# Úřední věstník L 317/2013

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2013.317.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 317 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5628. listopadu 2013 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2013.317.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 317

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5628. listopadu 2013

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1207/2013 ze dne 22. listopadu 2013, kterým se schvaluje změna menšího rozsahu ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Fourme d’Ambert (CHOP)) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1208/2013 ze dne 25. listopadu 2013, kterým se schvaluje změna menšího rozsahu ve specifikaci označení zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Prosciutto di Parma (CHOP)) | 8 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1209/2013 ze dne 25. listopadu 2013, kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Camembert de Normandie (CHOP)) | 17 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1210/2013 ze dne 25. listopadu 2013, kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Melocotón de Calanda (CHOP)) | 19 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1211/2013 ze dne 25. listopadu 2013, kterým se schvaluje změna menšího rozsahu ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Banon (CHOP)) | 21 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1212/2013 ze dne 26. listopadu 2013 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury | 30 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1213/2013 ze dne 27. listopadu 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 33 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2013/687/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 26. listopadu 2013 o oznámení předloženém Řeckou republikou o přechodném národním plánu podle článku 32 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU o průmyslových emisích
  (oznámeno pod číslem C(2013) 8133) | 35 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1207/2013 ze dne 22. listopadu 2013, kterým se schvaluje změna menšího rozsahu ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Fourme d’Ambert (CHOP))

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1208/2013 ze dne 25. listopadu 2013, kterým se schvaluje změna menšího rozsahu ve specifikaci označení zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Prosciutto di Parma (CHOP))

8

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1209/2013 ze dne 25. listopadu 2013, kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Camembert de Normandie (CHOP))

17

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1210/2013 ze dne 25. listopadu 2013, kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Melocotón de Calanda (CHOP))

19

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1211/2013 ze dne 25. listopadu 2013, kterým se schvaluje změna menšího rozsahu ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Banon (CHOP))

21

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1212/2013 ze dne 26. listopadu 2013 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

30

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1213/2013 ze dne 27. listopadu 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

33

ROZHODNUTÍ

2013/687/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 26. listopadu 2013 o oznámení předloženém Řeckou republikou o přechodném národním plánu podle článku 32 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU o průmyslových emisích
  (oznámeno pod číslem C(2013) 8133)

(oznámeno pod číslem C(2013) 8133)

35

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 258A/13/COL ze dne 25. června 2013 o schválení žádosti o odchylku založené na čl. 6 odst. 2 písm a) aktu uvedeného v kapitole I bodě 13c přílohy XIII k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí) k povolení přepravy nebezpečného odpadu podle článku 12 norského nařízení č. 384 o pozemní přepravě nebezpečných věcí ze dne 1. dubna 2009(Forskrift om landtransport av farlig gods, dále jen norské nařízení), pokud jde o případy, kdy přepravní společnost má bezpečnostního poradce podle ADR a osoby přepravující nebezpečný odpad a manipulující s ním byly před získáním povolení k této činnosti zvláště proškoleny | 38 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 258A/13/COL ze dne 25. června 2013 o schválení žádosti o odchylku založené na čl. 6 odst. 2 písm a) aktu uvedeného v kapitole I bodě 13c přílohy XIII k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí) k povolení přepravy nebezpečného odpadu podle článku 12 norského nařízení č. 384 o pozemní přepravě nebezpečných věcí ze dne 1. dubna 2009(Forskrift om landtransport av farlig gods, dále jen norské nařízení), pokud jde o případy, kdy přepravní společnost má bezpečnostního poradce podle ADR a osoby přepravující nebezpečný odpad a manipulující s ním byly před získáním povolení k této činnosti zvláště proškoleny

směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí

(Forskrift om landtransport av farlig gods

38

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 28.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1207/2013

ze dne 22. listopadu 2013,

kterým se schvaluje změna menšího rozsahu ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Fourme d’Ambert (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 53 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Francie o schválení změn specifikace chráněného označení původu „Fourme d’Ambert“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 1263/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Francie o schválení změn specifikace chráněného označení původu „Fourme d’Ambert“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 1263/96 (2).

| (2) | Cílem žádosti je změnit specifikaci upřesním důkazu původu, metody produkce, označování, vnitrostátních požadavků a kontaktních údajů struktur pověřených kontrolou označení. |
| --- | --- |

(2)

Cílem žádosti je změnit specifikaci upřesním důkazu původu, metody produkce, označování, vnitrostátních požadavků a kontaktních údajů struktur pověřených kontrolou označení.

| (3) | Komise přezkoumala danou změnu a rozhodla, že je odůvodněná. Vzhledem k tomu, že se jedná o změnu menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, může ji Komise schválit, aniž by použila postup podle článků 50 až 52 uvedeného nařízení, |
| --- | --- |

(3)

Komise přezkoumala danou změnu a rozhodla, že je odůvodněná. Vzhledem k tomu, že se jedná o změnu menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, může ji Komise schválit, aniž by použila postup podle článků 50 až 52 uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Specifikace chráněného označení původu „Fourme d’Ambert“ se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.

Článek 2

Konsolidovaný jednotný dokument obsahující hlavní body specifikace je uveden v příloze II tohoto nařízení.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. listopadu 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Dacian CIOLOȘ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 163, 2.7.1996, s. 19.

2

---

PŘÍLOHA I

Ve specifikaci chráněného označení původu „Fourme d’Ambert“ se schvaluje tato změna:

1.   Položka IV.2 „Popis produktu“

| — | Popis produktu doplňuje tento organoleptický popis: „Produkt Fourme d’Ambert má vláčnou a krémovou konzistenci. Má jemnou a aromatickou vůni, mléčnou chuť zdůrazněnou kombinací vůní vyvolaných aktivitou kmenů Penicillium roqueforti a typickou ovocnou chuť. Připouští se přidání špetky soli a mírná hořkost.“ Tento popis je užitečný ke kontrolám, při nichž se zjišťují organoleptické vlastnosti produktu. |
| --- | --- |

—

Popis produktu doplňuje tento organoleptický popis: „Produkt Fourme d’Ambert má vláčnou a krémovou konzistenci. Má jemnou a aromatickou vůni, mléčnou chuť zdůrazněnou kombinací vůní vyvolaných aktivitou kmenů Penicillium roqueforti a typickou ovocnou chuť. Připouští se přidání špetky soli a mírná hořkost.“ Tento popis je užitečný ke kontrolám, při nichž se zjišťují organoleptické vlastnosti produktu.

| — | Upřesňuje se, že „Řez sýru „Fourme d’Ambert“ je povolen, pokud se tím nenaruší jeho konzistence“. Jelikož se způsoby konzumace sýra neustále vyvíjejí, je toto ustanovení rámcem zabraňujícím nevyhovujícím způsobům řezu. |
| --- | --- |

—

Upřesňuje se, že „Řez sýru „Fourme d’Ambert“ je povolen, pokud se tím nenaruší jeho konzistence“. Jelikož se způsoby konzumace sýra neustále vyvíjejí, je toto ustanovení rámcem zabraňujícím nevyhovujícím způsobům řezu.

2.   Položka IV.4 „Důkaz původu“

2.1   Podpoložka IV.4.1 „Údaje k prohlášení“

| — | Upřesňuje se, že „Prohlášení o identifikaci se činí podle vzoru schváleného ředitelem Národního ústavu pro původ a kvalitu (Institut national de l’origine et de la qualité)“. Pro každou příslušnou kategorii hospodářských subjektů se podrobněji popisuje obsah a způsob předání prohlášení, jež jsou nezbytná pro znalost a sledování produktů. Tyto změny souvisí s reformou systému kontroly označení původu, kterou zavedlo nařízení č. 2006-1547 ze dne 7. prosince 2006 o zhodnocení zemědělských produktů, produktů lesního hospodářství, potravin a mořských produktů. |
| --- | --- |

—

Upřesňuje se, že „Prohlášení o identifikaci se činí podle vzoru schváleného ředitelem Národního ústavu pro původ a kvalitu (Institut national de l’origine et de la qualité)“. Pro každou příslušnou kategorii hospodářských subjektů se podrobněji popisuje obsah a způsob předání prohlášení, jež jsou nezbytná pro znalost a sledování produktů. Tyto změny souvisí s reformou systému kontroly označení původu, kterou zavedlo nařízení č. 2006-1547 ze dne 7. prosince 2006 o zhodnocení zemědělských produktů, produktů lesního hospodářství, potravin a mořských produktů.

2.2   Podpoložka IV.4.2 „Rejstříky“

| — | Seznam zápisů, které musí hospodářské subjekty učinit, se doplňuje s cílem usnadnit kontrolu podmínek produkce definovaných ve specifikaci. |
| --- | --- |

—

Seznam zápisů, které musí hospodářské subjekty učinit, se doplňuje s cílem usnadnit kontrolu podmínek produkce definovaných ve specifikaci.

2.3   Podpoložka IV.4.3 „Kontroly produktu“

| — | Upřesňují se fáze, v níž se provádí organoleptické posouzení produktu, a metoda odběru vzorků. Podmínky jejich provedení se poté uvádějí v plánu kontrol či inspekcí týkajícím se označení původu, jenž je vypracován kontrolním subjektem. |
| --- | --- |

—

Upřesňují se fáze, v níž se provádí organoleptické posouzení produktu, a metoda odběru vzorků. Podmínky jejich provedení se poté uvádějí v plánu kontrol či inspekcí týkajícím se označení původu, jenž je vypracován kontrolním subjektem.

3.   Položka IV.5 „Metoda produkce“

3.1   Podpoložka IV.5.1 „Produkce mléka“

| — | Definuje se stádo dojnic. Jedná se o „všechny dojnice a jalovice pro obměnu stáda, jež se nalézají v zemědělském podniku“, přičemž „dojnice jsou krávy produkující mléko a zaprahlé krávy“ a „jalovice jsou zvířata mezi odstavením a prvním vrhem“. Cílem této definice je jednoznačně stanovit, na jaká zvířata odkazují termíny „stádo dojnic“, „dojnice“ a „jalovice“ v další části specifikace, aby se tak předešlo nejasnostem. |
| --- | --- |

—

Definuje se stádo dojnic. Jedná se o „všechny dojnice a jalovice pro obměnu stáda, jež se nalézají v zemědělském podniku“, přičemž „dojnice jsou krávy produkující mléko a zaprahlé krávy“ a „jalovice jsou zvířata mezi odstavením a prvním vrhem“. Cílem této definice je jednoznačně stanovit, na jaká zvířata odkazují termíny „stádo dojnic“, „dojnice“ a „jalovice“ v další části specifikace, aby se tak předešlo nejasnostem.

| — | Navrhuje se vložit toto ustanovení:

  „Od 1. ledna 2015 sklizené pícniny podávané jalovicím pocházejí rovněž ze zeměpisné oblasti. Nejméně měsíc před začátkem produkce mléka se jalovice nacházejí v zemědělském podniku a jejich výživa tedy odpovídá ustanovením této specifikace týkajícím se výživy dojnic produkujících mléko.“ |
| --- | --- |

—

Navrhuje se vložit toto ustanovení:

„Od 1. ledna 2015 sklizené pícniny podávané jalovicím pocházejí rovněž ze zeměpisné oblasti. Nejméně měsíc před začátkem produkce mléka se jalovice nacházejí v zemědělském podniku a jejich výživa tedy odpovídá ustanovením této specifikace týkajícím se výživy dojnic produkujících mléko.“

Tímto opatřením se má posílit spjatost s územím prostřednictvím výživy stáda dojnic (včetně jalovic) a zjednodušit kontrola výživy zvířat (zejména zamezením přesunů krmiva mezi dojnicemi a jalovicemi). Je stanovena lhůta pro uplatnění tohoto opatření. Dosažení krmivové soběstačnosti totiž může obnášet časově náročné činnosti: změnu postupů a úpravu pozemků.

| — | Upřesňuje se tak ustanovení, jímž se mají zakázat křížaté rostliny: „Konzumace a podávání křížatých rostlin v podobě zeleného krmiva jsou zakázány. Zákaz se týká všech zvířat, jež se v zemědělském podniku nalézají.“ Cílem je usnadnit kontrolu a předejít jakýmkoli nejasnostem v případě některých křížatých rostlin, které mohou být zároveň krmivem a doplňkem (např. řepka). |
| --- | --- |

—

Upřesňuje se tak ustanovení, jímž se mají zakázat křížaté rostliny: „Konzumace a podávání křížatých rostlin v podobě zeleného krmiva jsou zakázány. Zákaz se týká všech zvířat, jež se v zemědělském podniku nalézají.“ Cílem je usnadnit kontrolu a předejít jakýmkoli nejasnostem v případě některých křížatých rostlin, které mohou být zároveň krmivem a doplňkem (např. řepka).

| — | V následujících ustanoveních se potvrzuje, upřesňuje a posiluje postavení trávy jako základní složky výživy: „Tráva na pastvinách, zvadlá, zavadlá, nebo travní siláž představuje ročně v průměru nejméně 50 % základní krmné dávky pro dojnice (vyjádřeno v sušině). Tráva na pastvinách, zvadlá, zavadlá, nebo travní siláž představuje denně nejméně 30 % základní krmné dávky pro dojnice (vyjádřeno v sušině).“ |
| --- | --- |

—

V následujících ustanoveních se potvrzuje, upřesňuje a posiluje postavení trávy jako základní složky výživy: „Tráva na pastvinách, zvadlá, zavadlá, nebo travní siláž představuje ročně v průměru nejméně 50 % základní krmné dávky pro dojnice (vyjádřeno v sušině). Tráva na pastvinách, zvadlá, zavadlá, nebo travní siláž představuje denně nejméně 30 % základní krmné dávky pro dojnice (vyjádřeno v sušině).“

| — | Ustanovení o minimálním množství sena podávaném dojnicím mimo období pastvy se přeformulovává a doplňuje o větu „Senem se rozumí posečená a usušená tráva s obsahem sušiny vyšším než 80 %“. V rámci kontroly se totiž jevilo jako nezbytné upřesnit definici sena. |
| --- | --- |

—

Ustanovení o minimálním množství sena podávaném dojnicím mimo období pastvy se přeformulovává a doplňuje o větu „Senem se rozumí posečená a usušená tráva s obsahem sušiny vyšším než 80 %“. V rámci kontroly se totiž jevilo jako nezbytné upřesnit definici sena.

| — | Podmínky pro skladování krmiv se upřesňují takto: „Ode dne 1. ledna 2015 se seno používané jako krmivo pro stádo dojnic skladuje pod trvalým přístřeškem, na suchém a před sluncem chráněném místě. Silážované pícniny se skladují na betonové či stabilizované ploše.“ Cílem těchto ustanovení je zachovat jakost pícnin. Odložení použitelnosti prvního ustanovení umožní hospodářským subjektům uskutečnit nezbytné investice. |
| --- | --- |

—

Podmínky pro skladování krmiv se upřesňují takto: „Ode dne 1. ledna 2015 se seno používané jako krmivo pro stádo dojnic skladuje pod trvalým přístřeškem, na suchém a před sluncem chráněném místě. Silážované pícniny se skladují na betonové či stabilizované ploše.“ Cílem těchto ustanovení je zachovat jakost pícnin. Odložení použitelnosti prvního ustanovení umožní hospodářským subjektům uskutečnit nezbytné investice.

| — | Pro upřesnění se uvádí, že zákaz trvalého a výlučného chovu ve stájích se týká dojnic. V období, kdy je tráva dostupná, a jakmile to klimatické podmínky umožní, musí dojnice produkující mléko na pastvu za těchto podmínek: „Trvání pastvy nesmí být kratší než 150 dní ročně. Plochy poskytnuté k pastvě dojnicím produkujícím mléko představují v období pastvy v průměru nejméně 30 arů na krávu. Pastviny jsou zvířatům dostupné.“ Tyto podmínky mají posílit zastoupení pastvy ve výživě dojnic. |
| --- | --- |

—

Pro upřesnění se uvádí, že zákaz trvalého a výlučného chovu ve stájích se týká dojnic. V období, kdy je tráva dostupná, a jakmile to klimatické podmínky umožní, musí dojnice produkující mléko na pastvu za těchto podmínek: „Trvání pastvy nesmí být kratší než 150 dní ročně. Plochy poskytnuté k pastvě dojnicím produkujícím mléko představují v období pastvy v průměru nejméně 30 arů na krávu. Pastviny jsou zvířatům dostupné.“ Tyto podmínky mají posílit zastoupení pastvy ve výživě dojnic.

| — | Suroviny, které jsou povoleny pro doplňkové látky podávané dojnicím a pro povolené přídatné látky, jsou od nynějška v zájmu větší jasnosti uvedeny ve dvou různých taxativních seznamech. |
| --- | --- |

—

Suroviny, které jsou povoleny pro doplňkové látky podávané dojnicím a pro povolené přídatné látky, jsou od nynějška v zájmu větší jasnosti uvedeny ve dvou různých taxativních seznamech.

