# Euroopa Liidu L 297/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.297.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 297 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide7. november 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.297.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 297

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide7. november 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1071/2013, 24. september 2013, rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2013/33) | 1 |
| | * | Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1072/2013, 24. september 2013, rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2013/34) | 51 |
| | * | Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1073/2013, 18. oktoober 2013, investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2013/38) | 73 |
| | * | Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1074/2013, 18. oktoober 2013, statistikaaruandluse nõuete kohta postipankadele, mis võtavad vastu hoiuseid euroala residentidest mitterahaloomeasutustelt (uuesti sõnastatud) (EKP/2013/39) | 94 |
| | * | Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1075/2013, 18. oktoober 2013, väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2013/40) | 107 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1071/2013, 24. september 2013, rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2013/33)

(EKP/2013/33)

1

*

Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1072/2013, 24. september 2013, rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2013/34)

(EKP/2013/34)

51

*

Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1073/2013, 18. oktoober 2013, investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2013/38)

(EKP/2013/38)

73

*

Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1074/2013, 18. oktoober 2013, statistikaaruandluse nõuete kohta postipankadele, mis võtavad vastu hoiuseid euroala residentidest mitterahaloomeasutustelt (uuesti sõnastatud) (EKP/2013/39)

(EKP/2013/39)

94

*

Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1075/2013, 18. oktoober 2013, väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2013/40)

(EKP/2013/40)

107

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 7.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 297/1

---

EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) nr 1071/2013,

24. september 2013,

rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuesti sõnastatud)

(EKP/2013/33)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 5,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (1), eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2531/98 kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt (2), eelkõige selle artikli 6 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 25/2009 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2008/32) (3) on oluliselt muudetud. Kuna määrust on vaja veelgi muuta, eelkõige seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (4), tuleb see selguse huvides uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 25/2009 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2008/32) (3) on oluliselt muudetud. Kuna määrust on vaja veelgi muuta, eelkõige seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (4), tuleb see selguse huvides uuesti sõnastada.

| (2) | Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannete täitmiseks tuleb koostada rahaloomeasutuste (RA) sektori koondbilanss. Selle peamine eesmärk on anda Euroopa Keskpangale (EKP) terviklik statistiline ülevaade rahapoliitilise keskkonna arengust ühtse majandusterritooriumina käsitletavates liikmesriikides, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid”). See statistika hõlmab koondfinantsvarasid ja -kohustusi positsioonide ja finantsvoogudena ning põhineb terviklikul ja homogeensel RAde sektoril ja andmeid esitaval üldkogumil; seda statistikat esitatakse korrapäraselt. Samuti on vaja piisavalt detailseid statistilisi andmeid, et tagada euroala rahaagregaatide ja vastaskirjete jätkuv analüüsikõlblikkus. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannete täitmiseks tuleb koostada rahaloomeasutuste (RA) sektori koondbilanss. Selle peamine eesmärk on anda Euroopa Keskpangale (EKP) terviklik statistiline ülevaade rahapoliitilise keskkonna arengust ühtse majandusterritooriumina käsitletavates liikmesriikides, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid”). See statistika hõlmab koondfinantsvarasid ja -kohustusi positsioonide ja finantsvoogudena ning põhineb terviklikul ja homogeensel RAde sektoril ja andmeid esitaval üldkogumil; seda statistikat esitatakse korrapäraselt. Samuti on vaja piisavalt detailseid statistilisi andmeid, et tagada euroala rahaagregaatide ja vastaskirjete jätkuv analüüsikõlblikkus.

| (3) | EKP peab Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjas (edaspidi „EKPSi põhikiri”) sätestatud tingimustel vastu võtma määrusi, kui see on vajalik EKPSi ülesannete täitmiseks, mis on määratletud EKPSi põhikirjas ja teatavatel juhtudel ka nõukogu poolt vastavalt lepingu artikli 129 lõikele 4 vastu võetud sätetes. |
| --- | --- |

(3)

EKP peab Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjas (edaspidi „EKPSi põhikiri”) sätestatud tingimustel vastu võtma määrusi, kui see on vajalik EKPSi ülesannete täitmiseks, mis on määratletud EKPSi põhikirjas ja teatavatel juhtudel ka nõukogu poolt vastavalt lepingu artikli 129 lõikele 4 vastu võetud sätetes.

| (4) | EKPSi põhikirja artikli 5.1 kohaselt peab EKP riikide keskpankade (RKPd) abiga koguma riikide pädevatelt asutustelt või otse majandustegevuses osalejatelt statistilist teavet, mis on vajalik EKPSi ülesannete täitmiseks. EKPSi põhikirja artikli 5.2 kohaselt täidavad RKPd võimalikult suures ulatuses artiklis 5.1 kirjeldatud ülesandeid. |
| --- | --- |

(4)

EKPSi põhikirja artikli 5.1 kohaselt peab EKP riikide keskpankade (RKPd) abiga koguma riikide pädevatelt asutustelt või otse majandustegevuses osalejatelt statistilist teavet, mis on vajalik EKPSi ülesannete täitmiseks. EKPSi põhikirja artikli 5.2 kohaselt täidavad RKPd võimalikult suures ulatuses artiklis 5.1 kirjeldatud ülesandeid.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 3 kohaselt peab EKP kindlaks määrama tegeliku andmeid esitava üldkogumi vaadeldavas üldkogumis ja ta võib vabastada teatavad andmeesitajate klassid osaliselt või täielikult statistiliste andmete esitamise nõuetest. Artikli 6 lõike 4 kohaselt võib EKP vastu võtta määrusi nende tingimuste täpsustamiseks, mille korral võib kasutada õigust kontrollida või korraldada statistilise teabe kohustuslikku kogumist. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 3 kohaselt peab EKP kindlaks määrama tegeliku andmeid esitava üldkogumi vaadeldavas üldkogumis ja ta võib vabastada teatavad andmeesitajate klassid osaliselt või täielikult statistiliste andmete esitamise nõuetest. Artikli 6 lõike 4 kohaselt võib EKP vastu võtta määrusi nende tingimuste täpsustamiseks, mille korral võib kasutada õigust kontrollida või korraldada statistilise teabe kohustuslikku kogumist.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 4 kohaselt peavad liikmesriigid korraldama oma statistiliste andmete kogumist ning tegema igakülgset koostööd EKPSiga, et tagada EKPSi põhikirja artiklist 5 tulenevate kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 4 kohaselt peavad liikmesriigid korraldama oma statistiliste andmete kogumist ning tegema igakülgset koostööd EKPSiga, et tagada EKPSi põhikirja artiklist 5 tulenevate kohustuste täitmine.

