи мерки. Те могат да включват, inter alia, техническа и финансова помощ, мерки за повишаване на осведомеността на доставчиците на капитал и схеми за привличане на частни инвеститори.

ЧАСТ IV

ОРИЕНТИРОВЪЧНИ ПРОЦЕНТИ ЗА СПЕЦИФИЧНИ ЦЕЛИ В ОБЛАСТТА НА ТРАНСПОРТА

Бюджетните средства, посочени в член 5, параграф 1, буква а), с изключение на заделените за действия за подкрепа на програми, се разпределят за специфичните цели в областта на транспорта, определени в член 4, параграф 2, както следва:

| а) | премахване на участъците със затруднения, повишаване на оперативната съвместимост на железопътните линии, попълване на липсващите звена, и по-конкретно подобряване на трансграничните участъци — 80 %; |
| --- | --- |

а)

премахване на участъците със затруднения, повишаване на оперативната съвместимост на железопътните линии, попълване на липсващите звена, и по-конкретно подобряване на трансграничните участъци — 80 %;

| б) | осигуряване на устойчиви и ефикасни транспортни системи в дългосрочен план, с цел подготовка за очакваните бъдещи транспортни потоци, както и осигуряване на условия за декарбонизация на всички видове транспорт чрез преход към иновативни, нисковъглеродни и енергийно ефективни транспортни технологии, като същевременно се оптимизира безопасността — 5 %; |
| --- | --- |

б)

осигуряване на устойчиви и ефикасни транспортни системи в дългосрочен план, с цел подготовка за очакваните бъдещи транспортни потоци, както и осигуряване на условия за декарбонизация на всички видове транспорт чрез преход към иновативни, нисковъглеродни и енергийно ефективни транспортни технологии, като същевременно се оптимизира безопасността — 5 %;

| в) | оптимизиране на интеграцията и взаимосвързаността на видовете транспорт и засилване на оперативната съвместимост на транспортните услуги, като същевременно се осигурява достъпността на транспортните инфраструктури, като се взема предвид таванът за бордовите компоненти на системата SESAR, RIS, VTMIS и ITS в пътния сектор, посочени в член 10, параграф 2, буква б), точка vi) — 15 %. |
| --- | --- |

в)

оптимизиране на интеграцията и взаимосвързаността на видовете транспорт и засилване на оперативната съвместимост на транспортните услуги, като същевременно се осигурява достъпността на транспортните инфраструктури, като се взема предвид таванът за бордовите компоненти на системата SESAR, RIS, VTMIS и ITS в пътния сектор, посочени в член 10, параграф 2, буква б), точка vi) — 15 %.

Сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлена от Кохезионния фонд, се използва изцяло за проекти за изграждане на основната мрежа или за проекти и хоризонтални приоритети, посочени в част I от настоящото приложение.

ЧАСТ V

СПИСЪК НА ОБЩИТЕ НАСОКИ, КОИТО ДА СЕ ВЗЕМАТ ПРЕДВИД ПРИ ОПРЕДЕЛЯНЕТО НА КРИТЕРИИТЕ ЗА ВЪЗЛАГАНЕ

При определяне на критериите за възлагане в съответствие с член 17, параграф 5 се вземат предвид поне следните общи насоки:

| а) | степен на развитие на действието в разработването на проекта; |
| --- | --- |

а)

степен на развитие на действието в разработването на проекта;

| б) | реализуемост на предложения план за изпълнение; |
| --- | --- |

б)

реализуемост на предложения план за изпълнение;

| в) | стимулиращият ефект на подпомагането от Съюза върху публичните и частните инвестиции, когато е приложимо; |
| --- | --- |

в)

стимулиращият ефект на подпомагането от Съюза върху публичните и частните инвестиции, когато е приложимо;

| г) | необходимост от преодоляване на финансови пречки, напр. липса на пазарно финансиране; |
| --- | --- |

г)

необходимост от преодоляване на финансови пречки, напр. липса на пазарно финансиране;

| д) | когато е приложимо, икономическо и социално въздействие и въздействие върху климата и околната среда и достъпност; |
| --- | --- |

д)

когато е приложимо, икономическо и социално въздействие и въздействие върху климата и околната среда и достъпност;

| е) | трансгранично измерение, когато е приложимо. |
| --- | --- |

е)

трансгранично измерение, когато е приложимо.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