Taxativní seznam surovin povolených pro doplňkové látky podávané dojnicím se doplňuje o produkty ze zrn obilovin, vlhké kukuřičné zrno, produkty z olejnatých semen a z luskovin, vedlejší produkty ze semen luskovin, druhotné produkty z výroby aminokyselin fermentací a o amonné soli. Pojmy „olejnatá semena“, „všechny pokrutiny bez přidané močoviny“ a „sůl, minerální látky“ se v daném pořadí nahrazují pojmy „semena luskovin“, „vedlejší produkty z olejnatých semen a olejnatých plodů bez přidané močoviny“ a „minerální látky“. Rovněž se upřesňuje, že kukuřičné klasy mohou být uchovávány v suchém stavu nebo ve vlhkém stavu. Využití těchto surovin nemá dopad na jakost produktu.

Používání louhu sodného pro úpravu obiloviny a jejich vedlejších produktů je zakázáno, neboť se nejedná o tradiční postup.

Taxativní seznam přísad nahrazuje větu „Jakákoli přísada, jež má za účel přímo změnit složení mléka, je zakázaná.“ a vyčerpávajícím způsobem uvádí kategorie a funkční skupiny povolených přísad při dodržení předpisové terminologie. Touto změnou se má předejít jakékoli nejednoznačnosti či nutnosti výkladu během kontrol.

| — | Přidává se ustanovení, jímž se v krmivu pro zvířata v plodinách ze zemědělského podniku zakazuje používání geneticky modifikovaných organismů, aby byly zachovány tradiční vlastnosti krmiva. |
| --- | --- |

—

Přidává se ustanovení, jímž se v krmivu pro zvířata v plodinách ze zemědělského podniku zakazuje používání geneticky modifikovaných organismů, aby byly zachovány tradiční vlastnosti krmiva.

| — | Způsob začleňování zvířat zakoupených mimo zemědělský podnik do stáda dojnic se upřesňuje takto: „Nejméně měsíc před začátkem produkce mléka se jalovice a zakoupené zaprahlé krávy nacházejí v zemědělském podniku a jejich výživa tedy odpovídá ustanovením této specifikace týkajícím se výživy dojnic produkujících mléko.“ Zvířata zakoupená mimo zemědělský podnik tak mají k dispozici minimálně jednoměsíční období na adaptaci, než se od nich nadojené mléko použije k výrobě sýru „Fourme d’Ambert“. |
| --- | --- |

—

Způsob začleňování zvířat zakoupených mimo zemědělský podnik do stáda dojnic se upřesňuje takto: „Nejméně měsíc před začátkem produkce mléka se jalovice a zakoupené zaprahlé krávy nacházejí v zemědělském podniku a jejich výživa tedy odpovídá ustanovením této specifikace týkajícím se výživy dojnic produkujících mléko.“ Zvířata zakoupená mimo zemědělský podnik tak mají k dispozici minimálně jednoměsíční období na adaptaci, než se od nich nadojené mléko použije k výrobě sýru „Fourme d’Ambert“.

Začlenění dojnic v době, kdy produkují mléko, do stáda je možné za těchto podmínek: „V rámci stáda dojnic dojnice zakoupené v době, kdy produkují mléko, u chovatelů, kteří nedodržují podmínky produkce sýru s označením původu „Fourme d’Ambert“, představují nejvýše 10 % počtu dojnic produkujících mléko v zemědělském podniku v příslušném roce nebo nejvýše 1 dojnici produkující mléko v příslušném roce v případě zemědělských podniků, jež využívají méně než 10 dojnic.“

| — | Upřesňuje se, že „K přečerpávání mléka z cisteren do stálých nádrží musí docházet v dané zeměpisné oblasti.“, aby se posílila dohledatelnost mléka a usnadnila kontrola. |
| --- | --- |

—

Upřesňuje se, že „K přečerpávání mléka z cisteren do stálých nádrží musí docházet v dané zeměpisné oblasti.“, aby se posílila dohledatelnost mléka a usnadnila kontrola.

3.2   Podpoložka IV.5.5 „Farmářská produkce“

Podpoložka IV.5.5 „Farmářská produkce“

| — | V případě farmářské produkce se zrušuje věta „je použito mléko pocházející z maximálně dvou po sobě následujících dojení, přičemž první je uchováváno chlazením“. Byla shledána zbytečnou, neboť v ustanovení je pro tento druh výroby stanoveno, že „sýření se provádí maximálně 16 hodin po prvním nadojení“. |
| --- | --- |

—

V případě farmářské produkce se zrušuje věta „je použito mléko pocházející z maximálně dvou po sobě následujících dojení, přičemž první je uchováváno chlazením“. Byla shledána zbytečnou, neboť v ustanovení je pro tento druh výroby stanoveno, že „sýření se provádí maximálně 16 hodin po prvním nadojení“.

3.3   Podpoložka IV.5.3 „Zpracování“

Podpoložka IV.5.3 „Zpracování“

| — | Upřesňuje se, že napichování se provádí od čtvrtého dne od sýření místo od čtvrtého dne po sýření, aby se předešlo jakékoli nejednoznačnosti během kontroly a dodržely se postupy, jež se v současné době v odvětví používají. |
| --- | --- |

—

Upřesňuje se, že napichování se provádí od čtvrtého dne od sýření místo od čtvrtého dne po sýření, aby se předešlo jakékoli nejednoznačnosti během kontroly a dodržely se postupy, jež se v současné době v odvětví používají.

4.   Položka IV.8 „Označování“

Položka IV.8 „Označování“

Povinnost připojit na etiketu označení „appellation d’origine contrôlée“ se zrušuje a nahrazuje povinností připojit symbol Evropské unie pro chráněné označení původu, a to za účelem srozumitelnosti a synergie při informování o produktech s CHOP.

5.   Položka IV.9 „Vnitrostátní požadavky“

Položka IV.9 „Vnitrostátní požadavky“

V souladu s vnitrostátní reformou systému kontroly výše uvedeného označení původu se připojuje tabulka s hlavními body, jež je třeba kontrolovat, a způsobem jejich hodnocení.

---

PŘÍLOHA II

KONSOLIDOVANÝ JEDNOTNÝ DOKUMENT

Nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1)

„FOURME D’AMBERT“

č. ES: FR-PDO-0217-010150-6.7.2012

CHZO () CHOP (X)

1.   Název

„Fourme d’Ambert“

2.   Členský stát nebo třetí země

Francie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1   Druh produktu

| Třída 1.3 | Sýry |
| --- | --- |

Třída 1.3

Sýry

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Sýr s označením původu „Fourme d’Ambert“ je sýr vyrobený ze sýřeného kravského mléka. Má tvar válce o průměru 12,5 až 14 cm, je 17 až 21 cm vysoký a 1,9 až 2,5 kg těžký. Těsto je prorostlé plísní, nelisované, tepelně neupravované, fermentované a solené.

Obsah tuku po úplném dosušení činí minimálně 50 g na 100 g sýra. Hmotnost sušiny nesmí být nižší než 50 g na 100 g uzrálého sýra.

Sýru může být uděleno označení původu „Fourme d’Ambert“ od dvacátého osmého dne ode dne sýření.

Sýr „Fourme d’Ambert“ je pokryt tenkou suchou a prokvetlou kůrkou pohybující se od světle šedé barvy až po šedou a může obsahovat bílou, žlutou a červenou plíseň s namodralými tóny. Těsto má bílou až krémovou barvu a obsahuje otvory rovnoměrně vyplněné plísní modré až zelené barvy.

Produkt „Fourme d’Ambert“ má vláčnou a krémovou konzistenci. Má jemnou a aromatickou vůni, mléčnou chuť zdůrazněnou kombinací vůní vyvolaných aktivitou kmenů Penicillium roqueforti, typickou ovocnou chuť. Připouští se přidání špetky soli a mírná hořkost.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

—

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

Dojnice dostávají během celého roku základní dávky krmiva pocházejícího výhradně ze zeměpisné oblasti označení. Konzumace a podávání křížatých rostlin v podobě zeleného krmiva jsou zakázány. Zákaz se týká všech zvířat, jež se v zemědělském podniku nalézají.

Tráva na pastvinách, zvadlá, zavadlá nebo travní siláž představují ročně v průměru nejméně 50 % základní krmné dávky pro dojnice (vyjádřeno v sušině). Tráva na pastvinách, zvadlá, zavadlá nebo travní siláž představují denně nejméně 30 % základní krmné dávky pro dojnice (vyjádřeno v sušině).

Mimo období pastvy dostávají dojnice denně nejméně 3 kg sena na krávu (vyjádřeno v sušině).

V období, kdy je tráva dostupná, a jakmile to klimatické podmínky umožní, je pastva pro dojnice produkující mléko povinná. Trvání pastvy nesmí být kratší než 150 dní ročně.

Přísun doplňkových a přídatných látek je omezen na 1 800 kg sušiny na dojnici ročně v průměru počítaném na celé stádo dojnic

V doplňkových a přídatných látkách podávaných dojnicím jsou povoleny pouze suroviny a přídatné látky uvedené v taxativním seznamu.

Ke krmení zvířat se smějí používat pouze rostliny, druhotné produkty a doplňková krmiva netransgenního původu.

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Produkce mléka, jakož i výroba, zrání a uskladňování sýra až do 28. dne po sýření jsou prováděny v zeměpisné oblasti.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

Porcování sýru „Fourme d’Ambert“ je povoleno, pokud se tím nenaruší jeho konzistence.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování

Na etiketě sýru „Fourme d’Ambert“ se uvádí název označení písmem, jehož velikost odpovídá nejméně dvěma třetinám velikosti největších písmen na etiketě, a symbol „AOP“ (CHOP) Evropské unie.

Jakýkoli přívlastek přímo spojený s názvem označení původu není povolen, s výjimkou zvláštních výrobních nebo obchodních značek.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast produkce sýru „Fourme d’Ambert“ se rozkládá na tomto území:

Departement Puy-de-Dôme

Kantony Ambert, Ardes, Arlanc, Besse-et-Saint-Anastaise, Bourg-Lastic, Courpière, Cunlhat, Herment, Manzat, Montaigut, Olliergues, Pionsat, Pontaumur, Pontgibaud, Rochefort-Montagne, Saint-Amant-Roche-Savine, Saint-Anthème, Saint-Dier-d’Auvergne, Saint-Germain-l’Herm, Saint-Gervais-d’Auvergne, Saint-Rémy-sur-Durolle, Tauves, Thiers, La Tour-d’Auvergne, Viverols: všechny obce.

Obce Aydat, Bansat, Blot-l’Eglise, Bongheat, Chaméane, Champagnat-le-Jeune, Chanat-la-Mouteyre, Chanonat, La Chapelle-sur-Usson, Châteldon, Châtelguyon, Clémensat, Combronde, Courgoul, Cournols, Creste, Durtol, Egliseneuve-des-Liards, Enval, Esteil, Grandeyrolles, Isserteaux, Lachaux, Lisseuil, Ludesse, Manglieu, Mauzun, Menat, Montaigut-le-Blanc, Montmorin, Néronde-sur-Dore, Neuf-Eglise, Olloix, Orcines, Orléat, Paslières, Peschadoires, Peslières, Pignols, Pouzol, Puy-Guillaume, Ris, Romagnat, Saint-Etienne-sur-Usson, Saint-Floret, Saint-Gal-sur-Sioule, Saint-Genès-Champanelle, Saint-Genès-la-Tourette, Saint-Gervazy, Saint-Jean-en-Val, Saint-Jean-Saint-Gervais, Saint-Martin-d’Ollières, Saint-Nectaire, Saint-Pardoux, Saint-Quentin-sur-Sauxillanges, Saint-Rémy-de-Blot, Saint-Sandoux, Saint-Saturnin, Saint-Vincent, Sallèdes, Saulzet-le-Froid, Saurier, Sauxillanges, Sayat, Servant, Sugères, Teilhet, Tourzel-Ronzières, Valz-sous-Châteauneuf, Vernet-la-Varenne, Le Vernet-Sainte-Marguerite, Verrières, Vodable, Volvic.

Departement Cantal

Kantony Allanche, Condat, Murat, Saint-Flour – Nord, Saint-Flour – Sud: všechny obce.

Departement La Loire

Obce Chalmazel, La Chamba, La Chambonie, Jeansagnière, Lérigneux, Roche, Saint-Bonnet-le-Courreau, Sauvain.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti

Přírodní faktory

Zeměpisná oblast produkce sýru „Fourme d’Ambert“ je hornatá a zahrnuje:

| — | oblast tvořenou „vysokými strništi“ na vrcholech pohoří Forez na pomezí departementů Loire a Puy de Dôme. „Vysoká strniště“ jsou tvořena rozsáhlým obnaženým územím s žulovým podkladem a obehnána svahy s jehličnatými lesy. Jsou rovněž dostatečně zavlažována (průměrné roční srážky přesahují 1 000 mm) a ovlivňována kontinentálním i oceánským podnebím (průměrné roční teploty nedosahují 10 °C), |
| --- | --- |

—

oblast tvořenou „vysokými strništi“ na vrcholech pohoří Forez na pomezí departementů Loire a Puy de Dôme. „Vysoká strniště“ jsou tvořena rozsáhlým obnaženým územím s žulovým podkladem a obehnána svahy s jehličnatými lesy. Jsou rovněž dostatečně zavlažována (průměrné roční srážky přesahují 1 000 mm) a ovlivňována kontinentálním i oceánským podnebím (průměrné roční teploty nedosahují 10 °C),

| — | oblast tvořenou především náhorními plošinami z krystalických hornin nebo sopečného původu, které mají nadmořskou výškou nebo strmými svahy rovněž horský charakter, na rozdíl od rovinatého území (Limagnes) s nízkou nadmořskou výškou, plochým reliéfem, povětšinou jílovito-vápenatým substrátem a sušším podnebím. |
| --- | --- |

—

oblast tvořenou především náhorními plošinami z krystalických hornin nebo sopečného původu, které mají nadmořskou výškou nebo strmými svahy rovněž horský charakter, na rozdíl od rovinatého území (Limagnes) s nízkou nadmořskou výškou, plochým reliéfem, povětšinou jílovito-vápenatým substrátem a sušším podnebím.

Nadmořská výška a podnebí přinášející srážky činí ze zeměpisné oblasti prostředí, jež je pro růst trávy příznivé.

Lidské faktory

Počátky produkce sýra „Fourme d’Ambert“ zaručeně sahají do konce středověku, jak dosvědčují vytesaná zobrazení na kameni v jedné staré feudální kapli ve středu pohoří Forez. Ve vysokých strništích jsou umístěny horské salaše (chaty na vysokohorských pastvinách nacházející se ve vyšší nadmořské výšce než stálá obydlí, tj. výše než 1 200 m), které svědčí o pastevecké činnosti spojené s odvěkou produkcí sýru „Fourme d’Ambert“. Do poloviny 20. století byla tato produkce součástí velmi osobité hospodářské a společenské organizace. Málo početná stáda byla totiž v období pěkného počasí vyváděna na letní louky, díky čemuž se louky v blízkosti vesnice uvolnily pro sušení sena, jež sloužilo jako zásoba krmiva na zimu. Péče o zvířata, produkce sýru a dohled nad stádem byly výhradně záležitostí žen, které žily část roku na horách, zatímco muži zůstávali ve vesnici, aby se věnovali senoseči a sklizni. Při produkci se hroudy sýru po vyklopení z formy umísťovaly na odkapávací žlaby ze dřeva jehličnatých stromů (vydlabané rozpůlené kmeny), které dávaly sýrům podobu.