| (7) | RKPdel võib olla vajadus koguda tegelikult andmeid esitavalt üldkogumilt statistilist teavet, et täita EKP statistikanõudeid laiemas statistikaaruandluse raamistikus, mille RKPd loovad omal vastutusel vastavalt liidu või siseriiklikule õigusele või kehtiva tava kohaselt ja mis täidab ka muid statistilisi eesmärke, kui see ei kahjusta EKP statistikanõuete täitmist. Samuti võib see vähendada aruandluskoormust. Läbipaistvuse suurendamiseks on sellistel juhtudel asjakohane andmeesitajatele teatada, et andmeid kogutakse muudel statistilistel eesmärkidel. Konkreetsetel juhtudel võib EKP kasutada muudel eesmärkidel kogutud teavet oma nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

RKPdel võib olla vajadus koguda tegelikult andmeid esitavalt üldkogumilt statistilist teavet, et täita EKP statistikanõudeid laiemas statistikaaruandluse raamistikus, mille RKPd loovad omal vastutusel vastavalt liidu või siseriiklikule õigusele või kehtiva tava kohaselt ja mis täidab ka muid statistilisi eesmärke, kui see ei kahjusta EKP statistikanõuete täitmist. Samuti võib see vähendada aruandluskoormust. Läbipaistvuse suurendamiseks on sellistel juhtudel asjakohane andmeesitajatele teatada, et andmeid kogutakse muudel statistilistel eesmärkidel. Konkreetsetel juhtudel võib EKP kasutada muudel eesmärkidel kogutud teavet oma nõuete täitmiseks.

| (8) | Andmenõuded on kõige üksikasjalikumad, kui tehingupooled kuuluvad raha hoidvasse sektorisse. Üksikasjalikud andmed on nõutavad järgmise osas: a) hoiustega seonduvad kohustused allsektorite ja tähtaegade kaupa täiendavate jaotustega vääringute kohta, et võimaldada rahaagregaadiga M3 hõlmatud välisvaluuta osade arengu täpsemat analüüsi ja hõlbustada uuringuid, mis käsitlevad asendatavuse määra M3 välisvaluutas ja euros väljendatud osade vahel; b) laenud allsektorite, tähtaegade, eesmärkide, intressimäära muutuse ja vääringu kaupa, sest seda teavet peetakse rahandusanalüüsiks hädavajalikuks; c) seisud, mille puhul tehingupooleks on muud rahaloomeasutused, kui see on vajalik rahaloomeasutuste vaheliste summade tasaarveldamiseks või reservibaasi arvutamiseks; d) mitteeuroala residentidega (välismaailm) seotud seisud liigis „Üle kaheaastase tähtajaga tähtajalised hoiused”, „Etteteatamistähtajaga lõpetatavad üle kaheaastase tähtajaga hoiused” ja „Repotehingud” sellise reservibaasi arvutamiseks, mille suhtes kohaldatakse positiivset reservimäära; e) välismaailmaga seotud seisud hoiustega seonduvate kohustuste kogusumma kohta välispoolte teabe koostamiseks; f) hoiustega seonduvad kohustused ja laenud välismaailma osas alla ja üle üheaastase esialgse tähtaja põhjal maksebilansi ja rahastamiskontode jaoks. |
| --- | --- |

(8)

Andmenõuded on kõige üksikasjalikumad, kui tehingupooled kuuluvad raha hoidvasse sektorisse. Üksikasjalikud andmed on nõutavad järgmise osas: a) hoiustega seonduvad kohustused allsektorite ja tähtaegade kaupa täiendavate jaotustega vääringute kohta, et võimaldada rahaagregaadiga M3 hõlmatud välisvaluuta osade arengu täpsemat analüüsi ja hõlbustada uuringuid, mis käsitlevad asendatavuse määra M3 välisvaluutas ja euros väljendatud osade vahel; b) laenud allsektorite, tähtaegade, eesmärkide, intressimäära muutuse ja vääringu kaupa, sest seda teavet peetakse rahandusanalüüsiks hädavajalikuks; c) seisud, mille puhul tehingupooleks on muud rahaloomeasutused, kui see on vajalik rahaloomeasutuste vaheliste summade tasaarveldamiseks või reservibaasi arvutamiseks; d) mitteeuroala residentidega (välismaailm) seotud seisud liigis „Üle kaheaastase tähtajaga tähtajalised hoiused”, „Etteteatamistähtajaga lõpetatavad üle kaheaastase tähtajaga hoiused” ja „Repotehingud” sellise reservibaasi arvutamiseks, mille suhtes kohaldatakse positiivset reservimäära; e) välismaailmaga seotud seisud hoiustega seonduvate kohustuste kogusumma kohta välispoolte teabe koostamiseks; f) hoiustega seonduvad kohustused ja laenud välismaailma osas alla ja üle üheaastase esialgse tähtaja põhjal maksebilansi ja rahastamiskontode jaoks.

| (9) | Statistilise teabe kogumiseks rahaloomeasutuste väärtpaberiportfellide kohta peavad RKPd vastavalt Euroopa Keskpanga 17. oktoobri 2012. aasta määrusele (EL) nr 1011/2012 väärtpaberiosaluste statistika kohta (EKP/2012/24) (5) esitama kord kvartalis andmed väärtpaberite kaupa. Krediidiasutuste aruandluskoormuse vähendamiseks võivad RKPd käesolevas määruses ja määruses (EL) nr 1011/2012 (EKP/2012/24) sätestatud aruandlusnõudeid kombineerida. Rahaturufondide fondijuhtide koormuse kergendamiseks võivad RKPd lubada rahaturufondide aruandlust kooskõlas Euroopa Keskpanga 18. oktoobri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1073/2013 investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2013/38) (6). |
| --- | --- |

(9)

Statistilise teabe kogumiseks rahaloomeasutuste väärtpaberiportfellide kohta peavad RKPd vastavalt Euroopa Keskpanga 17. oktoobri 2012. aasta määrusele (EL) nr 1011/2012 väärtpaberiosaluste statistika kohta (EKP/2012/24) (5) esitama kord kvartalis andmed väärtpaberite kaupa. Krediidiasutuste aruandluskoormuse vähendamiseks võivad RKPd käesolevas määruses ja määruses (EL) nr 1011/2012 (EKP/2012/24) sätestatud aruandlusnõudeid kombineerida. Rahaturufondide fondijuhtide koormuse kergendamiseks võivad RKPd lubada rahaturufondide aruandlust kooskõlas Euroopa Keskpanga 18. oktoobri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1073/2013 investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2013/38) (6).