„ПРИЛОЖЕНИЕ

СПИСЪК НА ПЪРВОНАЧАЛНИТЕ КОРИДОРИ ЗА ТОВАРЕН ПРЕВОЗ

| | Държави членки | Основни маршрути (1) | Създаване на коридори за товарен превоз: |
| --- | --- | --- | --- |
| „Рейнско-Алпийски“ | NL, BE, DE, IT | Зеебруге-Антверпен/Амстердам/Влисинген (2)/Ротердам-Дуисбург-[Базел]-Милано-Генуа | До 10 ноември 2013 г. |
| „Северноморско-Средиземноморски“ | NL, BE, LU, FR, UK (2) | Глазгоу (3)/Единбург (3)/Саутхамптън (3)/Филикстоу (3)-Лондон (2)/Дюнкерк (2)/Лил (2)/Лиеж (2)/Париж (2)/Амстердам (2)-Ротердам-Зеебруге (2)/Антверпен-Люксембург-Мец-Дижон-Лион/[Базел]-Марсилия (2) | До 10 ноември 2013 г. |
| „Скандинавско-Средиземноморски“ | SE, DK, DE, AT, IT | Стокхолм/[Осло] (2)/Трелебори (2)-Малмьо-Копенхаген-Хамбург-Инсбрук-Верона-Специя (2)/Ливорно (2)/Анкона (2)/Таранто (2)/Аугуста (2)/ Палермо | До 10 ноември 2015 г. |
| „Атлантически“ | PT, ES, FR, DE (2) | Синеш-Лисабон/Леиксоеш






  — | Мадрид-Медина дел Кампо/ Билбао/Сан Себастиан-Ирун-Бордо-Париж/Хавър/Мец – Страсбург (2)/Манхайм (2) |

Държави членки

Основни маршрути (1)

Създаване на коридори за товарен превоз:

„Рейнско-Алпийски“

NL, BE, DE, IT

Зеебруге-Антверпен/Амстердам/Влисинген (2)/Ротердам-Дуисбург-[Базел]-Милано-Генуа

До 10 ноември 2013 г.

„Северноморско-Средиземноморски“

NL, BE, LU, FR, UK (2)

Глазгоу (3)/Единбург (3)/Саутхамптън (3)/Филикстоу (3)-Лондон (2)/Дюнкерк (2)/Лил (2)/Лиеж (2)/Париж (2)/Амстердам (2)-Ротердам-Зеебруге (2)/Антверпен-Люксембург-Мец-Дижон-Лион/[Базел]-Марсилия (2)

До 10 ноември 2013 г.

„Скандинавско-Средиземноморски“

SE, DK, DE, AT, IT

Стокхолм/[Осло] (2)/Трелебори (2)-Малмьо-Копенхаген-Хамбург-Инсбрук-Верона-Специя (2)/Ливорно (2)/Анкона (2)/Таранто (2)/Аугуста (2)/ Палермо

До 10 ноември 2015 г.

„Атлантически“

PT, ES, FR, DE (2)

Синеш-Лисабон/Леиксоеш

—

Мадрид-Медина дел Кампо/ Билбао/Сан Себастиан-Ирун-Бордо-Париж/Хавър/Мец – Страсбург (2)/Манхайм (2)

Синеш-Елваш/Алхесирас

До 10 ноември 2013 г.

„Балтийско-Адриатически“

PL, CZ, SK, AT, IT, SI

Швиноуйшче (2)/Гдиня-Катовице-Острава/Жилина-Братислава/Виена/Клагенфурт-Удине-Венеция/Триест/Болоня/Равена

Грац-Марибор-Любляна-Копер/Триест

До 10 ноември 2015 г.

„Средиземноморски“

ES, FR, IT, SI, HU, HR (2)

Алмерия-Валенсия/Алхесирас/Мадрид-Сарагоса/Барселона-Марсилия-Лион-Торино-Милано-Верона-Падуа/Венеция-Триест/Копер-Любляна-Будапеща

Любляна (2)/Риека (2)-Загреб (2)-Будапеща-Захон (унгарско-украинската грани;а)

До 10 ноември 2013 г.