Až do těchto dnů využívají chovatelé jako krmivo pro dojnice většinou trávu. Výrobní techniky se zlepšily současně s rozvojem produkce na začátku 20. století. Avšak zvyklosti, jež byly všem producentům vlastní, a specifické know-how zůstaly zachovány. V dnešní době je pro výrobu sýru „Fourme d’Ambert“ nezbytné toto specifické know-how nadále využívat. Sýřenina se rozkrájí na kusy velikosti „kukuřičných zrn“, které se poté smísí a obalí velmi tenkým potahem, jenž zabraňuje, aby se při tvarování spolu spojily. Před vložením do formy umožňuje první vysušení na podložce oddělit sýřeninu od části syrovátky, aniž by se sýrová zrna rozdrtila. Po tvarování se odkapávání provádí bez lisování převracením, aby zbývající syrovátka mohla odtéct, přičemž zůstávají zachovány dutiny, jež se v sýru vytvořily během předchozí etapy produkce. Solení přispívá k ukončení odkapávání. Jakmile sýr dosáhl dostatečně stabilní formy, tj. alespoň po čtyřech dnech, provede se napíchnutí, aby prostřednictvím vzduchu mohl do sýru pronikat kyslík. Díky řízení teploty a vlhkosti během zrání se může utvořit kůrka a lze ovlivňovat rozvoj bakterie Penicillium roqueforti.

5.2   Specifičnost produktu

Produkt „Fourme d’Ambert“ je sýr z kravského mléka s charakteristickým protaženým a na výšku orientovaným válcovitým tvarem o výšce 17 až 21 cm a průměru 12,5 až 14 cm.

V těstu jsou otvory rovnoměrně vyplněné plísní způsobené rozvojem bakterie Penicillium roqueforti.

Má vláčnou a krémovou konzistenci.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Tvar sýru „Fourme d’Ambert“ je spjat s hospodářským a společenským uspořádáním, které bylo v zeměpisné oblasti vybudováno, aby bylo možné využít přírodního prostředí, jež je příznivé pro růst trávy a chov skotu.

Tento tvar byl totiž přizpůsoben početně malým stádům a pracovní síle žen, které sýr vyráběly: vyžadoval méně mléka a byla s ním snazší manipulace. Charakteristický protažený a na výšku umístěný válcovitý tvar sýru „Fourme d’Ambert“ byl jedinečně přizpůsoben odkapávání na mřížkách ze dřeva jehličnatých stromů, jež se tehdy používaly.

Rovnoměrné vyplnění plísní v těstě produktu je spjaté s know-how, jež se při produkci uplatňuje. Velikost zrn sýřeniny spolu s mícháním je určující pro soudržnost těsta a napomáhá k otevření dutin, jež jsou pro rozvoj bakterie Penicillium roqueforti nezbytné. Tento rozvoj je posílen prvním odkapáváním na podložku a poté odkapáváním bez lisování, převracením a díky napichování přívodem kyslíku. Projeví se během zrání.

Vláčné a krémové konzistence sýru „Fourme d’Ambert“ se dosahuje zejména díky absenci drcení a přizpůsobenému odkapávání, solení a zrání.

Produkt je výsledkem působení prostředí, způsobu života a osobitých technik výroby. Sýr je tak výrazem lidského společenství v přírodním prostředí středně vysokých hor.

Odkaz na zveřejnění specifikace

[čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006]

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCFourmeDAmbert.pdf

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1).

---

| 28.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/8

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1208/2013

ze dne 25. listopadu 2013,

kterým se schvaluje změna menšího rozsahu ve specifikaci označení zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Prosciutto di Parma (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 53 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Itálie o schválení změn specifikace chráněného zeměpisného označení „Prosciutto di Parma“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 1107/96 ze dne 12. června 1996 o zápisu zeměpisných označení a označení původu podle postupu stanoveného v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 (2). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Itálie o schválení změn specifikace chráněného zeměpisného označení „Prosciutto di Parma“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 1107/96 ze dne 12. června 1996 o zápisu zeměpisných označení a označení původu podle postupu stanoveného v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 (2).

| (2) | Cílem žádosti je změnit specifikaci způsobem, který je uveden níže. |
| --- | --- |

(2)

Cílem žádosti je změnit specifikaci způsobem, který je uveden níže.

| (3) | V návaznosti na výživová doporučení, která nyní potvrdilo vedení Světové zdravotnické organizace, se maximální průměrná hodnota obsahu soli snížila z 6,9 % na 6,2 % a minimální průměrná hodnota ze 4,5 % na 4,2 %. |
| --- | --- |

(3)

V návaznosti na výživová doporučení, která nyní potvrdilo vedení Světové zdravotnické organizace, se maximální průměrná hodnota obsahu soli snížila z 6,9 % na 6,2 % a minimální průměrná hodnota ze 4,5 % na 4,2 %.

| (4) | Pokud jde o označování balené šunky „Prosciutto di Parma“ nakrájené na plátky, stanoví se povinnost uvádět pod symbolem konsorcia místo značky výrobce značku balírny/provozovny, kde došlo k nakrájení produktu. Kromě toho byla zavedena povinnost uvádět na obalu balené šunky „Prosciutto di Parma“ nakrájené na plátky název výrobce nebo alespoň osoby zaregistrované v systému kontroly chráněného označení původu, na něž se vztahují všechny postupy kontroly a certifikace stanovené v tomto systému. Specifická ustanovení jednotného dokumentu týkající se grafického ztvárnění na obalu byla nahrazena méně podrobným zněním. |
| --- | --- |

(4)

Pokud jde o označování balené šunky „Prosciutto di Parma“ nakrájené na plátky, stanoví se povinnost uvádět pod symbolem konsorcia místo značky výrobce značku balírny/provozovny, kde došlo k nakrájení produktu. Kromě toho byla zavedena povinnost uvádět na obalu balené šunky „Prosciutto di Parma“ nakrájené na plátky název výrobce nebo alespoň osoby zaregistrované v systému kontroly chráněného označení původu, na něž se vztahují všechny postupy kontroly a certifikace stanovené v tomto systému. Specifická ustanovení jednotného dokumentu týkající se grafického ztvárnění na obalu byla nahrazena méně podrobným zněním.

| (5) | Tabulka s lhůtami minimální trvanlivosti pro různé kategorie produktů a různé typy technologií balení balené šunky „Prosciutto di Parma“ nakrájené na plátky byla pozměněna v souladu s výsledky některých studií v dané oblasti. |
| --- | --- |

(5)

Tabulka s lhůtami minimální trvanlivosti pro různé kategorie produktů a různé typy technologií balení balené šunky „Prosciutto di Parma“ nakrájené na plátky byla pozměněna v souladu s výsledky některých studií v dané oblasti.

| (6) | Aby se dala jednoznačně určit kategorie vepřových kýt, které lze použít na výrobu produktu, bylo zpřesněno dosavadní znění a k v současnosti používanému výrazu „střední kategorie klasifikace EHS“ byl přidán konkrétní údaj, že jde o kýty kategorií „U“, „R“ a „O“. |
| --- | --- |

(6)

Aby se dala jednoznačně určit kategorie vepřových kýt, které lze použít na výrobu produktu, bylo zpřesněno dosavadní znění a k v současnosti používanému výrazu „střední kategorie klasifikace EHS“ byl přidán konkrétní údaj, že jde o kýty kategorií „U“, „R“ a „O“.

| (7) | Komise danou změnu posoudila a dospěla k závěru, že je odůvodněná. Vzhledem k tomu, že se jedná o změnu menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, může ji Komise schválit, aniž by použila postup podle článků 50 až 52 uvedeného nařízení, |
| --- | --- |

(7)

Komise danou změnu posoudila a dospěla k závěru, že je odůvodněná. Vzhledem k tomu, že se jedná o změnu menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, může ji Komise schválit, aniž by použila postup podle článků 50 až 52 uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Specifikace chráněného označení původu „Prosciutto di Parma“ se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.

Článek 2

Konsolidovaný jednotný dokument obsahující hlavní body specifikace je uveden v příloze II tohoto nařízení.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 25. listopadu 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Dacian CIOLOȘ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 148, 21.6.1996, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA I

Ve specifikaci chráněného označení původu „Prosciutto di Parma“ se schvaluje tato změna:

ŽÁDOST O ZMĚNU

Nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1)

ŽÁDOST O ZMĚNU PODLE ČLÁNKU 9

„PROSCIUTTO DI PARMA“

č. ES: IT-PDO-0317-01028-9.8.2012

CHZO () CHOP (X)

1.   Položka specifikace produktu, jíž se změna týká

| — | Popis produktu |
| --- | --- |

—

Popis produktu

| — | Metoda produkce |
| --- | --- |

—

Metoda produkce

| — | Označování |
| --- | --- |

—

Označování

2.   Druh změny (změn)

| — | Změna jednotného dokumentu nebo přehledu |
| --- | --- |

—

Změna jednotného dokumentu nebo přehledu

3.   Změna (změny)

Následuje shrnutí změn jednotného dokumentu a znění specifikace produktu.

První změna se týká části B specifikace a bodu 5.2 jednotného dokumentu. Jde o kritéria pro vlhkost a slanost, jimiž se produkt vyznačuje. Norma se obecně zjednodušila, aby se usnadnilo její používání. Hlavní změnou je snížení minimálních a maximálních průměrných hodnot v případě kritéria pro slanost. Maximální hodnota tohoto kritéria byla snížena z 6,9 % na 6,2 % a minimální hodnota ze 4,5 % na 4,2 %, aby se oproti dřívějším hodnotám dosáhlo výrazně nižší průměrné hodnoty obsahu soli v produktu. Toto rozhodnutí bylo přijato v návaznosti na výživové závěry, které již potvrdilo vedení Světové zdravotnické organizace.

Druhá změna se týká rovněž části B (posledního bodu o označování), jakož i části H specifikace a bodu 3.7 jednotného dokumentu. Jde o označování balené šunky „Prosciutto di Parma“ nakrájené na plátky. Přesněji řečeno, konkrétní ustanovení byla nahrazena všeobecnějším zněním, které neobsahuje technické požadavky. Cílem této změny je zjednodušit eventuální následné změny týkající se grafického ztvárnění na příslušném obale tak, aby se snadněji doplňovaly změny, buď pouze ve specifikaci, nebo i v jejích přílohách (uvedená směrnice), a nemusel se vždy se změnou těchto dokumentů měnit i jednotný dokument.

Třetí změna se týká části H specifikace, ale nikoli jednotného dokumentu. Jedná se rovněž o grafické ztvárnění na obale balené šunky „Prosciutto di Parma“ nakrájené na plátky. V zájmu větší transparentnosti v obchodním styku se stanoví, že pod knížecí korunkou má místo značky výrobce figurovat značka balírny/provozovny, v níž došlo k nakrájení produktu. Balírna/provozovna, v níž došlo k nakrájení produktu, totiž jako poslední zasahuje do zpracování produktu předtím, než je uveden na trh, a má vůči spotřebiteli hlavní odpovědnost. V předpisech o označování se navíc stanoví i povinnost uvádět sídlo balírny. V zájmu jednotnosti je nezbytné, aby tento údaj doprovázel i alfanumerický znak, na jehož základě lze identifikovat provozovatele v rámci řetězce podniků, které disponují chráněným označením původu „Prosciutto di Parma“.

S touto změnou úzce souvisí i pozdější úpravy článků 13 a 14 směrnice, které se týkají krájení balené šunky „Prosciutto di Parma“ nakrájené na plátky. Cílem těchto změn je zavést povinnost uvádět na obale balené šunky „Prosciutto di Parma“ nakrájené na plátky název výrobce nebo balírny zaregistrovaných v systému kontroly CHOP, na něž se vztahují všechny postupy kontroly a certifikace stanovené v systému kontroly CHOP „Prosciutto di Parma“. Proto bylo pozměněno znění současného článku 13 a byl doplněn nový článek 14.

Důvodem této poslední změny jsou následující skutečnosti. Ve znění specifikace, která je předmětem žádosti, není stanoveno povinné uvádění názvu výrobce nebo balírny na etiketě nebo obale výrobku, čímž je v souladu s vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU ponechána možnost uvádět pouze jméno osoby, která výrobek distribuuje nebo prodává. Tento poslední článek řetězce se jednoznačně neúčastní výroby, kontroly a balení produktu ani kontrol vykonávaných certifikačním orgánem, do jehož působnosti patří CHOP „Prosciutto di Parma“.

S cílem vyhovět obecné myšlence a některým novým pravidlům stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 (2), a zejména ustanovením článku 8 a dalších (předběžně, neboť nařízení ještě nevstoupilo definitivně v platnost), bylo rozhodnuto, že bude určen provozovatel potravinářského podniku odpovídající za informace o potravině (v uvedeném nařízení se toto označení explicitně uvádí), který bude reálně schopen garantovat, že šunka „Prosciutto di Parma“ odpovídá údajům na etiketě. Tuto záruku mohou poskytnout pouze výrobci, kteří produkt zpracovali a zkontrolovali, a balírny/provozovny, v nichž došlo k nakrájení produktu, přičemž krájení a balení tvoří jednotný, nedělitelný proces, a balírna je proto zároveň podnik, který provádí krájení na plátky. Uvedení účastníci výrobního řetězce mohou poskytnout spolehlivou záruku, pokud jde o informace uvedené na výrobku, a lze je tedy z hlediska spotřebitele oprávněně považovat za „odpovědné“ subjekty. Uváděl-li by se tedy povinně na etiketě pouze název výrobce, mohlo by to být diskriminační a neodůvodněné vzhledem k cíli této žádosti o změnu.

Touto změnou se má mimo jiné docílit toho, aby jako osoby odpovídající za informace o produktu byly určeny pouze osoby zaregistrované v oficiálním systému kontroly certifikačního orgánu, do jehož působnosti patří CHOP „Prosciutto di Parma“. Výrobci i balírny/provozovny, kde došlo k nakrájení produktu, pravidelně podstupují kontroly příslušných orgánů. I v tomto případě by vzhledem k výše uvedeným motivům bylo nelogické, aby se odpovědnost připisovala pouze jednomu z nich.

Z těchto důvodů jsme přesvědčeni, že je nezbytné stanovit možnost uvádět na obale produktu buď název výrobce, nebo název balírny/podniku, v němž došlo k nakrájení produktu.

Kromě toho díky údajům o úplném obchodním názvu podniku na obale (který nahrazuje alfanumerické znaky a kódy) se zkvalitňuje systém vysledovatelnosti produktu, zvyšuje se jeho transparentnost a zlepšuje se jeho přístupnost, a to i pro průměrně informovaného spotřebitele.

Zatímco pod černým trojúhelníkem je uveden název balírny/podniku, v němž došlo k nakrájení produktu, výrobce může k ostatním informacím na etiketě a obale připojit i vlastní značku a obchodní název svého podniku.

Ze všeobecnějšího hlediska se obchodní názvy uvedených účastníků výrobního řetězce na zadní část obalu doplňují zejména proto, aby spotřebitelé měli záruku, že šunka „Prosciutto di Parma“ odpovídá údajům na etiketě, které spadají pod odpovědnost účastníků výrobního řetězce, kteří jsou podrobeni kontrolám ze strany certifikačního orgánu. Cílem změny je zajistit větší transparentnost informací uvedených na obale produktu, a to výlučně ve prospěch spotřebitele při nákupu.

Další změna se rovněž týká směrnice o krájení a vztahuje se na revizi, racionalizaci a zjednodušení článku 12 uvedené směrnice, jímž se stanoví pravidla týkající se lhůty minimální trvanlivosti balené šunky „Prosciutto di Parma“ krájené na plátky. Na základě výsledků některých studií v dané oblasti se dospělo k závěru, že je třeba upravit tabulku s lhůtami minimální trvanlivosti pro různé kategorie produktů a různé typy technologií balení.