| (10) | EKP arvutab finantsvood väljendatuna kuulõpu aruandepäevadel esitatud seisude vahena, millest arvatakse maha selles vahes lisaks tehingutele muude tegurite mõjul toimunud muudatuste mõju. Andmeesitajate suhtes kehtiv nõue ei hõlma vahetuskursi muutusi, mida arvutab EKP või pärast EKPga konsulteerimist RKP andmeesitajate poolt vääringute kaupa esitatud varaandmete põhjal, ega ümberliigitamise kohandust, mida koguvad RKPd ise juba saadaolevatest erinevatest teabeallikatest. |
| --- | --- |

(10)

EKP arvutab finantsvood väljendatuna kuulõpu aruandepäevadel esitatud seisude vahena, millest arvatakse maha selles vahes lisaks tehingutele muude tegurite mõjul toimunud muudatuste mõju. Andmeesitajate suhtes kehtiv nõue ei hõlma vahetuskursi muutusi, mida arvutab EKP või pärast EKPga konsulteerimist RKP andmeesitajate poolt vääringute kaupa esitatud varaandmete põhjal, ega ümberliigitamise kohandust, mida koguvad RKPd ise juba saadaolevatest erinevatest teabeallikatest.

| (11) | Määruse (EÜ) nr 2531/98 artikliga 5 on antud EKP-le õigus vastu võtta määrusi ja otsuseid, millega vabastatakse asutused kohustusliku reservi nõudest, nähakse ette teistele asutustele võlgnetavate kohustuste reservibaasist välja- või mahaarvamise kord ning määratakse teatavate kohustuseliikide puhul muud reservimäärad. Määruse (EÜ) nr 2531/98 artikli 6 alusel on EKP-l õigus koguda asutustelt kohustusliku reservi nõude kohaldamiseks vajalikku teavet ning kontrollida asutuste esitatud teabe täpsust ja kvaliteeti, et tõendada kohustusliku reservi nõuete täitmist. Üldise aruandluskoormuse vähendamiseks on soovitav kasutada statistilist teavet kuubilansi kohta ka EKP kohustuslike reservide süsteemi kuuluvate krediidiasutuste reservibaasi regulaarseks arvutamiseks vastavalt Euroopa Keskpanga 12. septembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1745/2003 kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9) (7). |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 2531/98 artikliga 5 on antud EKP-le õigus vastu võtta määrusi ja otsuseid, millega vabastatakse asutused kohustusliku reservi nõudest, nähakse ette teistele asutustele võlgnetavate kohustuste reservibaasist välja- või mahaarvamise kord ning määratakse teatavate kohustuseliikide puhul muud reservimäärad. Määruse (EÜ) nr 2531/98 artikli 6 alusel on EKP-l õigus koguda asutustelt kohustusliku reservi nõude kohaldamiseks vajalikku teavet ning kontrollida asutuste esitatud teabe täpsust ja kvaliteeti, et tõendada kohustusliku reservi nõuete täitmist. Üldise aruandluskoormuse vähendamiseks on soovitav kasutada statistilist teavet kuubilansi kohta ka EKP kohustuslike reservide süsteemi kuuluvate krediidiasutuste reservibaasi regulaarseks arvutamiseks vastavalt Euroopa Keskpanga 12. septembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1745/2003 kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9) (7).

| (12) | Vaja on ette näha krediidiasutuste ühinemiste ja jagunemiste puhul kohaldatav konkreetne kord, et selgitada nende asutuste kohustusi seoses reservinõuetega. |
| --- | --- |

(12)

Vaja on ette näha krediidiasutuste ühinemiste ja jagunemiste puhul kohaldatav konkreetne kord, et selgitada nende asutuste kohustusi seoses reservinõuetega.

| (13) | EKP vajab teavet rahaloomeasutuste väärtpaberistamistehingute kohta euroala krediidi- ja laenuarengute tõlgendamiseks. See teave täiendab aruandlust, mis esitatakse Euroopa Keskpanga 18. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 1075/2013 (väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta) (EKP/2013/40) (8) alusel. |
| --- | --- |

(13)

EKP vajab teavet rahaloomeasutuste väärtpaberistamistehingute kohta euroala krediidi- ja laenuarengute tõlgendamiseks. See teave täiendab aruandlust, mis esitatakse Euroopa Keskpanga 18. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 1075/2013 (väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta) (EKP/2013/40) (8) alusel.

| (14) | Kuigi EKP poolt EKPSi põhikirja artikli 34.1 alusel vastu võetud määrused ei anna õigusi ega pane kohustusi liikmesriikidele, mille rahaühik ei ole euro (edaspidi „euroalavälised liikmesriigid”), kohaldatakse EKPSi põhikirja artiklit 5 nii euroala kui euroalaväliste liikmesriikide suhtes. Määruse (EÜ) nr 2533/98 põhjendus 17 osutab, et EKPSi põhikirja artiklist 5 koosmõjus Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3 tuleneb euroalaväliste liikmesriikide kohustus kavandada ja kohaldada riigi tasandil kõiki meetmeid, mida euroalavälised liikmesriigid peavad asjakohaseks selleks, et koguda EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks vajalikku statistilist teavet ning teha statistika valdkonnas õigeaegseid ettevalmistusi euroala liikmesriikideks saamisel. |
| --- | --- |

(14)

Kuigi EKP poolt EKPSi põhikirja artikli 34.1 alusel vastu võetud määrused ei anna õigusi ega pane kohustusi liikmesriikidele, mille rahaühik ei ole euro (edaspidi „euroalavälised liikmesriigid”), kohaldatakse EKPSi põhikirja artiklit 5 nii euroala kui euroalaväliste liikmesriikide suhtes. Määruse (EÜ) nr 2533/98 põhjendus 17 osutab, et EKPSi põhikirja artiklist 5 koosmõjus Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3 tuleneb euroalaväliste liikmesriikide kohustus kavandada ja kohaldada riigi tasandil kõiki meetmeid, mida euroalavälised liikmesriigid peavad asjakohaseks selleks, et koguda EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks vajalikku statistilist teavet ning teha statistika valdkonnas õigeaegseid ettevalmistusi euroala liikmesriikideks saamisel.

| (15) | Kohaldama peaks määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 8 sätestatud konfidentsiaalse statistilise teabe kaitsmise ja kasutamise nõudeid. |
| --- | --- |

(15)

Kohaldama peaks määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 8 sätestatud konfidentsiaalse statistilise teabe kaitsmise ja kasutamise nõudeid.

| (16) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 7 lõike 1 kohaselt on EKP-l õigus määrata sanktsioone andmeesitajatele, kes ei ole täitnud kohustusi, mis tulenevad EKP määrustest või otsustest, |
| --- | --- |