„Ориент/Източно-Средиземноморски“

CZ, AT, SK, HU, RO, BG, EL, DE (3)

| — | Букурещ-Констанца |
| --- | --- |

—

Букурещ-Констанца

Бремерхафен (3)/Вилхелмсхафен (3)/Росток (3)/Хамбург (3)-Прага-Виена/Братислава-Будапеща

| — | Видин-София-Бургас (3)/Свиленград (3) (българо-турската граница)/ Драготин-Солун-Атина-Патра (3) |
| --- | --- |

—

Видин-София-Бургас (3)/Свиленград (3) (българо-турската граница)/ Драготин-Солун-Атина-Патра (3)

До 10 ноември 2013 г.

„Северноморско-Балтийски“ (4)

DE, NL, BE, PL, LT, LV (3), EE (3)

Вилхелмсхафен (2)/Бремерхафен/Хамбург (2)/ Амстердам (2)/Ротердам/Антверпен-Аахен/Берлин-Варшава-Тереспол (полско-беларуската граница)/Каунас-Рига (3)-Талин (3)

До 10 ноември 2015 г.

„Рейнско-Дунавски“ (5)

FR, DE, AT, SK, HU, RO

Страсбург-Манхайм-Франкфурт-Нюрнберг-Велс

Страсбург-Щутгарт-Мюнхен-Залцбург-Велс-Виена-Братислава-Будапеща-Арад-Брашов/Крайова-Букурещ-Констанца

Черна над Тисоу (словашко-украинската граница)-Кошице-Жилина-Горни Лидеч-Прага-Мюнхен/Нюрнберг

До 10 ноември 2020 г.

---

(1)  „/“ означава алтернативни маршрути. В съответствие с насоките за TEN-T атлантическите и средиземноморските коридори в бъдеще следва да бъдат допълнени с оста за товарен превоз Синеш/Алхесирас-Мадрид-Париж, която пресича Централните Пиренеи посредством нисковисочинен тунел.

1

(2)

2

| (+) | Маршрутите, отбелязани с +, се включват в съответните коридори най-късно 3 години след датата на създаване, посочена в таблицата. Съществуващите структури, посочени в член 8 и член 13, параграф 1 от настоящия регламент, се адаптират към включването на други държави членки и управители на инфраструктури в съответните коридори. Тези нови участия се базират на пазарни проучвания и вземат под внимание съществуващия пътнически и товарен транспорт в съответствие с член 14, параграф 3 от настоящия регламент. |
| --- | --- |

(+)

Маршрутите, отбелязани с +, се включват в съответните коридори най-късно 3 години след датата на създаване, посочена в таблицата. Съществуващите структури, посочени в член 8 и член 13, параграф 1 от настоящия регламент, се адаптират към включването на други държави членки и управители на инфраструктури в съответните коридори. Тези нови участия се базират на пазарни проучвания и вземат под внимание съществуващия пътнически и товарен транспорт в съответствие с член 14, параграф 3 от настоящия регламент.

+

(3)  Маршрутите, отбелязани с *, се включват в съответните коридори най-късно 5 години след датата на създаване, посочена в таблицата. Съществуващите структури, посочени в член 8 и член 13, параграф 1 от настоящия регламент, се адаптират към включването на други държави членки и управители на инфраструктури в съответните коридори. Тези нови участия се базират на пазарни проучвания и вземат под внимание съществуващия пътнически и товарен транспорт в съответствие с член 14, параграф 3 от настоящия регламент.

3

(4)

4

| (°) | До изграждането на балтийска железопътна линия с номинално междурелсие от 1 435 mm, спецификите на различните номинални междурелсия се вземат предвид при създаването и експлоатацията на този коридор. |
| --- | --- |

(°)

До изграждането на балтийска железопътна линия с номинално междурелсие от 1 435 mm, спецификите на различните номинални междурелсия се вземат предвид при създаването и експлоатацията на този коридор.

(5)

5

| (‡) | Създаването на този коридор се базира на пазарни проучвания и взема предвид съществуващия пътнически и товарен транспорт в съответствие с член 14, параграф 3 от настоящия регламент. Участъкът „Черна над Тисоу (словашко-украинската граница)-Кошице-Жилина-Горни Лидеч-Прага“ трябва да бъде създаден до 10 ноември 2013 г.“ |
| --- | --- |

(‡)

Създаването на този коридор се базира на пазарни проучвания и взема предвид съществуващия пътнически и товарен транспорт в съответствие с член 14, параграф 3 от настоящия регламент. Участъкът „Черна над Тисоу (словашко-украинската граница)-Кошице-Жилина-Горни Лидеч-Прага“ трябва да бъде създаден до 10 ноември 2013 г.“

---