Poslední změna se týká části C specifikace, konkrétně oddílu věnujícího se pravidlům chovu prasat určených k výrobě šunky „Prosciutto di Parma“. V definici chovných technik se upřesňuje, že jejich cílem je „chov těžkých prasat, při němž je třeba dbát na to, aby zvířata přibírala každodenně na váze jen pozvolna a aby jejich jatečně upravená těla patřila do středních kategorií klasifikace EHS“. V italských právních předpisech se kromě rozlišení mezi těžkými prasaty (H) a lehkými prasaty (L) stanoví v souladu s unijními předpisy i klasifikační stupnice rozdělená na kategorie označené těmito písmeny: EUROP. Přestože v uvedeném znění není explicitní zmínka o těchto písmenech, z textu jasně vyplývá, že šunka „Prosciutto di Parma“ se smí vyrábět pouze z kýt těžkých prasat (H), která patří do středních kategorií stupnice Společenství, tedy do kategorií označených písmeny „U“, „R“ a „O“, zatímco používání jatečně upravených těl kategorií „E“ a „P“ je vyloučeno. Tato volba, k níž došlo při vypracování specifikace, vyplývá z přesvědčení, že vlastnosti kýt jatečně upravených těl kategorií „E“ a „P“ nejsou v souladu s požadavky na výrobu šunky „Prosciutto di Parma“.

Na úrovni Unie probíhá v současnosti diskuze o doplnění stupnice „EUROP“ o další kategorii označenou písmenem „S“. Pokročilé stadium legislativního procesu zřejmě potvrzuje, že stupnice Společenství by se brzy mohla změnit na „SEUROP“, což bude mít přímé důsledky i pro Itálii, kde se klasifikace bude týkat těžkých i lehkých prasat.

Tato novinka by mohla způsobit vážné obtíže při výkladu příslušných právních předpisů uvedených ve specifikaci. Těžko by se určovaly „střední kategorie klasifikace“ a hrozilo by povolení nevhodných surovin nebo naopak zákaz surovin, které jsou dokonale v souladu s vlastnostmi šunky „Prosciutto di Parma“. Kvůli novému uspořádání stupnice by totiž „střední kategorie“ mohly označovat buď kategorie „E“, „U“, „R“ a „O“, nebo jen kategorie „U“ a „R“. V prvním případě by do „střední kategorie“ byly přidány kýty kategorie „E“, čímž by se zvýšilo riziko používání surovin, které nejsou vhodné k výrobě šunky „Prosciutto di Parma“. Ve druhém případě by byly vyloučeny kýty kategorie „O“, ačkoli mají optimální vlastnosti.

Vzhledem k výše uvedenému a ve snaze vyhnout se nejednoznačnému výkladu by se mělo spojení „střední kategorie klasifikace EHS“, které se nyní používá v části C specifikace, upřesnit a mělo by se uvést, že „středními kategoriemi“ se rozumí jatečně upravená těla označená písmeny „U“, „R“ a „O“.

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1).

(2)  Úř. věst. L 304, 22.11.2011, s. 18.

---

PŘÍLOHA II

KONSOLIDOVANÝ JEDNOTNÝ DOKUMENT

Nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1)

„PROSCIUTTO DI PARMA“

č. ES: IT-PDO-0317-01028-9.8.2012

CHZO ( ) CHOP (X)

1.   Název

„Prosciutto di Parma“

2.   Členský stát nebo třetí země

Itálie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1   Druh produktu

| Třída 1.2 | Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.) |
| --- | --- |

Třída 1.2

Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.)

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Zralá syrová šunka, identifikovaná značkou vypálenou do kůže, mající vypouklý vnější tvar, s odstraněnou distální částí (noha), bez vnějších nedostatků, které by mohly narušovat vzhled produktu. Tloušťka odkryté svalové části za hlavicí stehenní kosti (ořech) smí být maximálně 6 cm (krátký odřezek). Hmotnost se obvykle pohybuje od 8 do 10 kilogramů, není nižší než 7 kilogramů. Barva v řezu: rovnoměrná, růžovočervená, protkaná čistě bílou barvou tučných částí. Vůně a chuť: maso jemné a nasládlé chuti, málo solené s výraznou charakteristickou vůní; splňuje přesná analytická kritéria (vlhkost, sůl, proteolýza). Produkt „Prosciutto di Parma“ opatřený značkou se může prodávat vcelku, vykostěný, porcovaný na kusy různého tvaru a různé hmotnosti nebo nakrájený na plátky ve vhodném balení.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Surovina (čerstvé kýty) pro produkci šunky „Prosciutto di Parma“ se vyznačuje těmito prvky: hustota tuku se odhaduje stanovením jodového čísla a/nebo obsahu kyseliny linolové na vnitřním a vnějším tuku podkožní tukové blány kýty. Jodové číslo nesmí v jednotlivém vzorku překročit hodnotu 70 a obsah kyseliny linolové nesmí být vyšší než 15 %; vrstva tuku na vnější části ořezané čerstvé kýty, která se měří svisle od hlavice stehenní kosti („pod ořechem“), by měla být v případě čerstvých kýt používaných pro produkci šunky „Prosciutto di Parma“ o váze 7 až 9 kilogramů přibližně 20 milimetrů a v případě čerstvých kýt používaných pro produkci šunky „Prosciutto di Parma“ o váze vyšší než 9 kilogramů přibližně 30 milimetrů. Vrstva tuku včetně kůže však nesmí být v prvním případě menší než 15 milimetrů a ve druhém případě 20 milimetrů. Stehno musí pokrývat dostatečná vrstva tuku, která zabrání oddělení kůže od spodní svalové vrstvy. Hmotnost ořezaných čerstvých kýt se pohybuje ideálně mezi 12 až 14 kilogramy, v žádném případě nesmí být nižší než 10 kilogramů.

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

Povolená krmiva, jejich množství a způsob podávání jsou uvedeny ve dvou tabulkách, přičemž první z nich se týká povolených krmiv až do 80 kilogramů živé váhy a druhá povolených krmiv v průběhu fáze výkrmu. Krmivo se přednostně podává v tekuté podobě (kaše nebo šlichta) a tradičně se doplní o syrovátku.

V první fázi nesmí být podíl sušiny sestávající z obilovin nižší než 45 % celkového množství sušiny a jsou povolena tato krmiva, kromě krmiv stanovených pro druhou fázi: kukuřičná glutenová krupice a/nebo krmiva na bázi kukuřičného lepku (kukuřičné glutenové krmivo), rohovník (svatojánský chléb) bez semen, rybí moučka, extrahovaný šrot ze sóje, lihovarnické odpady, podmáslí, tuky s bodem táním vyšším než 36 °C, proteinové lyzáty, kukuřičná siláž.

Ve druhé fázi (výkrm) nesmí být podíl sušiny sestávající z obilovin nižší než 55 % celkového množství sušiny a jsou povolena tato krmiva: kukuřice, šlichta z kukuřičných zrn a/nebo klasů, čirok, ječmen, pšenice, tritikale, oves, méně významné obiloviny, otruby a jiné vedlejší produkty při zpracování pšenice, dehydratované brambory, lisované silážované řepné řízky, lněné pokrutiny, vyluhované suché řepné řízky, výlisky jablek a hrušek, slupky z hroznového vína a rajských jablek podporující průchodnost střev, syrovátka, podmáslí, dehydratovaná mouka z vojtěšky, melasa, extrahovaný šrot ze sóji, slunečnice, sezamu, kokosu, kukuřičných klíčků, hrachu a/nebo jiných semen luštěnin, pivovarské a/nebo lihovarské kvasnice (torula) a jiné kvasnice, tuky s bodem tání vyšším než 40 °C.

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Postupy při produkci a zrání se musí uskutečnit v oblasti produkce, jak je uvedeno v bodě 4, za účelem zajištění kvality, sledovatelnosti a kontroly produktu.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

Produkt „Prosciutto di Parma“ opatřený značkou se může prodávat vcelku, vykostěný, rozřezaný na kusy různého tvaru a různé hmotnosti nebo nakrájený na plátky ve vhodném balení; v posledním případě se krájení a balení musí uskutečnit výlučně ve specifické oblasti produkce uvedené níže v prvním pododstavci bodu 4, značka CHOP musí být na produktu umístěna nesmazatelně a neodstranitelně způsobem uvedeným níže v bodě 3.7, aby byly zaručeny typické kvalitativní vlastnosti produktu „Prosciutto di Parma“ a celková sledovatelnost produktu.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování

Prvním znakem pro rozpoznání produktu „Prosciutto di Parma“ od ostatních produktů na trhu – ačkoli se netýká označení – je „knížecí korunka“ (vypálená značka reprodukující stylizovanou korunku s pěti hroty a nápisem místního jména „Parma“). Tato značka plní dvojí funkci: na jedné straně odlišuje produkt od ostatních syrových šunek a potvrzuje jeho původ (identifikační značka) a na druhé straně zaručuje, že byl produkt podroben veškerým předepsaným fázím výroby a že byl v každé této fázi příslušnými subjekty identifikován. Oprávněné používání označení původu je vázáno na uvedení značky: produkt bez „knížecí korunky“ nesmí být opatřen tímto označením, a to ani na štítcích nebo obalu, na dokladech o prodeji, ani při obchodních transakcích (tj. je-li prodáván vcelku, nakrájený, balený nebo porcovaný v maloobchodní síti).

Pokud jde o prvky charakterizující označení produktu „Prosciutto di Parma“, musí být uvedeny tyto údaje:

| — | v případě celé šunky „Prosciutto di Parma“ s kostí:






  — | „Prosciutto di Parma“, za nímž následuje „denominazione di origine protetta“ (chráněné označení původu), |
| --- | --- | --- |

—

v případě celé šunky „Prosciutto di Parma“ s kostí:

—

„Prosciutto di Parma“, za nímž následuje „denominazione di origine protetta“ (chráněné označení původu),

| — | sídlo výrobní provozovny, |
| --- | --- |

—

sídlo výrobní provozovny,

| — | v případě balené šunky „Prosciutto di Parma“ bez kosti, která je celá nebo rozkrájená na kusy:






  — | „Prosciutto di Parma“, za nímž následuje „denominazione di origine protetta“ (chráněné označení původu), |
| --- | --- | --- |

—

v případě balené šunky „Prosciutto di Parma“ bez kosti, která je celá nebo rozkrájená na kusy:

—

„Prosciutto di Parma“, za nímž následuje „denominazione di origine protetta“ (chráněné označení původu),

| — | sídlo balírny, |
| --- | --- |

—

sídlo balírny,

| — | datum výroby, pokud není vidět plomba, |
| --- | --- |

—

datum výroby, pokud není vidět plomba,

| — | v případě balené šunky „Prosciutto di Parma“ nakrájené na plátky:






  — | obaly mají společnou část na úrovni levého horního okraje, na níž je uvedena značka „knížecí korunky“ a nápisy:






  — | „Prosciutto di Parma denominazione di origine protetta ai sensi della legge 13 Febbraio 1990, n.26 et del REG. (CE) n. 1107/96“ („Prosciutto di Parma“ chráněné označení původu podle zákona č. 26 ze dne 13. února 1990 a nařízení (ES) č. 1107/96), |
| --- | --- | --- | --- |

—

v případě balené šunky „Prosciutto di Parma“ nakrájené na plátky:

—

obaly mají společnou část na úrovni levého horního okraje, na níž je uvedena značka „knížecí korunky“ a nápisy:

—

„Prosciutto di Parma denominazione di origine protetta ai sensi della legge 13 Febbraio 1990, n.26 et del REG. (CE) n. 1107/96“ („Prosciutto di Parma“ chráněné označení původu podle zákona č. 26 ze dne 13. února 1990 a nařízení (ES) č. 1107/96),

| — | „confezionato sotto il controllo dell’Organismo autorizzato“ (baleno pod kontrolou schváleného orgánu), |
| --- | --- |

—

„confezionato sotto il controllo dell’Organismo autorizzato“ (baleno pod kontrolou schváleného orgánu),

| — | sídlo balírny, |
| --- | --- |

—

sídlo balírny,

| — | datum výroby (datum počátku zrání uvedený na plombě). |
| --- | --- |

—

datum výroby (datum počátku zrání uvedený na plombě).

Je zakázáno používat označení, jako je např. „classico“ (klasická), „autentico“ (autentická), „extra“, „super“ nebo k obchodnímu označení přidávat jakékoli jiné pojmenování, vlastnost nebo údaj, s výjimkou označení „disossato“ (vykostěná) a „affettato“ (nakrájená).

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

K produkci šunky „Prosciutto di Parma“ dochází ve vymezené oblasti v provincii Parma, kterou představuje území provincie Parma (italský region Emilia-Romagna) nacházející se v minimální vzdálenosti 5 km na jih od via Emilia, do maximální nadmořské výšky 900 metrů, které je na východě ohraničené tokem řeky Enza a na západě potokem Stirone.

Surovina pochází ze zeměpisné oblasti, která je širší než oblast zpracování a do které spadají administrativní území regionů: Emilia-Romagna, Benátsko, Lombardie, Piemont, Molise, Umbrie, Toskánsko, Marche, Abruzzo, Lazio (Itálie).

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti

Výjimečné vlastnosti produktu „Prosciutto di Parma“ a záruka dodržování přísných norem jakosti, hygieny a bezpečnosti potravin úzce souvisejí s podmínkami prostředí a s přírodním a lidským faktorem. Do vymezené zeměpisné makrooblasti patří pouze několik určitých oblastí s jedinečným a nenapodobitelným prostředím a zvláštními schopnostmi lidí, které se vyvinuly v oblasti produkce šunky s označením. Jednu z těchto vymezených oblastí představuje oblast produkce šunky „Prosciutto di Parma“, malá část provincie Parma. Tato mikrooblast je charakterizována jedinečnými ekologickými a klimatickými podmínkami a podmínkami prostředí, které vytváří mořský vzduch přicházející z Versilie, jenž se otepluje při přechodu olivovými a piniovými háji v údolí Magra, zbavuje se vlhkosti v Apeninách, přičemž nasákne vůni kaštanů, a který vysuší produkty „Prosciutto di Parma“ a dodá jim výjimečnou jemnost.

5.2   Specifičnost produktu

Produkt „Prosciutto di Parma“ je syrová šunka zrající nejméně 12 měsíců; vepřové maso a sůl jsou jedinými povolenými složkami. Konečný produkt má vypouklý vnější tvar bez distální části (noha), svalovina je odkrytá od hlavice stehenní kosti (ořech) na maximální tloušťku 6 cm (krátký odřezek). Hmotnost zrajícího produktu se obvykle pohybuje od 8 do 10 kilogramů, není nižší než 7 kilogramů; barva v řezu je rovnoměrná, růžovočervená, protkaná čistě bílou barvou tučných částí; maso má jemnou a nasládlou chuť, je málo solené, s výraznou charakteristickou vůní. Produkt splňuje přesná analytická kritéria pro vlhkost (59 % až 63,5 %), slanost (4,2 % až 6,2 %) a proteolýzu (24 % až 31 %).

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Kritéria produkce pro přidělení označení původu produktu „Prosciutto di Parma“ závisí především na podmínkách prostředí a na přírodním a lidském faktoru. Existuje úzká vazba mezi surovinou a produktem „Prosciutto di Parma“, která souvisí s výrobním, hospodářským a sociálním vývojem zeměpisné oblasti a surovině dodává jedinečné vlastnosti. Vlastnosti suroviny jsou zcela typické pro vymezenou makrooblast střední a severní Itálie (jak je upřesněna v druhém pododstavci bodu 4) od doby Etrusků až do současnosti.

Je zaznamenán specifický vývoj chovu těžkých prasat, která se porážejí ve vyšším věku: tento vývoj začíná původními domácími plemeny, měnil se v závislosti na přírodních, sociálních a hospodářských podmínkách, jako je zejména pěstování obilí a zpracování mléka, což bylo typické pro systémy výživy, postupně a přirozeně se stal plnohodnotnou produkcí výrobku s označením. Do vymezené zeměpisné makrooblasti patří určitá zóna, která se v závislosti na jedinečných a nenapodobitelných podmínkách prostředí a zvláštních schopnostech lidí vyvinula v oblast produkce šunky „Prosciutto di Parma“. Tuto vymezenou oblast představuje malá část provincie Parma. Tato mikrooblast je díky své poloze charakterizována jedinečnými ekologickými, klimatickými a environmentálními podmínkami, které vytváří mořský vzduch přicházející z Versilie, jenž se otepluje při přechodu olivovými a piniovými háji v údolí Magra a zbavuje se vlhkosti v Apeninách, přičemž nasákne vůni kaštanů, a který vysuší produkty „Prosciutto di Parma“ a dodá jim výjimečnou jemnost.

Parma se nachází uprostřed bývalého území Předalpské Galie, jejíž obyvatelé chovali velká stáda prasat a byli odborníky zvláště na produkci slaných šunek.