(16)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 7 lõike 1 kohaselt on EKP-l õigus määrata sanktsioone andmeesitajatele, kes ei ole täitnud kohustusi, mis tulenevad EKP määrustest või otsustest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „rahaloomeasutus”– residendist ettevõtja, kes kuulub mis tahes järgmisse sektorisse:

| a) | hoiuseid kaasavad ettevõtted:






  i) | krediidiasutused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 575/2013 (krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta) (9) artikli 4 lõike 1 punkti 1 määratlusele ja |
| --- | --- | --- |

a)

hoiuseid kaasavad ettevõtted:

i)

krediidiasutused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 575/2013 (krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta) (9) artikli 4 lõike 1 punkti 1 määratlusele ja

| ii) | hoiuseid kaasavad ettevõtted, mis ei ole krediidiasutused ning mis on:






  — | muud finantseerimisasutused, kes sisuliselt tegelevad finantsvahendusega ja mille tegevus on vastu võtta hoiuseid ja/või nende lähedasi asendajaid institutsioonilistelt üksustelt, mitte ainult rahaloomeasutustelt (rahaloomeasutusena liigitamise määrab rahaloomeasutuste emiteeritud instrumentide ja krediidiasutuste paigutatud hoiuste asendatavuse aste), ning anda laene ja/või investeerida väärtpaberitesse majanduslikus mõttes oma arvel, või |
| --- | --- | --- |

ii)

hoiuseid kaasavad ettevõtted, mis ei ole krediidiasutused ning mis on:

—

muud finantseerimisasutused, kes sisuliselt tegelevad finantsvahendusega ja mille tegevus on vastu võtta hoiuseid ja/või nende lähedasi asendajaid institutsioonilistelt üksustelt, mitte ainult rahaloomeasutustelt (rahaloomeasutusena liigitamise määrab rahaloomeasutuste emiteeritud instrumentide ja krediidiasutuste paigutatud hoiuste asendatavuse aste), ning anda laene ja/või investeerida väärtpaberitesse majanduslikus mõttes oma arvel, või

| — | e-raha asutused, kes e-raha emiteerides tegelevad peamiselt finantsvahendusega, või |
| --- | --- |

—

e-raha asutused, kes e-raha emiteerides tegelevad peamiselt finantsvahendusega, või

| b) | rahaturufondid vastavalt artiklile 2; |
| --- | --- |

b)

rahaturufondid vastavalt artiklile 2;

b)   „andmeesitaja” ja „resident”– tähendus kattub määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 määratlusega;

c)   „asjaomane RKP”– RKP euroala liikmesriigis, kus RA on resident;

d)   „finantsvahendusettevõte, FVC”– tähendus kattub määruse (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) artikli 1 määratlusega;

e)   „väärtpaberistamine”– järgmine tehing: a) traditsiooniline väärtpaberistamine vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 määratlusele ja/või b) väärtpaberistamine vastavalt määruse (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) artikli 1 määratlusele, millega kaasneb FVC-le väärtpaberistatud laenude võõrandamine;

f)   „e-raha asutus” ja „e-raha”– tähendus kattub Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/110/EÜ (10) artikli 2 lõigete 1 ja 2 määratlusega;

g)   „väärtuse vähendamine”– laenu halvenemise tõttu laenujäägi summa otsene vähendamine bilansis;

h)   „kustutamine”– laenu bilansilise jääkväärtuse vähendamine, millega kaasneb selle kustutamine bilansist;

i)   „haldur”– rahaloomeasutus, kelle tegevus on seotud väärtpaberistamise aluseks oleva või muul viisil üle antud laenuga, st põhisumma tagasimakse ja intressi kogumisega kohustatud isikutelt;

j)   „laenu võõrandamine”– laenu või laenude kogumi majanduslikus mõttes üleminek andmeesitajalt vastuvõtjale, kas omandi üleandmise või osaluse kaudu;

k)   „laenu omandamine”– laenu või laenude kogumi majanduslikus mõttes üleminek üleandjalt andmeesitajale, kas omandi üleandmise või osaluse kaudu;

l)   „kontsernisisesed positsioonid”– emaettevõttest ning kõigist selle otsesele või kaudsele kontrollile alluvatest euroala residentidest ettevõtetest koosnevale kontsernile kuuluvate euroala hoiuseid kaasavate ettevõtete vahelised positsioonid;

m)   „lihtsustatud aruandlusega asutus”– väike rahaloomeasutus, mille suhtes on tehtud erand vastavalt artikli 9 lõikele 1;

n)   „eemaldamine”– laenu või selle osa mittearvestamine seisudes, mis esitatakse I lisa 2. ja 3. osa alusel, sh selle eemaldamine seoses artikli 9 lõikes 4 osutatud erandi kohaldamise tõttu.

Artikkel 2

Rahaturufondide identifitseerimine

Rahaturufondidena käsitletakse kõikidele järgmistele kriteeriumidele vastavaid ühisinvesteerimisettevõtjaid, kui:

| a) | nende investeerimiseesmärk on fondi põhisumma säilitamine ja kasu teenimine rahaturuinstrumentide intressimääradelt; |
| --- | --- |

a)

nende investeerimiseesmärk on fondi põhisumma säilitamine ja kasu teenimine rahaturuinstrumentide intressimääradelt;

| b) | nad investeerivad rahaturuinstrumentidesse, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ (vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) (11) kriteeriumidele, või hoiustesse krediidiasutustes või kelle investeerimine tagab nende poolt investeeritava portfelli likviidsuse ja hinnatavuse samaväärsel alusel; |
| --- | --- |

b)

nad investeerivad rahaturuinstrumentidesse, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ (vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) (11) kriteeriumidele, või hoiustesse krediidiasutustes või kelle investeerimine tagab nende poolt investeeritava portfelli likviidsuse ja hinnatavuse samaväärsel alusel;

| c) | nad tagavad nende rahaturuinstrumentide, millesse nad investeerivad, hea kvaliteedi, mida hindab fondivalitseja. Rahaturuinstrumentide kvaliteeti hinnatakse muu hulgas järgmiste faktorite põhjal:






  i) | rahaturuinstrumendi krediidikvaliteet; |
| --- | --- | --- |

c)

nad tagavad nende rahaturuinstrumentide, millesse nad investeerivad, hea kvaliteedi, mida hindab fondivalitseja. Rahaturuinstrumentide kvaliteeti hinnatakse muu hulgas järgmiste faktorite põhjal:

i)

rahaturuinstrumendi krediidikvaliteet;