V minulosti nacházíme různé písemné zdroje, které odkazují na tuto šunku a na její způsob přípravy, zejména seznamy obchodní komory z roku 1913, jež uvádějí současný region produkce. První výhradně řemeslnická fáze se vyvíjela až do současnosti směrem k procesu industrializace, který však zachoval tradiční vlastnosti produktu v nezměněné podobě.

Původ produktu je historicky doložen, rovněž i oblast původu suroviny, tato produkce je výsledkem vývoje typické venkovské kultury společné pro celý výše zmíněný „makroregion“, která se z důvodu příznivých nenapodobitelných mikroklimatických podmínek a podmínek prostředí soustřeďovala v určité části provincie Parma.

Odkaz na zveřejnění specifikace (čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006)

Zveřejněním žádosti o změnu zápisu chráněného označení původu „Prosciutto di Parma“ v Úředním věstníku Italské republiky č. 154 ze dne 4. července 2012 zahájil tento správní orgán vnitrostátní řízení o námitce podle čl. 5 odst. 5 nařízení (ES) č. 510/2006.

Úplné znění specifikace produkce je k dispozici na této internetové stránce:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

nebo

lze vstoupit přímo na domovskou stránku ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví (www.politicheagricole.it) a kliknout na „Qualità e sicurezza“ (Jakostní produkty – na obrazovce nahoře vpravo) a nakonec na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (Specifikace produkce, jež jsou předmětem zkoumání EU).

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1).

---

| 28.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/17

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1209/2013

ze dne 25. listopadu 2013,

kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Camembert de Normandie (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Francie o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Camembert de Normandie“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 1107/1996 (2). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Francie o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Camembert de Normandie“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 1107/1996 (2).

| (2) | Protože uvedená změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, Komise žádost o změnu zveřejnila podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Protože uvedená změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, Komise žádost o změnu zveřejnila podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3).

| (3) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být tato změna specifikace schválena, |
| --- | --- |

(3)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být tato změna specifikace schválena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu uvedeného v příloze tohoto nařízení se schvaluje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 25. listopadu 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Dacian CIOLOȘ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 148, 21.6.1996, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. C 140, 18.5.2013, s. 20.

3

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.3   Sýry

FRANCIE

Camembert de Normandie (CHOP)

---

| 28.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/19

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1210/2013

ze dne 25. listopadu 2013,

kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Melocotón de Calanda (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Španělska o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Melocotón de Calanda“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 2446/2000 (2). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Španělska o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Melocotón de Calanda“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 2446/2000 (2).

| (2) | Protože uvedená změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, Komise žádost o změnu zveřejnila podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Protože uvedená změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, Komise žádost o změnu zveřejnila podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3).

| (3) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být tato změna specifikace schválena, |
| --- | --- |

(3)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být tato změna specifikace schválena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu uvedeného v příloze tohoto nařízení se schvaluje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 25. listopadu 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Dacian CIOLOȘ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 281, 7.11.2000, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. C 179, 25.6.2013, s. 19.

3

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.6   Ovoce, zelenina, obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

ŠPANĚLSKO

Melocotón de Calanda (CHOP)

---

| 28.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/21

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1211/2013

ze dne 25. listopadu 2013,

kterým se schvaluje změna menšího rozsahu ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Banon (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 53 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 prověřila Komise žádost Francie o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Banon“ zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 641/2007 (2). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 prověřila Komise žádost Francie o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Banon“ zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 641/2007 (2).

| (2) | Cílem žádosti je změnit specifikaci upřesněním důkazu původu, způsobu produkce, označování, vnitrostátních požadavků a kontaktních údajů orgánů příslušných pro kontrolu tohoto označení. |
| --- | --- |

(2)

Cílem žádosti je změnit specifikaci upřesněním důkazu původu, způsobu produkce, označování, vnitrostátních požadavků a kontaktních údajů orgánů příslušných pro kontrolu tohoto označení.

| (3) | Komise prověřila danou změnu a rozhodla, že je odůvodněná. Vzhledem k tomu, že se jedná o změnu menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, může ji Komise schválit, aniž by použila postup podle článků 50 až 52 uvedeného nařízení, |
| --- | --- |

(3)

Komise prověřila danou změnu a rozhodla, že je odůvodněná. Vzhledem k tomu, že se jedná o změnu menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, může ji Komise schválit, aniž by použila postup podle článků 50 až 52 uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Specifikace chráněného označení původu „Banon“ se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.

Článek 2

Konsolidovaný jednotný dokument obsahující hlavní body specifikace je uveden v příloze II tohoto nařízení.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 25. listopadu 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Dacian CIOLOȘ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 150, 12.6.2007, s. 3.

2

---

PŘÍLOHA I

Ve specifikaci chráněného označení původu „Banon“ se schvaluje tato změna:

1.1   Důkaz původu

Tato část byla doplněna o ustanovení týkající se kontroly a záruky původu, o vysledovatelnost označení – tedy o ustanovení, jež byla změněna po reformě systému kontrol na národní úrovni.

1.2   Způsob produkce

Na základě vnitrostátních předpisů byla tato část doplněna o informace o:

| — | definici „stáda“:


  „ „Stádem“ se rozumí celé kozí stádo složené z koz produkujících mléko, koz bez produkce mléka, kůzlat a kozlů.“


  Toto ustanovení umožňuje lépe definovat pojem stáda;


  „Až do 31. prosince 2013 budou muset kozy produkující mléko z plemen Communes Provençales, Roves, Alpines a z kříženců těchto plemen tvořit nejméně 60 % každého stáda.“


  Toto ustanovení je opatřením pro přizpůsobení stáda, jímž se chovatelům umožňuje dosáhnout cíle 100 % ke dni 1. ledna 2014, |
| --- | --- |

—

definici „stáda“:

„ „Stádem“ se rozumí celé kozí stádo složené z koz produkujících mléko, koz bez produkce mléka, kůzlat a kozlů.“

Toto ustanovení umožňuje lépe definovat pojem stáda;

„Až do 31. prosince 2013 budou muset kozy produkující mléko z plemen Communes Provençales, Roves, Alpines a z kříženců těchto plemen tvořit nejméně 60 % každého stáda.“

Toto ustanovení je opatřením pro přizpůsobení stáda, jímž se chovatelům umožňuje dosáhnout cíle 100 % ke dni 1. ledna 2014,

| — | výživě stáda:

  „Základní krmná dávka pro kozy pochází hlavně z dané zeměpisné oblasti. Je tvořena výlučně pastvou na loukách nebo na pastvinách, suchým krmivem z luskovin nebo trav nebo samovolně rostoucí flóry konzervované za dobrých podmínek.“

  Účelem doplnění těchto informací je lépe upřesnit původ a povahu základní krmné dávky stáda.

  „Kozy se pasou:







  — | na pastvinách, jež tvoří roční nebo trvalé samovolně rostoucí druhy stromů, křovin nebo bylin, |
| --- | --- | --- |

—

výživě stáda:

„Základní krmná dávka pro kozy pochází hlavně z dané zeměpisné oblasti. Je tvořena výlučně pastvou na loukách nebo na pastvinách, suchým krmivem z luskovin nebo trav nebo samovolně rostoucí flóry konzervované za dobrých podmínek.“

Účelem doplnění těchto informací je lépe upřesnit původ a povahu základní krmné dávky stáda.

„Kozy se pasou:

„Kozy se pasou:

—

na pastvinách, jež tvoří roční nebo trvalé samovolně rostoucí druhy stromů, křovin nebo bylin,

na pastvinách, jež tvoří roční nebo trvalé samovolně rostoucí druhy stromů, křovin nebo bylin,

| — | na trvalých loukách s autochtonní flórou, |
| --- | --- |

—

na trvalých loukách s autochtonní flórou,

na trvalých loukách s autochtonní flórou,

| — | na dočasných travnatých, luskovinových nebo smíšených pastvinách.“ |
| --- | --- |

—

na dočasných travnatých, luskovinových nebo smíšených pastvinách.“

na dočasných travnatých, luskovinových nebo smíšených pastvinách.“

Účelem doplnění těchto informací je upřesnit druhy pastvin schválených pro výživu zvířat.

„Během období, kdy hrubá dávka musí být zajištěna hlavně pastvou, nesmí distribuce sena přesáhnout 1,25 kg suroviny denně na přítomnou dospělou kozu.

Distribuce sena je omezena na 600 kg suroviny ročně na přítomnou dospělou kozu.

Distribuce zeleného krmiva do koryt je povolena jen 30 na sebe nenavazujících dní ročně.“

Účelem tohoto ustanovení je upřednostnit pastvu.

„Přikrmování doplňky je omezeno na 800 g suroviny denně na přítomnou dospělou kozu s omezením na 270 kg suroviny ročně na přítomnou dospělou kozu. Nejméně 60 % roční doplňkové dávky musí tvořit obiloviny. Přikrmování vojtěškovou moučkou je omezeno na 400 g suroviny denně na přítomnou dospělou kozu ve dvou minimálních dávkách s omezením na 60 kg suroviny ročně na přítomnou dospělou kozu.“

Účelem tohoto ustanovení je omezit přikrmování z jiných zdrojů než pastvy.

„Přikrmování sušeným krmivem a vojtěškovou moučkou, jež nepocházejí ze zeměpisné oblasti označení, je omezeno na 250 kg suroviny ročně na přítomnou dospělou kozu.“

Účelem tohoto ustanovení je omezit přikrmování ze zdrojů nepocházejících ze zeměpisné oblasti označení.

„Silážovaná krmiva a balené sušené krmivo, hlízy (Cruciferae) a ostatní rostliny a semena, jež by mohly dát mléku špatnou chuť, jsou zakázány.“

Účelem tohoto ustanovení je zakázat používání krmiv, jež by mohla dát špatnou chuť mléku, a tudíž sýru,

| — | mléčné produkci stáda:


  „Průměrná produkce stáda nesmí být vyšší než 850 kg mléka ročně na kozu produkující mléko.“


  Toto již existující ustanovení bylo přeformulováno, aby se zohlednil roční průměr na stádo, |
| --- | --- |

—

mléčné produkci stáda:

„Průměrná produkce stáda nesmí být vyšší než 850 kg mléka ročně na kozu produkující mléko.“

Toto již existující ustanovení bylo přeformulováno, aby se zohlednil roční průměr na stádo,

| — | technologii produkce sýra:
  Věta „Od 1. ledna 2009 se na farmě provádí svoz mléka denně a před svozem se mléko skladuje při teplotě 8 °C“ se nahrazuje větou „Svoz mléka je možný nejvýše ze čtyř dojení uskutečněných nejvýše během dvou dní. Před svozem se mléko skladuje při teplotě nejvýše 6 °C“, aby se při svozu mléka zohlednila omezení daná vzdáleností.


  „Dávka syřidla, která má koncentraci 520 mg chymozinu na litr, činí 20 až 35 ml na 100 l mléka.“


  Účelem tohoto ustanovení je upřesnit dávku syřidla. Tato dávka je nezbytná pro dosažení optimální doby srážení.


  „Doba trvání naložení do solného láku je 5 až 8 minut.“


  Účelem tohoto ustanovení je upřesnit dobu nasolení, |
| --- | --- |

—

technologii produkce sýra:

Věta „Od 1. ledna 2009 se na farmě provádí svoz mléka denně a před svozem se mléko skladuje při teplotě 8 °C“ se nahrazuje větou „Svoz mléka je možný nejvýše ze čtyř dojení uskutečněných nejvýše během dvou dní. Před svozem se mléko skladuje při teplotě nejvýše 6 °C“, aby se při svozu mléka zohlednila omezení daná vzdáleností.

„Od 1. ledna 2009 se na farmě provádí svoz mléka denně a před svozem se mléko skladuje při teplotě 8 °C“

„Svoz mléka je možný nejvýše ze čtyř dojení uskutečněných nejvýše během dvou dní. Před svozem se mléko skladuje při teplotě nejvýše 6 °C“

„Dávka syřidla, která má koncentraci 520 mg chymozinu na litr, činí 20 až 35 ml na 100 l mléka.“

Účelem tohoto ustanovení je upřesnit dávku syřidla. Tato dávka je nezbytná pro dosažení optimální doby srážení.

„Doba trvání naložení do solného láku je 5 až 8 minut.“

Účelem tohoto ustanovení je upřesnit dobu nasolení,

| — | zrání:


  „Na konci této fáze musí mít stejnorodý povlak s dobře vyvinutou flórou na povrchu, jemnou kůrku krémově bílé barvy a vláčnou sýrovou hmotu v jádře.“


  Účelem tohoto ustanovení je upřesnit stav sýra ve střední fázi zrání, |
| --- | --- |

—

zrání:

„Na konci této fáze musí mít stejnorodý povlak s dobře vyvinutou flórou na povrchu, jemnou kůrku krémově bílé barvy a vláčnou sýrovou hmotu v jádře.“

Účelem tohoto ustanovení je upřesnit stav sýra ve střední fázi zrání,

| — | balení do listů:

  „Podmínky sběru


  Listy se sklízejí hnědé, tj. nasbírané na podzim, kdy opadávají. Musí být čisté a zdravé.


  Podmínky skladování


  Listy se skladují uschlé.


  Další postup


  Listy se před použitím k balení opět zavodní. Jsou možné tři metody:







  — | ve vroucí vodě, |
| --- | --- | --- |

—

balení do listů:

„Podmínky sběru

Listy se sklízejí hnědé, tj. nasbírané na podzim, kdy opadávají. Musí být čisté a zdravé.

Podmínky skladování

Listy se skladují uschlé.

Další postup

Listy se před použitím k balení opět zavodní. Jsou možné tři metody:

—

ve vroucí vodě,

| — | ve vroucí vodě s 5 % octa, |
| --- | --- |

—

ve vroucí vodě s 5 % octa,

| — | ve vodě s 5 % octa. |
| --- | --- |

—

ve vodě s 5 % octa.

Odstranění řapíku z listů je fakultativní, lze však odříznout pouze základ listu, dále nic odřezávat nelze.

Balení sýra

Sýr se celý obalí listy, aby se zajistilo druhé, „anaerobní“ zrání.

Pokud je kus obalen listy nezbavenými řapíků, nachází se řapík na spodní straně sýra.“

Účelem tohoto ustanovení je upřesnit podmínky získání a používání kaštanových listů. Vymezení kvality těchto listů je nezbytné k zajištění optimálního zrání pod listy.

1.3   Označování

Označování

Ustanovení o označování byla pozměněna, aby se zavedla povinnost uvádět logo Evropské unie pro CHOP. Zavádějí se další informace na základě vnitrostátních předpisů.

1.4   Vnitrostátní požadavky

Vnitrostátní požadavky

Vnitrostátní požadavky byly doplněny o tabulku s hlavními body, jež je třeba kontrolovat, a o způsob jejich hodnocení, jak je stanoveno ve vnitrostátních předpisech.

1.5   Ostatní údaje

Ostatní údaje

Byly aktualizovány kontaktní údaje orgánů příslušných pro kontrolu označení.

---

PŘÍLOHA II

KONSOLIDOVANÝ JEDNOTNÝ DOKUMENT

Nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1)

„BANON“

č. ES: FR-PDO-0105-0969 - 23.2.2012

CHZO ( ) CHOP (X)

1.   Název

„Banon“

2.   Členský stát nebo třetí země

Francie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1   Druh produktu

| Třída 1.3 | Sýry |
| --- | --- |

Třída 1.3

Sýry

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Sýr „Banon“ je měkký sýr, který se vyrábí ze syrového plnotučného kozího mléka. Získává se rychlým srážením (vysrážením sýřeninou). Zralý sýr se zabalí (resp. celý se obalí listy) do hnědých přírodních listů kaštanovníku a třikrát až šestkrát se paprskovitě převáže přírodní rafií.

Sýr „Banon“ zraje nejméně 15 dní, z toho 10 dní pod listy, sýrová hmota je poté homogenní, krémová, hladká a vláčná. Kůrka pod listy má krémově žlutou barvu. Průměr sýru včetně listů se pohybuje mezi 75 a 85 mm, výška od 20 do 30 mm. Sýr „Banon“ váží bez listů po dozrání 90 až 110 g.

100 gramů sýra obsahuje nejméně 40 gramů sušiny a 40 gramů tuku po úplném vysušení.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Až do 31. prosince 2013 musí kozy produkující mléko z plemen Communes Provençales, Roves, Alpines a z kříženců těchto plemen tvořit nejméně 60 % každého stáda.

Od 1. ledna 2014 musí být mléko na výrobu sýra „Banon“ výhradně z koz plemen Communes Provençales, Roves, Alpines a z kříženců těchto plemen.

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

Základní krmná dávka pro kozy pochází hlavně z dané zeměpisné oblasti. Je tvořena výlučně pastvou na loukách nebo na pastvinách, suchým krmivem z luskovin nebo trav nebo samovolně rostoucí flóry konzervované za dobrých podmínek. Kozy musí být na pastvinách nebo ve volném výběhu okamžitě, jakmile to umožní klimatické podmínky a stav vegetace. Kozy se musí řádně pást ve volném výběhu a na loukách dané oblasti během nejméně 210 dní v roce. Během nejméně čtyř měsíců v roce musí představovat většinu hrubé výživy koz pastva.

Kozy se musejí řádně pást ve výběhu a na loukách dané oblasti během nejméně 210 dní v roce.

Kozy se pasou:

| — | na pastvinách, jež tvoří roční nebo trvalé samovolně rostoucí druhy stromů, křovin nebo bylin, |
| --- | --- |

—

na pastvinách, jež tvoří roční nebo trvalé samovolně rostoucí druhy stromů, křovin nebo bylin,

| — | na trvalých loukách s autochtonní flórou, |
| --- | --- |

—

na trvalých loukách s autochtonní flórou,

| — | na dočasných travnatých, luskovinových nebo smíšených pastvinách. |
| --- | --- |

—

na dočasných travnatých, luskovinových nebo smíšených pastvinách.

Přikrmování (sušené krmivo a doplňky) do koryt má stanovené roční a denní limity. Rovněž je omezen nákup krmiva, které nepochází z dané oblasti.

Během nejméně čtyř měsíců v roce musí představovat většinu hrubé výživy koz pastva.

Během období, kdy hrubá dávka musí být zajištěna hlavně pastvou, nesmí distribuce sena přesáhnout 1,25 kg suroviny denně na přítomnou dospělou kozu.

Distribuce sena je omezena na 600 kg suroviny ročně na přítomnou dospělou kozu.

Distribuce zeleného krmiva do koryt je povolena jen 30 na sebe nenavazujících dní ročně.

Přikrmování doplňky je omezeno na 800 g suroviny denně na přítomnou dospělou kozu s omezením na 270 kg suroviny ročně na přítomnou dospělou kozu.

Nejméně 60 % roční doplňkové dávky musí tvořit obiloviny.

Přikrmování vojtěškovou moučkou je omezeno na 400 g suroviny denně na přítomnou dospělou kozu ve dvou minimálních dávkách s omezením na 60 kg suroviny ročně na přítomnou dospělou kozu.

Přikrmování sušeným krmivem a vojtěškovou moučkou, jež nepocházejí ze zeměpisné oblasti označení, je omezeno na 250 kg suroviny ročně na přítomnou dospělou kozu.

Silážovaná krmiva a balené sušené krmivo, hlízy (Cruciferae) a ostatní rostliny a semena, jež by mohly dát mléku špatnou chuť, jsou zakázány.

Krmná plocha podniku reálně určená chovnému kozímu stádu činí nejméně 1 ha luk na 8 koz a 1 ha venkovního výběhu na 2 kozy.

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Produkce mléka, výroba a zrání sýrů probíhá v zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

—

3.7   Zvláštní pravidla pro označování

Každý sýr s daným označením se prodává s individuální etiketou obsahující název označení původu, který je stejně velký nebo větší než všechny ostatní nápisy na etiketě.

Při označování sýrů, které nesou chráněné označení původu „Banon“, se povinně uvádí symbol Evropské unie „AOP“ (CHOP).

Název „Banon“ se musí povinně uvádět na fakturách a v obchodní dokumentaci.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Jedná se o následující obce

v departementu Alpes-de-Haute-Provence (04)

obce, které do dané zeměpisné oblasti spadají celé

Aiglun, Allemagne-en-Provence, Archail, Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Banon, Barras, Beaujeu, Bevons, Beynes, Bras-d’Asse, Brunet, Céreste, Champtercier, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Châteauredon, Clamensane, Cruis, Curel, Dauphin, Digne-les-Bains, Draix, Entrepierres, Entrevennes, Esparron-de-Verdon, Estoublon, Fontienne, Forcalquier, Hautes-Duyes, La Javie, La Motte-du-Caire, Lardiers, La Rochegiron, Le Brusquet, Le Castellard-Mélan, Le Castellet, Le Chauffaut-Saint-Jurson, L’Escale, Les Omergues, L’Hospitalet, Limans, Malijai, Mallefougasse-Augès, Mallemoisson, Mane, Marcoux, Mézel, Mirabeau, Montagnac-Montpezat, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, Moustiers-Sainte-Marie, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Ongles, Oppedette, Peipin, Pierrerue, Pierrevert, Puimichel, Puimoisson, Quinson, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, Riez, Roumoules, Sainte-Croix-à-Lauze, Sainte-Croix-du-Verdon, Saint-Étienne-les-Orgues, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d’Asse, Saint-Jurs, Saint-Laurent-du-Verdon, Saint-Maime, Saint-Martin-de-Brômes, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michel-l’Observatoire, Saint-Vincent-sur-Jabron, Salignac, Saumane, Sigonce, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thoard, Vachères, Valbelle, Valernes, Villemus, Volonne;

obce, které do dané zeměpisné oblasti spadají částečně

Château-Arnoux-Saint-Auban, Ganagobie, Gréoux-les-Bains, La Brillanne, Les Mées, Lurs, Manosque, Montfort, Oraison, Peyruis, Valensole, Villeneuve, Volx;

U těchto obcí se vymezení dané zeměpisné oblasti nachází v plánech uložených na obecním úřadě dotyčných obcí;

v departementu Hautes-Alpes (05)

Barret-sur-Méouge, Bruis, Chanousse, Châteauneuf-de-Chabre, Éourres, Étoile-Saint-Cyrice, Eyguians, Lagrand, La Piarre, Laragne-Montéglin, Le Bersac, L’Épine, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Genis, Saint-Pierre-Avez, Saléon, Salérans, Serres, Sigottier, Sorbiers, Trescléoux;

v departementu Vaucluse (84)

Aurel, Auribeau, Buoux, Castellet, Gignac, Lagarde-d’Apt, Monieux, Saignon, Saint-Christol, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Trinit, Sault, Sivergues, Viens;

v departementu Drôme (26)

Aulan, Ballons, Barret-de-Lioure, Eygalayes, Ferrassières, Izon-la-Bruisse, Laborel, Lachau, La Rochette-du-Buis, Mévouillon, Montauban-sur-l’Ouvèze, Montbrun-les-Bains, Montfroc, Montguers, Reilhanette, Rioms, Saint-Auban-sur-l’Ouvèze, Séderon, Vers-sur-Méouge, Villebois-les-Pins, Villefranche-le-Château.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti

a)   Přírodní prostředí

Kolébka sýra „Banon“ se nachází kolem obce Banon v Haute-Provence. Jedná se o suchou středohorní oblast složenou z kopců a náhorních planin se středomořským podnebím.

Tato oblast se vyznačuje nedostatkem vody, neboť podzemní vody jsou velmi hluboko a povrchové vody jsou poznamenány tím, že srážky se vyskytují výjimečně a velmi nepravidelně – prší hlavně na podzim a na jaře, zatímco v létě je srážek silný nedostatek.

Oblast výroby sýra „Banon“ se rovněž vyznačuje málo úrodnými půdami, hlavně vápencovými a propustnými, které mají skvělou schopnost absorpce dešťů.

V tomto prostředí se střídají řídké lesní vegetace, jež zahrnují borovice Aleppo, duby, kručinky, zimostráz a vonné byliny, rozptýlená vřesoviště, mlází a křoviny a kultury adaptované na drsné provensálské podnebí středních nadmořských poloh; toto prostředí je suché, slunečné a v zimě často dost chladné a skýtá prostory vhodné pro výběh kozích stád.

Přírodní podmínky této oblasti způsobují, že obecné hospodářství této oblasti je příznivé pro pastýřství a pěstování kultur s nízkou úrodností.

b)   Historie sýra „Banon“

Historie sýra „Banon“ sahá až do konce 19. století. Na této půdě se slabým zemědělským potenciálem se venkované snaží optimálně využít skrovné přírodní zdroje tohoto prostředí: na několika málo kouscích dobré půdy se provozovalo samozásobitelské smíšené hospodářství a v pustějších částech lesa a krajiny se sbíralo dřevo, lovila se zvěř, sbíraly se houby, lesní plody, lanýže a levandule. Vedle prasete a několika kusů drůbeže chovala každá rodina také malé stádo domácích zvířat, které tvořily ovce, ale i několik koz – zvířata, která se doplňují jak v terénu (v tom, jak optimálně využívají okolní krajinu a prostředí na pokraji lesů), tak z hlediska hospodářské funkčnosti. Zatímco ovce se využívá na maso, koza jakožto „kráva chudých“ slouží k produkci mléka. Toto mléko mělo v čerstvém stavu sloužit k výživě rodiny, bylo však určeno i ke zpracování v sýr, což představovalo jediný způsob, jak prodloužit jeho výživovou hodnotu v čase.

Sýr měl sice sloužit k využití v domácnosti, z přebytku produkce vznikla však posléze jeho obchodní hodnota. Tento přebytek výroby si tudíž začal hledat odbytiště na místních trzích.

Obec Banon jakožto hlavní město kantonu, zeměpisný střed zemí Lure a Albion a křižovatka významných komunikačních cest figurovala právě v této fázi jako nejvýznamnější z těchto trhů či jarmarků se sýry.

První zmínka o obaleném kozím sýru ve spojení s názvem Banon se nachází v knize Cuisinière provençale (Provensálská kuchařka) z roku 1886 od Maria MORARDA.

Poválečné období se vyznačuje postupným zaváděním technického pokroku do metod výroby sýra. Kozí stáda se specializují, výroba sýra opouští rámec domácí (rodinné) výroby: jestliže doposud výroba sýra sloužila primárně k výživě rodiny a k prodeji docházelo příležitostně, nyní se přechází do stádia, kdy výroba slouží především prodeji (k výživě rodiny slouží jen přebytek).

5.2   Specifičnost produktu

Sýr „Banon“ je originální ve dvou ohledech, které jsou v odvětví kozích sýrů velmi specifické: jedná se o sýr s jemnou sýřeninou (rychle srážený sýr čili sýr vysrážený syřidlem), který je zabalený do kaštanových listů.

Podle studie od J. M. MARIOTTINIHO s názvem „A la Recherche d’un fromage: le Banon éléments d’histoire et d’ethnologie“ (Pátrání po sýru: Historické a etnologické aspekty sýra Banon) byl sýr Banon vždy sýrem, u něhož se používalo syřidlo, a zůstává jedním z nemnoha sýrů, jež se touto technologií nadále vyrábějí.

Jak dosvědčuje historie, Provensálsko se nachází v oblasti „syřidlové kultury“, naproti tomu v severní Francii dominuje „mléčná kultura“ (s pomalým vysrážením během přibližně 24 hodin). Už v 15. století byly králi Renému nabídnuty „tyto malé měkké sýry, vysrážené syřidlem“; odkaz na syřidlo je jasný.

Nádoby s perforovanými stěnami, které se v Provensálsku tradičně používají, mají široké otvory, z čehož lze usoudit, že sýřenina vznikla srážením syřidlem (mléčná sýřenina by z takových nádob vytekla).

Obalování sýra, které je specifické pro sýr „Banon“, má nadto dva cíle: na jedné straně je to technologie konzervační, na druhé straně technologie výrobní. Běží o zpracování čerstvého sýra, jež sleduje zároveň cíl uchovat sýr i zušlechtit jej.

Zpracování tohoto výrobku spočívá hlavně v jeho spojení s kaštanovými listy, a to „zabalením“ sýra do listů. Tento postup vyznačil přechod od původního sýra k „Banonu“. Tyto listy slouží jako faktor zajišťující izolaci od vzduchu a mají roli doplňkové látky, neboť umožňují rozvoj aromatických vlastností tohoto sýra.

I když se sýrem lze spojit listy více druhů rostlin (vinné révy, kaštanovníku, platanu, ořešáku), nejvhodnější jsou právě kaštanové listy, neboť mají pevnou strukturu a obsahují dostatek taninu.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

a)   Přírodní prostředí

Zeměpisná oblast označení je pod vlivem Středozemního moře, má málo úrodné půdy, jež jsou hlavně vápencové povahy (nejčastěji hned od povrchu) a nezadržují vodu. V důsledku těchto okolností se vytváří vegetace středomořské lesostepi, která je složena z porostů kručinky, hlohu, trnky, cistu, jalovce, levandule, marulky, tymiánu ... a kaštanovníků, jež byly vysazeny dolem roku 1860 do odvápněných oblastí.

To je příznivé prostředí pro chov koz a provozování pastýřství.

b)   Zemědělsko-pastýřský systém

Pro chovatele jsou plochy pro pastvu a krmné plochy základem pro výživu koz. Jsou začleněny do výživové strategie stáda. Chovatelé tak zavedli zvláštní systém produkce, kde se kombinuje tato rozmanitost přírodních zdrojů.

Pastýřství kombinuje tři druhy zdrojů: přírodní louky, lesy a luskoviny bohaté na dusík. Většina chovatelů se stará o vlastní ovce, takže v závislosti na spásané vegetaci a na postupu ročních období může doplňovat výživu koz jejich pasením na loukách vičence nebo vojtěšky.

Tento systém chovu představuje zemědělské využití, jež plně přispívá k typickým vlastnostem tohoto sýra v souvislosti s jeho krajem.

c)   Technologie výroby

Technologie vláčné sýřeniny je nutná kvůli klimatickým podmínkám (vysoká teplota a suché okolní podnebí). Bez těchto zvláštních technologií nelze v této oblasti vychladit mléko a následně je udržovat na nízké teplotě, při které působí mléčné fermenty, neboť existuje reálné riziko, že mléko zkysne. Je tudíž třeba aktivovat srážení mléka, tj. jeho koagulaci, syřidlem.

Balení sýra umožňovalo překlenout celý potravinářský rok, zejména přestát zimní období, kdy kozy neprodukují mléko.

Sýr „Banon“ je výsledkem kombinace všech těchto faktorů: chudého prostředí vhodného pro extenzivní chov koz a zhodnocovaného člověkem, teplého a suchého prostředí, jež přirozeně vede k postupu srážení syřidlem a k technologii zpracování (obalování), jež umožňuje uchovávat sýr dlouhodobě.

Odkaz na zveřejnění specifikace

[čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006 (2)]

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCBanon.pdf

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1).

(2)  Nahrazeno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin.

---

| 28.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/30

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1212/2013

ze dne 26. listopadu 2013

o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

| (2) | Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

| (3) | Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódů KN uvedených ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky. |
| --- | --- |

(3)

Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódů KN uvedených ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

| (4) | Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží dotčeného tímto nařízením, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po určitou dobu v souladu s čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (2). Tato lhůta by měla být stanovena na tři měsíce. |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží dotčeného tímto nařízením, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po určitou dobu v souladu s čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (2). Tato lhůta by měla být stanovena na tři měsíce.

| (5) | Výbor pro celní kodex nevydal stanovisko k bodu 1 přílohy tohoto nařízení ve lhůtě stanovené jeho předsedou, opatření stanovená v bodě 2 přílohy tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(5)

Výbor pro celní kodex nevydal stanovisko k bodu 1 přílohy tohoto nařízení ve lhůtě stanovené jeho předsedou, opatření stanovená v bodě 2 přílohy tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódů KN uvedených ve sloupci 2 této tabulky.

Článek 2

Závazné informace o sazebním zařazení zboží, které nejsou v souladu s tímto nařízením, mohou být nadále používány podle ustanovení čl. 12 odst. 6 nařízení (EHS) č. 2913/92 po dobu tří měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. listopadu 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Algirdas ŠEMETA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

| Popis zboží | Zařazení
  (kód KN) | Odůvodnění |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Měřič tepu (pulsoměr) tvořený:






  — | snímačem tepu a bezdrátovým vysílačem, které jsou umístěny v hrudním pásu, |

Popis zboží

Zařazení

(kód KN)

Odůvodnění

(1)

(2)

(3)

1.