| ii) | rahaturuinstrumendi poolt esindatud varaliigi olemus; |
| --- | --- |

ii)

rahaturuinstrumendi poolt esindatud varaliigi olemus;

| iii) | struktureeritud finantsinstrumentide osas – struktureeritud finantstehinguga kaasnev tegevusrisk ja tehingupoole risk; |
| --- | --- |

iii)

struktureeritud finantsinstrumentide osas – struktureeritud finantstehinguga kaasnev tegevusrisk ja tehingupoole risk;

| iv) | likviidsusprofiil; |
| --- | --- |

iv)

likviidsusprofiil;

| d) | nad tagavad, et nende portfelli kaalutud keskmine tähtaeg (weighted average maturity, WAM) ei ületa kuut kuud ja kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg (weighted average life, WAL) ei ületa 12 kuud (vastavalt I lisa 1. osa 2. jaole); |
| --- | --- |

d)

nad tagavad, et nende portfelli kaalutud keskmine tähtaeg (weighted average maturity, WAM) ei ületa kuut kuud ja kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg (weighted average life, WAL) ei ületa 12 kuud (vastavalt I lisa 1. osa 2. jaole);

| e) | nad esitavad igapäevaselt oma aktsiate/osakute puhasväärtuse (net asset value, NAV) ja hinna arvutuse, samuti pakuvad igapäevaselt aktsiate/osakute ostmist ja lunastamist; |
| --- | --- |

e)

nad esitavad igapäevaselt oma aktsiate/osakute puhasväärtuse (net asset value, NAV) ja hinna arvutuse, samuti pakuvad igapäevaselt aktsiate/osakute ostmist ja lunastamist;

| f) | nende piirang väärtpaberitesse investeerimise lunastamise kuupäevani jäänud tähtaja osas on kaks aastat või vähem tingimusel, et järgmise intressimäära muutmise kuupäevani jäänud tähtaeg on 397 päeva või vähem, kusjuures ujuva intressimääraga väärtpaberid peavad põhinema rahaturu intressimääral või indeksil; |
| --- | --- |

f)

nende piirang väärtpaberitesse investeerimise lunastamise kuupäevani jäänud tähtaja osas on kaks aastat või vähem tingimusel, et järgmise intressimäära muutmise kuupäevani jäänud tähtaeg on 397 päeva või vähem, kusjuures ujuva intressimääraga väärtpaberid peavad põhinema rahaturu intressimääral või indeksil;

| g) | nad piirduvad investeerimisel teistesse fondidesse rahaturufondi mõistele vastavate fondidega; |
| --- | --- |

g)

nad piirduvad investeerimisel teistesse fondidesse rahaturufondi mõistele vastavate fondidega;

| h) | nad ei võta ei otseselt ega kaudselt positsioone aktsiakapitalis või kaupades, sh tuletisinstrumentide kaudu, ning kasutavad tuletisinstrumente ainult kooskõlas fondi rahaturu investeerimisstrateegiaga. Välisvaluutaga seotud tuletisinstrumente võib kasutada ainult riski maandamiseks. Emitendi vääringus (non-base) väärtpaberitesse võib investeerida ainult valuutariski täieliku maandamise korral; |
| --- | --- |

h)

nad ei võta ei otseselt ega kaudselt positsioone aktsiakapitalis või kaupades, sh tuletisinstrumentide kaudu, ning kasutavad tuletisinstrumente ainult kooskõlas fondi rahaturu investeerimisstrateegiaga. Välisvaluutaga seotud tuletisinstrumente võib kasutada ainult riski maandamiseks. Emitendi vääringus (non-base) väärtpaberitesse võib investeerida ainult valuutariski täieliku maandamise korral;

| i) | nende puhasväärtus on püsiv või kõikuv. |
| --- | --- |

i)

nende puhasväärtus on püsiv või kõikuv.

Artikkel 3

Tegelik andmeid esitav üldkogum

1.   Tegelik andmeid esitav üldkogum koosneb rahaloomeasutustest, kes on residendid euroala liikmesriikide territooriumil (kooskõlas II lisa 1. osaga).

2.   Tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse kuuluvate rahaloomeasutuste suhtes kohaldatakse statistikaaruandluse kõiki nõudeid, kui ei kohaldata artiklis 9 sätestatud erandeid.

3.   Rahaloomeasutuse määratlusele vastavad üksused kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse ka siis, kui nad ei kuulu määruse (EL) nr 575/2013 reguleerimisalasse.

4.   I lisa 2. osa punktis 5.7 osutatud rahaturufondide aktsiate/osakute valdajate residentsuse kohta statistilise teabe kogumisel koosneb tegelik andmeid esitav üldkogum ka teistest finantsvahendusettevõtetest, välja arvatud kindlustusseltsid ja pensionifondid (edaspidi „OFI”), kooskõlas mis tahes eranditega vastavalt artikli 9 lõike 2 punktile c, kui need on kohaldatavad. RKPd võivad käesoleva määruse kohaldamisel koostada tegeliku andmeid esitava üldkogumi osa moodustavate OFIde loetelu ja seda ajakohastada I lisa 2. osa punktis 5.7 sätestatud põhimõtete kohaselt.

Artikkel 4

Rahaloomeasutuste statistiline nimekiri

1.   EKP juhatus koostab rahaloomeasutuste statistilise nimekirja ja ajakohastab seda, võttes arvesse sageduste ja tähtaegadega seotud nõudeid, mis tulenevad selle nimekirja kasutamisest EKP kohustusliku reservi süsteemis. Rahaloomeasutuste statistilises nimekirjas tuleb osutada, kas RA suhtes kohaldatakse EKP kohustusliku reservi süsteemi. Kõnealune rahaloomeasutuste nimekiri peab olema ajakohane, täpne, võimalikult homogeenne ja statistiliste eesmärkide seisukohalt piisavalt stabiilne.

2.   RKPd ja EKP teevad rahaloomeasutuste statistilise nimekirja ja selle ajakohastused andmeesitajatele kättesaadavaks asjakohasel viisil, sealhulgas elektrooniliselt, interneti kaudu või andmeesitaja taotluse korral paberkandjal.

3.   Rahaloomeasutuste statistiline nimekiri on koostatud ainult teavitamise eesmärgil. Kui nimekirja uusim kättesaadav versioon on ebatäpne, ei rakenda EKP sanktsioone ühegi üksuse suhtes, kes ei ole oma statistikaaruandluse nõudeid kohaselt täitnud, kui asjaomane üksus kasutas ebatäpset nimekirja heauskselt.