Měřič tepu (pulsoměr) tvořený:

—

snímačem tepu a bezdrátovým vysílačem, které jsou umístěny v hrudním pásu,

| — | zařízením pro sledování tepové frekvence, které lze nosit na zápěstí a které obsahuje bezdrátový přijímač a hodinky a je vybaveno ovládacími tlačítky a optoelektronickým zobrazením, |
| --- | --- |

—

zařízením pro sledování tepové frekvence, které lze nosit na zápěstí a které obsahuje bezdrátový přijímač a hodinky a je vybaveno ovládacími tlačítky a optoelektronickým zobrazením,

| — | držákem, jehož prostřednictvím lze zařízení pro sledování tepové frekvence uchytit k řídítkům jízdního kola. |
| --- | --- |

—

držákem, jehož prostřednictvím lze zařízení pro sledování tepové frekvence uchytit k řídítkům jízdního kola.

Srdeční tep je snímán snímačem a příslušná data jsou bezdrátově odesílána do zařízení pro sledování, které vypočte tepovou frekvenci (aktuální, maximální a průměrnou) a zobrazí výsledek.

Zařízení má také funkci hodinek a stopek.

(1) Viz obrázek 1

9031 80 38

Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1, 3 b) a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na poznámce 3 ke kapitole 90 a na znění kódů KN 9031, 9031 80 a 9031 80 38.

Snímač tepu a zařízení pro sledování tepové frekvence jsou určeny k tomu, aby společně plnily jasně definovanou funkci ve smyslu poznámky 3 ke kapitole 90 ve spojení s poznámkou 4 k třídě XVI, neboť snímač srdeční tep snímá a signály odesílá do zařízení pro sledování, které je zpracovává a zobrazuje.

Uvedené zařízení je zboží zhotovené z komponentů, které se zařazují do kapitoly 90 (měřicí nebo kontrolní zařízení) a kapitoly 91 (hodinky). Na základě pravidla 3 b) se zařadí podle komponentu, který dává zařízení podstatné rysy.

Vzhledem k objektivním znakům zařízení, tj. převaze komponentů s funkcí měření a sledování tepu, dávají zařízení podstatné rysy měřicí komponenty. Funkce hodinek je pouze doplňkem k funkci měřicího přístroje, neboť přístroj k měření na základě času (počet tepů za minutu) využívá při zpracování naměřených hodnot hodinky, aby mohl provést časové srovnání. Zařazení do čísla 9102 jako hodinky je proto vyloučeno.

Zařazení do čísla 9018 jako lékařský nástroj nebo přístroj je také vyloučeno, neboť přístroj se v lékařské praxi zpravidla nepoužívá (viz též vysvětlivky k harmonizovanému systému (HS) k číslu 9018, první odstavec).

Měření ve vztahu k faktoru času (stanovení tepové frekvence neboli počtu tepů za minutu) nepředstavuje počítání celkového počtu žádných jednotek (viz též vysvětlivky k HS k číslu 9029, písm. A)). Zařazení do podpoložky 9029 10 00 jako otáčkoměry, počítače výrobků, taxametry, měřiče ujeté vzdálenosti, krokoměry a podobné přístroje je proto vyloučeno.

Stanovení tepové frekvence (počtu tepů za minutu) nepředstavuje stanovení rychlosti otáčení ani lineární rychlosti (viz též vysvětlivky k HS k číslu 9029, písm. B)). Zařazení do položky 9029 20 jako ukazatele rychlosti a tachometry je rovněž vyloučeno.

Zařízení je proto třeba zařadit do kódu KN 9031 80 38 jako ostatní elektronické měřicí nebo kontrolní přístroje, zařízení a stroje, jinde v kapitole 90 neuvedené ani nezahrnuté.

| 2. | Snímač tepu a bezdrátový vysílač umístěné v hrudním pásu, který se nosí kolem hrudníku, odkud snímá tep
  Výrobek snímá srdeční tep a odesílá příslušná data bezdrátově do zařízení pro sledování tepové frekvence, které není součástí při předkládání celnímu úřadu.

   (1) Viz obrázek 2 |
| --- | --- |

2.

Snímač tepu a bezdrátový vysílač umístěné v hrudním pásu, který se nosí kolem hrudníku, odkud snímá tep

Výrobek snímá srdeční tep a odesílá příslušná data bezdrátově do zařízení pro sledování tepové frekvence, které není součástí při předkládání celnímu úřadu.

(1) Viz obrázek 2

9031 90 85

Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na poznámce 2 b) ke kapitole 90 a na znění kódů KN 9031, 9031 90 a 9031 90 85.

Výrobek je vhodný k tomu, aby se používal výlučně nebo především s měřičem tepu čísla 9031. Je nezbytnou komponentou, bez níž nemůže měřič tepu fungovat.

Výrobek je proto třeba zařadit do kódu KN 9031 90 85 jako ostatní části a součásti měřicích nebo kontrolních přístrojů, zařízení a strojů, jinde v kapitole 90 neuvedených ani nezahrnutých.

| | |
| --- | --- |

Image

Image

---

(1)  Obrázky slouží pouze pro informaci.

---

| 28.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/33

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1213/2013

ze dne 27. listopadu 2013

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 27. listopadu 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 44,1 |
| MA | 41,4 |
| MK | 36,9 |
| TR | 57,9 |
| ZZ | 45,1 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| TR | 87,1 |
| ZZ | 64,3 |
| 0709 93 10 | MA | 133,7 |
| TR | 87,3 |
| ZZ | 110,5 |
| 0805 20 10 | MA | 68,3 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 77,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PK | 59,4 |
| SZ | 56,2 |
| TR | 70,2 |
| UY | 56,2 |
| ZA | 192,9 |
| ZZ | 87,0 |
| 0805 50 10 | TR | 68,0 |
| ZZ | 68,0 |
| 0808 10 80 | AU | 125,0 |
| BA | 45,7 |
| MK | 41,5 |
| US | 139,5 |
| ZA | 134,8 |
| ZZ | 97,3 |
| 0808 30 90 | TR | 113,5 |
| ZZ | 113,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

44,1

MA

41,4

MK

36,9

TR

57,9

ZZ

45,1

0707 00 05

AL

41,5

TR

87,1

ZZ

64,3

0709 93 10

MA

133,7

TR

87,3

ZZ

110,5

0805 20 10

MA

68,3

ZA

87,1

ZZ

77,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PK

59,4

SZ

56,2

TR

70,2

UY

56,2

ZA

192,9

ZZ

87,0

0805 50 10

TR

68,0

ZZ

68,0

0808 10 80

AU

125,0

BA

45,7

MK

41,5

US

139,5

ZA

134,8

ZZ

97,3

0808 30 90

TR

113,5

ZZ

113,5

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 28.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/35

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 26. listopadu 2013

o oznámení předloženém Řeckou republikou o přechodném národním plánu podle článku 32 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU o průmyslových emisích

(oznámeno pod číslem C(2013) 8133)

(Pouze řecké znění je závazné)

(2013/687/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (1), a zejména na čl. 32 odst. 5 druhý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 32 odst. 5 prvním pododstavcem směrnice 2010/75/EU sdělila Řecká republika Komisi svůj přechodný národní plán (transitional national plan TNP) dne 19. prosince 2012 (2). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 32 odst. 5 prvním pododstavcem směrnice 2010/75/EU sdělila Řecká republika Komisi svůj přechodný národní plán (transitional national plan TNP) dne 19. prosince 2012 (2).

| (2) | Při posuzování úplnosti TNP Komise zjistila, že u několika zařízení chybí údaje týkající se dne, kdy bylo uděleno první povolení. Dopisem ze dne 11. června 2013 (3) Komise proto požádala řecké orgány, aby poskytly chybějící informace a podaly vysvětlení ohledně celkového jmenovitého tepelného příkonu jednoho spalovacího zařízení. |
| --- | --- |

(2)

Při posuzování úplnosti TNP Komise zjistila, že u několika zařízení chybí údaje týkající se dne, kdy bylo uděleno první povolení. Dopisem ze dne 11. června 2013 (3) Komise proto požádala řecké orgány, aby poskytly chybějící informace a podaly vysvětlení ohledně celkového jmenovitého tepelného příkonu jednoho spalovacího zařízení.

| (3) | Řecká republika poskytla Komisi dodatečné informace v dopise ze dne 25. června 2013 (4). |
| --- | --- |

(3)

Řecká republika poskytla Komisi dodatečné informace v dopise ze dne 25. června 2013 (4).

| (4) | Po dalším posouzení TNP a poskytnutých dodatečných informací zaslala Komise dne 8. července 2013 druhý dopis (5), v němž zopakovala svou žádost o informace týkající se dne, kdy bylo několika zařízením poprvé uděleno povolení, a v případě jednoho zařízení rovněž požádala o vysvětlení ohledně používání odchylky uvedené v poznámce 4 v tabulce C1 dodatku C přílohy prováděcího rozhodnutí Komise 2012/115/EU ze dne 10. února 2012, kterým se stanoví pravidla týkající se přechodných národních plánů uvedených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU o průmyslových emisích (6). |
| --- | --- |

(4)

Po dalším posouzení TNP a poskytnutých dodatečných informací zaslala Komise dne 8. července 2013 druhý dopis (5), v němž zopakovala svou žádost o informace týkající se dne, kdy bylo několika zařízením poprvé uděleno povolení, a v případě jednoho zařízení rovněž požádala o vysvětlení ohledně používání odchylky uvedené v poznámce 4 v tabulce C1 dodatku C přílohy prováděcího rozhodnutí Komise 2012/115/EU ze dne 10. února 2012, kterým se stanoví pravidla týkající se přechodných národních plánů uvedených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU o průmyslových emisích (6).

| (5) | V souladu s prováděcím rozhodnutím 2012/115/EU poskytla Řecká republika požadované dodatečné informace a vysvětlení v dopise ze dne 30. července 2013 (7). |
| --- | --- |

(5)

V souladu s prováděcím rozhodnutím 2012/115/EU poskytla Řecká republika požadované dodatečné informace a vysvětlení v dopise ze dne 30. července 2013 (7).

| (6) | Komise proto posoudila TNP v souladu s čl. 32 odst. 1, 3 a 4 směrnice 2010/75/EU a v souladu s prováděcím rozhodnutím 2012/115/EU. |
| --- | --- |

(6)

Komise proto posoudila TNP v souladu s čl. 32 odst. 1, 3 a 4 směrnice 2010/75/EU a v souladu s prováděcím rozhodnutím 2012/115/EU.

| (7) | Komise prověřovala zejména soulad a správnost dat, odhadů a výpočtů použitých pro stanovení příspěvku jednotlivých spalovacích zařízení zahrnutých v TNP k emisním stropům stanoveným v TNP a posuzovala, zda plán obsahuje cíle a související úkoly, opatření a harmonogramy pro dosažení těchto cílů a mechanismus monitorování, který by umožnil posouzení dodržování předpisů v budoucnosti. |
| --- | --- |

(7)

Komise prověřovala zejména soulad a správnost dat, odhadů a výpočtů použitých pro stanovení příspěvku jednotlivých spalovacích zařízení zahrnutých v TNP k emisním stropům stanoveným v TNP a posuzovala, zda plán obsahuje cíle a související úkoly, opatření a harmonogramy pro dosažení těchto cílů a mechanismus monitorování, který by umožnil posouzení dodržování předpisů v budoucnosti.

| (8) | Komise zjistila, že emisní stropy pro roky 2016 a 2019 byly vypočítány za použití odpovídajících údajů a vzorců a že výpočty byly správné. Řecká republika poskytla dostatečné informace o opatřeních, která budou provedena za účelem dosažení emisních stropů, monitorování a podávání zpráv Komisi o provádění TNP. |
| --- | --- |

(8)

Komise zjistila, že emisní stropy pro roky 2016 a 2019 byly vypočítány za použití odpovídajících údajů a vzorců a že výpočty byly správné. Řecká republika poskytla dostatečné informace o opatřeních, která budou provedena za účelem dosažení emisních stropů, monitorování a podávání zpráv Komisi o provádění TNP.

| (9) | Kromě dostačujících dodatečných informací Komise rovněž vítá skutečnost, že řecké orgány vzaly v úvahu ustanovení uvedená v čl. 32 odst. 1, 3 a 4 směrnice 2010/75/EU a v prováděcím rozhodnutí 2012/115/EU. |
| --- | --- |

(9)

Kromě dostačujících dodatečných informací Komise rovněž vítá skutečnost, že řecké orgány vzaly v úvahu ustanovení uvedená v čl. 32 odst. 1, 3 a 4 směrnice 2010/75/EU a v prováděcím rozhodnutí 2012/115/EU.

| (10) | Komise se domnívá, že prováděním TNP by neměly být dotčeny ostatní platné vnitrostátní předpisy a právní předpisy Unie. Zejména stanovením individuálních podmínek pro udělování povolení spalovacím zařízením zahrnutým v TNP se Řecká republika zavazuje k tomu, že zajistí, aby nebyl ohrožen soulad s požadavky stanovenými mimo jiné ve směrnici 2010/75/EU, směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/50/ES ze dne 21. května 2008 o kvalitě vnějšího ovzduší a čistším ovzduší pro Evropu (8) a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/81/ES ze dne 23. října 2001 o národních emisních stropech pro některé látky znečisťující ovzduší (9). |
| --- | --- |

(10)

Komise se domnívá, že prováděním TNP by neměly být dotčeny ostatní platné vnitrostátní předpisy a právní předpisy Unie. Zejména stanovením individuálních podmínek pro udělování povolení spalovacím zařízením zahrnutým v TNP se Řecká republika zavazuje k tomu, že zajistí, aby nebyl ohrožen soulad s požadavky stanovenými mimo jiné ve směrnici 2010/75/EU, směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/50/ES ze dne 21. května 2008 o kvalitě vnějšího ovzduší a čistším ovzduší pro Evropu (8) a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/81/ES ze dne 23. října 2001 o národních emisních stropech pro některé látky znečisťující ovzduší (9).

| (11) | Ustanovení čl. 32 odst. 6 směrnice 2010/75/EU vyžadují, aby Řecká republika informovala Komisi o všech následných změnách plánu. Komise by měla posoudit, zda jsou tyto změny v souladu s ustanoveními uvedenými v čl. 32 odst. 1, 3 a 4 směrnice 2010/75/EU a s prováděcím rozhodnutím 2012/115/EU, |
| --- | --- |

(11)

Ustanovení čl. 32 odst. 6 směrnice 2010/75/EU vyžadují, aby Řecká republika informovala Komisi o všech následných změnách plánu. Komise by měla posoudit, zda jsou tyto změny v souladu s ustanoveními uvedenými v čl. 32 odst. 1, 3 a 4 směrnice 2010/75/EU a s prováděcím rozhodnutím 2012/115/EU,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Na základě čl. 32 odst. 1, 3 a 4 směrnice 2010/75/EU a prováděcího rozhodnutí 2012/115/EU nebyly vzneseny žádné námitky proti přechodnému národnímu plánu (TNP), který Řecká republika sdělila Komisi dne 19. prosince 2012 podle čl. 32 odst. 5 směrnice 2010/75/EU a pozměnila v souladu s dodatečnými informacemi zaslanými dne 25. června 2013 a 30. července 2013 (10).

2.   Názvy zařízení, která jsou součástí tohoto TNP, znečišťujících látek, kvůli nimž jsou tato zařízení v plánu zahrnuta, a příslušné emisní stropy jsou uvedeny v příloze tohoto rozhodnutí.

3.   Provádění přechodného národního plánu řeckými orgány nezprošťuje Řeckou republiku povinnosti dodržovat ustanovení směrnice 2010/75/EU týkající se emisí jednotlivých spalovacích zařízení zahrnutých v plánu a jiné příslušné právní předpisy Evropské unie v oblasti životního prostředí.

Článek 2

Komise posoudí, zda jsou případné dodatečné změny TNP, oznámené Řeckou republikou v budoucnosti, v souladu s ustanoveními uvedenými v čl. 32 odst. 1, 3 a 4 směrnice 2010/75/EU a s prováděcím rozhodnutím 2012/115/EU.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.

V Bruselu dne 26. listopadu 2013.

Za Komisi

Janez POTOČNIK

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  Oznámení podané Řeckou republikou obdržela Komise e-mailem dne 19. prosince 2012 a téhož dne jej evidovala pod registračním číslem: Ares(2012) 1526291.

2

(3)  Ares(2013)1981975.

3

(4)  Ares(2013) 2480530.

4

(5)  Ares(2013) 2586817.

5

(6)  Úř. věst. L 52, 24.2.2012, s. 12.

6

(7)  Ares(2013) 2847956.

7

(8)  Úř. věst. L 152, 11.6.2008, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. L 309, 27.11.2001, s. 22.

9

(10)  Konsolidované znění TNP Komise evidovala dne 7. srpna 2013 pod registračním číslem Ares (2013) 2847956.

10

---

PŘÍLOHA

Seznam zařízení zařazených do přechodného národního plánu (TNP)

| Číslo | Název zařízení | Celkový jmenovitý tepelný příkon ke dni 31.12.2010 (MW) | Znečišťující látky, na které se vztahuje TNP |
| --- | --- | --- | --- |
| SO2 | NOx | prach |
| 1 | Megalopolis 3 | 839 | √ | √ | √ |
| 2 | Megalopolis 4 | 822 | √ | √ | √ |
| 3 | Meliti 1 | 796 | √ | √ | √ |
| 4 | Agios Dimitrios 1–2 | 1 524 | √ | √ | √ |
| 5 | Agios Dimitrios 3–4 | 1 574 | √ | √ | √ |
| 6 | Agios Dimitrios 5 | 892 | √ | √ | √ |
| 7 | Kardia 3 | 812 | √ | √ | √ |
| 8 | Kardia 4 | 812 | √ | √ | √ |

Číslo

Název zařízení

Celkový jmenovitý tepelný příkon ke dni 31.12.2010 (MW)

Znečišťující látky, na které se vztahuje TNP

SO2

NOx

prach

1

Megalopolis 3

839

√

√

√

2

Megalopolis 4

822

√

√

√

3

Meliti 1

796

√

√

√

4

Agios Dimitrios 1–2

1 524

√

√

√

5

Agios Dimitrios 3–4

1 574

√

√

√

6

Agios Dimitrios 5

892

√

√

√

7

Kardia 3

812

√

√

√

8

Kardia 4

812

√

√

√

Přehled emisních stropů

| (v tunách) |
| --- |
| | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 1.1. – 30.6.2020 |
| SO2 | 42 915 | 35 763 | 28 611 | 21 459 | 10 730 |
| NOx | 21 459 | 21 459 | 21 459 | 21 459 | 10 730 |
| prach | 8 493 | 6 378 | 4 262 | 2 147 | 1 074 |

(v tunách)

2016

2017

2018

2019

1.1. – 30.6.2020

SO2

42 915

35 763

28 611

21 459

10 730

NOx

21 459

21 459

21 459

21 459

10 730

prach

8 493

6 378

4 262

2 147

1 074

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 28.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/38 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/38

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 258A/13/COL

ze dne 25. června 2013

o schválení žádosti o odchylku založené na čl. 6 odst. 2 písm a) aktu uvedeného v kapitole I bodě 13c přílohy XIII k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí) k povolení přepravy nebezpečného odpadu podle článku 12 norského nařízení č. 384 o pozemní přepravě nebezpečných věcí ze dne 1. dubna 2009(Forskrift om landtransport av farlig gods, dále jen „norské nařízení“), pokud jde o případy, kdy přepravní společnost má bezpečnostního poradce podle ADR a osoby přepravující nebezpečný odpad a manipulující s ním byly před získáním povolení k této činnosti zvláště proškoleny

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,

s ohledem na akt uvedený v kapitole I bodě 13c přílohy XIII k Dohodě o EHP,

směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí (dále jen „akt“),

pozměněný protokolem č. 1 k Dohodě o EHP,

s ohledem na článek 9 aktu a na rozhodnutí Stálého výboru č. 3/12/SC a 4/12/SC,

s ohledem na rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 88/13/COL ze dne 27. února 2013 (dok. č. 661691) předložit Dopravnímu výboru ESVO návrh opatření, která mají být přijata ze strany Kontrolního úřadu ESVO ve věci norské žádosti, a zmocnit příslušného člena kolegia k přijetí konečného rozhodnutí, pokud Dopravní výbor ESVO jednomyslně schválí návrh rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

Norská vláda dopisem Úřadu ze dne 17. října 2011 (dok. č. 611939) požádala o čtyři odchylky, jakož i o povolení omezujícího opatření na základě čl. 6 odst. 2 písm. a) a čl. 5 odst. 2 aktu. V žádosti uvedla, že tyto odchylky představují stávající ustanovení vnitrostátního právního řádu, tak jak jsou uvedena v článcích 12, 13, 16, 21 a 28 norského nařízení.

Ve sdělení ze dne 24. srpna 2012 norská vláda Úřad informovala o vyjmutí článku 21 norského nařízení (pyrotechnické nouzové vybavení) ze své žádosti o odchylky.

V souladu s článkem 9 aktu a rozhodnutími Stálého výboru č. 3/12/SC a 4/12/SC předložil Úřad dne 5. října 2012 první návrh opatření, která mají být přijata, Dopravnímu výboru ESVO (dále jen „výbor“) (dok. č. 648711 a 643174).

Uvedený návrh opatření vycházel ze zprávy o posouzení rizik ze dne 14. června 2012 vypracované Det Norske Veritas (DNV) (dok. č. 640432) na základě zadání Úřadu.

Dne 8. listopadu 2012 se výbor sešel a projednal první návrh opatření (dok. č. 652659, zápis ze schůze).

Dopisem ze dne 26. listopadu 2012 (dok. č. 654691) norská vláda ze své žádosti o odchylky vyjmula články 13 (letištní cisternová vozidla), 16 (bezpečnostní ventily) a 28 (přepravní jednotky EX/II/III) a současně zachovala žádost o odchylku, pokud jde o článek 12 (přeprava nebezpečného odpadu).

Zbývající odchylka požadovaná podle čl. 6 odst. 2 písm. a) aktu se tak týká článku 12 norského nařízení, kterým se povoluje přeprava nebezpečného odpadu v Norsku. Toto ustanovení zní:

„Článek 12 — Přeprava nebezpečného odpadu

1.   Při přepravě nebezpečných věcí do čisté hmotnosti 500 kg na jednu přepravní jednotku nebo železniční vagon, které jsou podle nařízení o odpadech klasifikovány jako nebezpečné odpady, se, pokud jde o balení, nádrže, značení, společné balení a přepravní doklady, na ně uplatní pouze požadavky ADR a RID.

2.   Při sběru kapalného odpadu dodávaného v plechovkách, konzervách atd. mohou být použity vnější obaly, jako jsou sudy schválené OSN, pevné nádoby na volně ložený náklad nebo velká balení. Zbytky lepidel, barev, pryskyřičných směsí nebo podobných látek v obalech do objemu 10 litrů mohou být přepravovány na paletách s odnímatelným rámem, pokud jsou vhodně zabezpečeny proti únikům.

3.   Nebezpečný odpad z domácností může být přepravován ve zvláštních nádobách s pojistným víkem. Tyto nádoby budou označeny jako „Nebezpečný odpad“. Požadavky ADR/RID na společné balení nemusí být splněny, pokud byla přijata dostatečná opatření k zamezení nebezpečných reakcí.

4.   Jako přepravní doklad může být použit formulář prohlášení v souladu s nařízeními o odpadech.“

V tomto ohledu zněla navrhovaná opatření předložená výboru dne 5. října 2012 takto:

„[Ž]ádosti o povolení odchylky ve vztahu k článku 12 norského nařízení týkajícímu se přepravy nebezpečného odpadu by mělo být vyhověno, pokud jde o případy, kdy má přepravní společnost bezpečnostního poradce podle ADR a řidiči mají rozšířený řidičský průkaz třídy C nebo D. Pro ostatní případy by měla být zamítnuta.“

Ve svém dopise ze dne 26. listopadu 2012 norská vláda uvedla následující:

„Článek 12 Přeprava nebezpečného odpadu

Norská vláda trvá s určitými úpravami na své žádosti předložené Úřadu v souvislosti s vnitrostátní odchylkou týkající se tohoto článku.

Norsko by rádo zdůraznilo, že rozšířený řidičský průkaz pro řidiče vozidel (třída C nebo D) není pro bezpečnost přepravy nebezpečných věcí relevantní.

Odchylka se bude týkat pouze ADR. Podle ní musí dotčené společnosti mít bezpečnostní poradce podle ADR/RID. Osoby, které se zabývají přepravou nebezpečného odpadu a manipulaci s ním, musí být před získáním povolení k této činnosti zvláště proškoleny.“

Na žádost Úřadu norská vláda poskytla e-mailem ze dne 13. prosince 2012 (dok. č. 656664) následující vysvětlení, pokud jde o navrhované změny:

„Tato alternativní návrh, který se týká požadavků na školení, se bude týkat pouze silniční přepravy a znamená, že řidiči vozidel přepravujících nebezpečný odpad musí absolvovat školení zaměřené na:

| — | obecné požadavky na přepravu nebezpečného odpadu, |
| --- | --- |

—

obecné požadavky na přepravu nebezpečného odpadu,

| — | hlavní druhy rizik, včetně jejich označování, |
| --- | --- |

—

hlavní druhy rizik, včetně jejich označování,

| — | preventivní a bezpečnostní opatření, která jsou vhodná pro různé druhy rizik, |
| --- | --- |

—

preventivní a bezpečnostní opatření, která jsou vhodná pro různé druhy rizik,

| — | bezpečnou nakládku, vykládku a přepravu nebezpečného odpadu, |
| --- | --- |

—

bezpečnou nakládku, vykládku a přepravu nebezpečného odpadu,

| — | účel a způsob fungování technických zařízení vozidel, |
| --- | --- |

—

účel a způsob fungování technických zařízení vozidel,

| — | základní informace o tom, jak minimalizovat pravděpodobnost nehody, |
| --- | --- |

—

základní informace o tom, jak minimalizovat pravděpodobnost nehody,

| — | postupy při mimořádných situacích, včetně opatření, která se mohou ukázat jako nezbytná pro bezpečnost jejich vlastní i veřejnosti a ochranu životního prostředí v případě nehody, |
| --- | --- |

—

postupy při mimořádných situacích, včetně opatření, která se mohou ukázat jako nezbytná pro bezpečnost jejich vlastní i veřejnosti a ochranu životního prostředí v případě nehody,

| — | povědomí o bezpečnosti. |
| --- | --- |

—

povědomí o bezpečnosti.

Záznamy o školení řidiče uchovává zaměstnavatel a na žádost jsou zpřístupněny řidiči nebo příslušnému orgánu.

Přesné znění revidovaného článku 12 dosud není konečné, ale návrh přebírá podstatu revidovaného nařízení.“

Dne 16. ledna 2013 (dok. č. 659861) DNV uvedl, že podle jeho názoru opatření navržená norskou vládou ohledně zvláštního školení řidičů jsou vhodnější než původní návrh DNV ohledně řidičských průkazů třídy C nebo D.

Dne 18. ledna 2013 a 1. února 2013 (dok. č. 659983 a 661423) norská vláda dále pozměnila svůj návrh týkající se požadavků na školení a ten nyní zní takto:

„Nařízení upravující přepravu nebezpečných věcí v silničních tunelech a vhodná zmírňující opatření a reakce na mimořádné situace u takové přepravy“

„Školení musí zahrnovat minimálně šest učebních bloků. Záznamy o školení řidiče uchovává zaměstnavatel a na žádost jsou zpřístupněny řidiči nebo příslušnému orgánu.“

Dne 27. února 2013 se Úřad rozhodl předložit výboru pozměněný návrh opatření, která mají být Úřadem přijata ve věci zbývající žádosti Norska o odchylku podle čl. 6 odst. 2 písm. a) aktu (rozhodnutí č. 88/13/COL) a zmocnit příslušného člena kolegia k přijetí konečného rozhodnutí, pokud výbor jednomyslně schválí navrhovaná opatření.

E-maily ze dne 1. a 13. března 2013 členové výboru tato navrhovaná opatření jednomyslně schválili (dok. č. 666005, 665893 a 664435).

V souladu s tím může Kontrolní úřad schválit zbývající norskou žádost o odchylku podle čl. 6 odst. 2 písm. a) aktu.

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Žádost o odchylku tvořenou článkem 12 norského nařízení o přepravě nebezpečného odpadu, založená na čl. 6 odst. 2 písm. a) aktu, který stanoví, že „[z]a předpokladu, že není ohrožena bezpečnost, mohou členské státy požádat o odchylky od oddílu I.1 přílohy I [...]“, konkrétně přílohy obsahující Evropskou dohodu o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR), by měla být schválena, pokud jde o případy, kdy přepravní společnost má bezpečnostního poradce podle ADR a pokud jsou osoby, které se zabývají přepravou nebezpečného odpadu a manipulaci s ním, před získáním povolení k této činnosti zvláště proškoleny. (1)

[z]a předpokladu, že není ohrožena bezpečnost, mohou členské státy požádat o odchylky od oddílu I.1 přílohy I [...]

1

Řidiči vozidel přepravujících nebezpečný odpad musí absolvovat školení zaměřené na:

| — | obecné požadavky na přepravu nebezpečného odpadu, |
| --- | --- |

—

obecné požadavky na přepravu nebezpečného odpadu,

| — | hlavní druhy rizik, včetně jejich označování, |
| --- | --- |

—

hlavní druhy rizik, včetně jejich označování,

| — | preventivní a bezpečnostní opatření, která jsou vhodná pro různé druhy rizik, |
| --- | --- |

—

preventivní a bezpečnostní opatření, která jsou vhodná pro různé druhy rizik,

| — | bezpečnou nakládku, vykládku a přepravu nebezpečného odpadu, |
| --- | --- |

—

bezpečnou nakládku, vykládku a přepravu nebezpečného odpadu,

| — | účel a způsob fungování technických zařízení vozidel, |
| --- | --- |

—

účel a způsob fungování technických zařízení vozidel,

| — | základní informace o tom, jak minimalizovat pravděpodobnost nehody, |
| --- | --- |

—

základní informace o tom, jak minimalizovat pravděpodobnost nehody,

| — | postupy při mimořádných situacích, včetně opatření, která se mohou ukázat nezbytnými pro bezpečnost jejich vlastní i veřejnosti a ochranu životního prostředí v případě nehody, |
| --- | --- |

—

postupy při mimořádných situacích, včetně opatření, která se mohou ukázat nezbytnými pro bezpečnost jejich vlastní i veřejnosti a ochranu životního prostředí v případě nehody,

| — | nařízení upravující přepravu nebezpečných věcí v silničních tunelech a vhodná zmírňující opatření a reakce na mimořádné situace u takové přepravy, |
| --- | --- |

—

nařízení upravující přepravu nebezpečných věcí v silničních tunelech a vhodná zmírňující opatření a reakce na mimořádné situace u takové přepravy,

| — | povědomí o bezpečnosti. |
| --- | --- |

—

povědomí o bezpečnosti.

Školení musí zahrnovat minimálně šest učebních bloků. Záznamy o školení řidiče uchovává zaměstnavatel a na žádost jsou zpřístupněny řidiči nebo příslušnému orgánu.

Článek 2

Platnost odchylky uvedené v článku 1 tohoto rozhodnutí skončí dne 26. září 2015.

Článek 3

Odchylka uvedená v článku 1 tohoto rozhodnutí se zveřejní v oddíle EHP Úředního věstníku Evropské unie a v dodatku EHP tohoto věstníku v souladu s bodem 6 protokolu č. 1 k Dohodě o EHP.

Úředního věstníku Evropské unie

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Norskému království a vstupuje v platnost po oznámení tomuto státu.

Článek 5

Toto rozhodnutí je závazné v anglickém znění.

V Bruselu dne 25. června 2013.

Za Kontrolní úřad ESVO

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

člen kolegia

Xavier LEWIS

ředitel

---

(1)  Článek 12 se použije pouze na silniční přepravu.

1

---