Artikkel 5

Statistikaaruandluse nõuded

1.   Tegelik andmeid esitav üldkogum teatab selle liikmesriigi keskpangale, mille resident rahaloomeasutus on: a) igakuised kuulõpu bilansi ja b) igakuiste agregeeritud ümberhindluskohanduste seisud. Agregeeritud ümberhindluskohanduste aruandlus esitatakse laenude kustutamise/vähendamise osas ja väärtpaberite hinna ümberhindamise osas. Täiendavad andmed teatavate bilansikirjete kohta esitatakse kord kvartalis või aastas. RKPd võivad koguda kvartaliandmeid igakuiselt, kui see aitab parandada andmete koostamist. Nõutav statistiline teave on täpsustatud käesoleva määruse I lisas.

2.   RKPd võivad RAde poolt emiteeritud ja hoitavate väärtpaberite kohta nõutavat statistilist teavet koguda väärtpaberite kaupa (security-by-security basis), kui lõikes 1 osutatud andmed saab tuletada kooskõlas IV lisas sätestatud statistika miinimumnõuetega.

3.   RAd esitavad vastavalt I lisa 4. osa tabelis 1A sätestatud miinimumnõuetele igakuiseid ümberhindamise kohandusi käsitlevad andmed EKP poolt nõutava täieliku andmekogumi kohta. RKPd võivad koguda lisaandmeid, mida miinimumnõuded ei hõlma. Need lisaandmed võivad käsitleda tabelis 1A märgitud jaotusi, mis ei kuulu „Miinimumnõuete” hulka.

4.   EKP võib nõuda selgitavat teavet RKP poolt kogutud kohanduste andmete kohta liigis „Ümberliigitamine ja muud kohandused”.

5.   EKP võib kohaldada sanktsioone andmeesitajate suhtes, kes ei täida käesolevas määruses sätestatud statistikaaruandluse nõudeid, kooskõlas 19. augusti 2010. aasta otsusega EKP/2010/10 statistikaaruandluse nõuete eiramise kohta (12).

Artikkel 6

Täiendavad statistikaaruandluse nõuded seoses laenude väärtpaberistamise ja muu laenude üleminekuga

RAd esitavad järgmise teabe:

| a) | aruandlusperioodi jooksul teostatud laenude väärtpaberistamise ja muu laenude ülemineku netovood, vastavalt I lisa 5. osa punktile 2; |
| --- | --- |

a)

aruandlusperioodi jooksul teostatud laenude väärtpaberistamise ja muu laenude ülemineku netovood, vastavalt I lisa 5. osa punktile 2;

| b) | aruandlusperioodi lõpu seisud ja vastaval perioodil tehtud finantstehingud, v.a laenude võõrandamine ja omandamine, väärtpaberistatud ja bilansist eemaldatud laenude osas, mille puhul RA tegutseb haldurina, vastavalt I lisa 5. osa punktile 3; RKPd võivad aruandluskohustust laiendada kõikidele RAde hallatavatele bilansist eemaldatud laenudele, mis on väärtpaberistatud või muul viisil üle antud; |
| --- | --- |

b)

aruandlusperioodi lõpu seisud ja vastaval perioodil tehtud finantstehingud, v.a laenude võõrandamine ja omandamine, väärtpaberistatud ja bilansist eemaldatud laenude osas, mille puhul RA tegutseb haldurina, vastavalt I lisa 5. osa punktile 3; RKPd võivad aruandluskohustust laiendada kõikidele RAde hallatavatele bilansist eemaldatud laenudele, mis on väärtpaberistatud või muul viisil üle antud;

| c) | kvartalilõpu seisud kõikide laenude osas, mille puhul RA tegutseb väärtpaberistamise haldurina, vastavalt I lisa 5. osa punktile 4; |
| --- | --- |

c)

kvartalilõpu seisud kõikide laenude osas, mille puhul RA tegutseb väärtpaberistamise haldurina, vastavalt I lisa 5. osa punktile 4;

| d) | rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 39 (IAS 39), rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi 9 (IFRS 9) või samalaadsete riigisiseste raamatupidamisreeglite kohaldamisel perioodi lõpu seisud seoses laenudega, mis võõrandati väärtpaberistamise teel, mida ei ole bilansist eemaldatud, vastavalt I lisa 5. osa punktile 5. |
| --- | --- |

d)

rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 39 (IAS 39), rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi 9 (IFRS 9) või samalaadsete riigisiseste raamatupidamisreeglite kohaldamisel perioodi lõpu seisud seoses laenudega, mis võõrandati väärtpaberistamise teel, mida ei ole bilansist eemaldatud, vastavalt I lisa 5. osa punktile 5.

Artikkel 7

Tähtajalisus

1.   RKPd otsustavad, millal ning millise perioodilisusega nad peavad andmeesitajatelt andmed saama, et pidada kinni käesolevas määruses allpool märgitud tähtaegadest, võttes arvesse EKP kohustusliku reservi süsteemi kohaldamisel nõutavat tähtajalisust, ning teavitavad sellest andmeesitajaid.

2.   RKPd esitavad statistika kuuandmed EKP-le 15. tööpäeva lõpuks pärast selle kuu lõppu, mille kohta andmed esitatakse.

3.   RKPd esitavad statistika kvartaliandmed EKP-le 28. tööpäeva lõpuks pärast selle kvartali lõppu, mille kohta andmed esitatakse.

Artikkel 8

Raamatupidamiseeskirjad statistikaaruandluses

1.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, järgivad rahaloomeasutused käesolevale määrusele vastavas aruandluses raamatupidamiseeskirju, mis on sätestatud riigi õigusnormides, millega on võetud üle nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamise ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (13), ja muudes kohaldatavates rahvusvahelistes standardites.

2.   Andmed hoiustega seonduvate kohustuste ja laenude kohta esitatakse laenu põhisumma kuulõpu seisuna. See summa ei võta arvesse laenu kustutamist ja väärtuse vähendamist kohaldatava raamatupidamistava alusel. Hoiustega seonduvaid kohustuste ja laenude andmeid ei tasaarvestata mis tahes muu vara või kohustustega.

3.   Varad ja kohustused esitatakse statistikaaruannetes brutosummas, ilma et see piiraks euroala liikmesriikides kehtivate raamatupidamistavade ja tasaarvelduseeskirjade kohaldamist.

4.   RKPd võivad lubada proviseeritud laenude aruandlust, millest on maha arvatud eraldised, ja ostetud laenude aruandlust soetamisel kokkulepitud hinnaga, kui sellist aruandlusviisi kasutavad kõik residentidest andmeesitajad.

Artikkel 9

Erandid

1.   Väikestele rahaloomeasutustele võib teha erandeid järgmiselt:

| a) | RKPd võivad teha erandeid väikestele rahaloomeasutustele, kui nende kogumaht riigi RAde bilansiseisus ei ületa 5 %; |
| --- | --- |

a)

RKPd võivad teha erandeid väikestele rahaloomeasutustele, kui nende kogumaht riigi RAde bilansiseisus ei ületa 5 %;

| b) | krediidiasutuste puhul vähendab punktis a osutatud erand statistikaaruandluse nõudeid juhul, kui erandit kohaldatakse, ilma et see mõjutaks III lisas sätestatud kohustusliku reservi arvutamise nõudeid; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuste puhul vähendab punktis a osutatud erand statistikaaruandluse nõudeid juhul, kui erandit kohaldatakse, ilma et see mõjutaks III lisas sätestatud kohustusliku reservi arvutamise nõudeid;

| c) | kui punktis a osutatud erandit kohaldatakse väikestele RAdele, kogub RKP vähemalt kogubilansi aastaandmeid, et võimaldada jälgida väikeste andmeesitajate kogumahtu riigi RAde bilansiseisus; |
| --- | --- |

c)

kui punktis a osutatud erandit kohaldatakse väikestele RAdele, kogub RKP vähemalt kogubilansi aastaandmeid, et võimaldada jälgida väikeste andmeesitajate kogumahtu riigi RAde bilansiseisus;

| d) | ilma et see piiraks punkti a kohaldamist, võivad RKPd anda erandeid krediidiasutustele, kes ei kuulu punktide a ja b kohaldamisalasse, ning vähendada nende aruandluskoormust kooskõlas I lisa 6. osas sätestatud nõuetega, juhul kui nende kogumaht riigi RAde bilansiseisus ei ületa 10 % riigi RAde bilansist ega 1 % euroala RAde bilansist; |
| --- | --- |

d)

ilma et see piiraks punkti a kohaldamist, võivad RKPd anda erandeid krediidiasutustele, kes ei kuulu punktide a ja b kohaldamisalasse, ning vähendada nende aruandluskoormust kooskõlas I lisa 6. osas sätestatud nõuetega, juhul kui nende kogumaht riigi RAde bilansiseisus ei ületa 10 % riigi RAde bilansist ega 1 % euroala RAde bilansist;

| e) | selleks et vajadusel anda ja tühistada erandeid iga aasta alguses, peavad RKPd õigeaegselt kontrollima, et punktides a ja d sätestatud tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

e)

selleks et vajadusel anda ja tühistada erandeid iga aasta alguses, peavad RKPd õigeaegselt kontrollima, et punktides a ja d sätestatud tingimused on täidetud;

| f) | väikestel RAdel on õigus erandeid mitte kasutada ning täita aruandlusnõudeid täies mahus. |
| --- | --- |

f)

väikestel RAdel on õigus erandeid mitte kasutada ning täita aruandlusnõudeid täies mahus.

2.   RKPd võivad rahaloomeasutustele teha erandeid järgmiselt:

| a) | RKPd võivad vabastada rahaturufondid artikli 5 lõikes 1 sätestatud statistikaaruandluse nõuetest, kui rahaturufondid esitavad bilansiandmed kooskõlas määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) artikliga 5, mille suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:






  i) | rahaturufondid esitavad need andmed igakuiselt kooskõlas määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) I lisas sätestatud kombineeritud meetodiga ja artiklis 9 sätestatud ajal ja |
| --- | --- | --- |

a)

RKPd võivad vabastada rahaturufondid artikli 5 lõikes 1 sätestatud statistikaaruandluse nõuetest, kui rahaturufondid esitavad bilansiandmed kooskõlas määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) artikliga 5, mille suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:

i)

rahaturufondid esitavad need andmed igakuiselt kooskõlas määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) I lisas sätestatud kombineeritud meetodiga ja artiklis 9 sätestatud ajal ja

| ii) | rahaturufondid esitavad kuulõpu seisud rahaturufondide aktsiate/osakute kohta kooskõlas artikli 7 lõikes 2 sätestatud tähtajalisuse nõuetega; |
| --- | --- |

ii)

rahaturufondid esitavad kuulõpu seisud rahaturufondide aktsiate/osakute kohta kooskõlas artikli 7 lõikes 2 sätestatud tähtajalisuse nõuetega;

| b) | RKPd võivad rahaloomeasutustele teha erandeid ka järgmiste statistikaaruandluse nõuete osas:






  i) | koondandmete esitamine järgmiste positsioonide kohta: 1) keskpankade ja hoiuseid kaasavate ettevõtete hoiused ja neile antud laenud; 2) tehingupoolte sektorite, v.a mittefinantsettevõtete sektor, hoiused ja neile antud laenud esialgsete tähtaegade kaupa ja 3) euroalasisesed piiriülesed hoiused ja laenud riikide ja sektorite kaupa; |
| --- | --- | --- |

b)

RKPd võivad rahaloomeasutustele teha erandeid ka järgmiste statistikaaruandluse nõuete osas:

i)

koondandmete esitamine järgmiste positsioonide kohta: 1) keskpankade ja hoiuseid kaasavate ettevõtete hoiused ja neile antud laenud; 2) tehingupoolte sektorite, v.a mittefinantsettevõtete sektor, hoiused ja neile antud laenud esialgsete tähtaegade kaupa ja 3) euroalasisesed piiriülesed hoiused ja laenud riikide ja sektorite kaupa;

| ii) | koondandmete esitamine laenudelt ja hoiustelt kogunenud intressi kohta; |
| --- | --- |

ii)

koondandmete esitamine laenudelt ja hoiustelt kogunenud intressi kohta;

| iii) | andmete esitamine kindlustusettevõtete ja pensionifondide varade ja kohustuste positsioonide kohta sektorite kaupa; |
| --- | --- |

iii)

andmete esitamine kindlustusettevõtete ja pensionifondide varade ja kohustuste positsioonide kohta sektorite kaupa;

| iv) | andmete esitamine kontsernisiseste positsioonide, laenude ja hoiuste kohta; |
| --- | --- |

iv)

andmete esitamine kontsernisiseste positsioonide, laenude ja hoiuste kohta;

| c) | RKPd võivad teha statistikaaruandluse kohustuse osas erandeid rahaturufondide aktsiate/osakute valdajate residentsuse suhtes:






  i) | kui rahaturufondide aktsiad/osakud emiteeritakse esmakordselt või kui turu arengu tõttu tuleb aruandlusvarianti või -variantide kombinatsiooni muuta (vt määratlus I lisa 2. osa punkti 5.7 alapunktis b), võivad riikide keskpangad teha üheks aastaks erandeid I lisa 2. osa punktis 5.7 sätestatud statistikaaruandluse nõuete osas, või |
| --- | --- | --- |

c)

RKPd võivad teha statistikaaruandluse kohustuse osas erandeid rahaturufondide aktsiate/osakute valdajate residentsuse suhtes:

i)

kui rahaturufondide aktsiad/osakud emiteeritakse esmakordselt või kui turu arengu tõttu tuleb aruandlusvarianti või -variantide kombinatsiooni muuta (vt määratlus I lisa 2. osa punkti 5.7 alapunktis b), võivad riikide keskpangad teha üheks aastaks erandeid I lisa 2. osa punktis 5.7 sätestatud statistikaaruandluse nõuete osas, või

| ii) | kui nõutavat statistilist teavet rahaturufondide aktsiate/osakute valdajate residentsuse kohta kogutakse vastavalt I lisa 2. osa punktile 5.7 muudest kättesaadavatest allikatest. RKPd kontrollivad selle tingimuse täitmist aegsasti, et vajaduse korral saaks iga aasta algusest jõustada EKP nõusolekul erandeid või need tühistada. |
| --- | --- |

ii)

kui nõutavat statistilist teavet rahaturufondide aktsiate/osakute valdajate residentsuse kohta kogutakse vastavalt I lisa 2. osa punktile 5.7 muudest kättesaadavatest allikatest. RKPd kontrollivad selle tingimuse täitmist aegsasti, et vajaduse korral saaks iga aasta algusest jõustada EKP nõusolekul erandeid või need tühistada.

3.   Rahaloomeasutustele võib teha erandeid ümberhindluskohandustest teatamise suhtes järgmiselt:

| a) | RKPd võivad teha erandeid rahaturufondide ümberhindluskohandustest teatamise suhtes, kõrvaldades nõude teatada rahaturufondide ümberhindluskohandustest, ilma et see piiraks lõiget 1; |
| --- | --- |

a)

RKPd võivad teha erandeid rahaturufondide ümberhindluskohandustest teatamise suhtes, kõrvaldades nõude teatada rahaturufondide ümberhindluskohandustest, ilma et see piiraks lõiget 1;

| b) | RKPd võivad teha erandeid väärtpaberite hinna ümberhindamise sageduse ja tähtaegade suhtes ning nõuda neid andmeid kord kvartalis ja samasuguse tähtajaga nagu kvartaliseisude andmete puhul järgmistel tingimustel:






  i) | eri hindamismeetodeid kasutavad andmeesitajad esitavad RKPdele asjakohase teabe hindamistavade kohta, sealhulgas koguselised näitajad selle kohta, kui suur on nende hoitavate instrumentide protsentuaalne maht, ja |
| --- | --- | --- |

b)

RKPd võivad teha erandeid väärtpaberite hinna ümberhindamise sageduse ja tähtaegade suhtes ning nõuda neid andmeid kord kvartalis ja samasuguse tähtajaga nagu kvartaliseisude andmete puhul järgmistel tingimustel:

i)

eri hindamismeetodeid kasutavad andmeesitajad esitavad RKPdele asjakohase teabe hindamistavade kohta, sealhulgas koguselised näitajad selle kohta, kui suur on nende hoitavate instrumentide protsentuaalne maht, ja

| ii) | kui on toimunud oluline ümberhindamine, on RKPdel õigus nõuda andmeesitajatelt lisateavet selle kuu kohta, millal see toimus; |
| --- | --- |

ii)

kui on toimunud oluline ümberhindamine, on RKPdel õigus nõuda andmeesitajatelt lisateavet selle kuu kohta, millal see toimus;

| c) | RKPd võivad anda erandeid seoses väärtpaberite ümberhindamise aruandlusega, sh võib sellest aruandlusest täielikult vabastada, krediidiasutustele, kes esitavad väärtpaberite kuuseisud väärtpaberite kaupa (security-by-security basis) järgmistel tingimustel:






  i) | aruandlus hõlmab iga väärtpaberi kohta väärtpaberite bilansis kajastamise väärtuse ja |
| --- | --- | --- |

c)

RKPd võivad anda erandeid seoses väärtpaberite ümberhindamise aruandlusega, sh võib sellest aruandlusest täielikult vabastada, krediidiasutustele, kes esitavad väärtpaberite kuuseisud väärtpaberite kaupa (security-by-security basis) järgmistel tingimustel:

i)

aruandlus hõlmab iga väärtpaberi kohta väärtpaberite bilansis kajastamise väärtuse ja

| ii) | väärtpaberite osas, millel puuduvad avalikult kättesaadavad tunnuskoodid, peab aruandlus hõlmama teavet instrumendi liigi, tähtaja ja emitendi kohta, mis on piisav vähemalt I lisa 5. osas osutatud jaotuse miinimumnõuete tuletamiseks. |
| --- | --- |

ii)

väärtpaberite osas, millel puuduvad avalikult kättesaadavad tunnuskoodid, peab aruandlus hõlmama teavet instrumendi liigi, tähtaja ja emitendi kohta, mis on piisav vähemalt I lisa 5. osas osutatud jaotuse miinimumnõuete tuletamiseks.

4.   Rahaloomeasutustele võib teha erandeid nende laenude statistikaaruandluse suhtes, mis võõrandatakse väärtpaberistamise teel.

Asjaomased RKPd võivad lubada rahvusvahelist raamatupidamisstandardit 39 (IAS 39), rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit 9 (IFRS 9) või samalaadseid riigi raamatupidamisreegleid kohaldavatel RAdel I lisa 2. ja 3. osas nõutavatest positsioonidest välja jätta väärtpaberistamise teel võõrandatud laenud; see peab toimuma kooskõlas riigi tavaga ja tingimusel, et seda kohaldatakse kõikide residentidest RAde suhtes.

5.   RKPd võivad teha rahaloomeasutustele erandeid euroalaväliste liikmesriikidega seotud teatavate kvartaliseisude esitamise suhtes.

Kui kõrgemal tasandil kogutud andmete agregeerimine näitab, et positsioonid mingi euroalavälise liikmesriigi residentideks olevate tehingupoolte suhtes või positsioonid euroalavälise liikmesriigi vääringu suhtes on väheolulised, võib RKP otsustada mitte nõuda andmeid seoses selle liikmesriigiga. RKP peab andmeesitajale mis tahes sellisest otsusest teatama.

Artikkel 10

Miinimumnõuded ja riigisisene aruandluskord

1.   Andmeesitajad peavad järgima nende suhtes kohaldatavaid statistikaaruandluse nõudeid, mis on kooskõlas IV lisas sätestatud edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja andmete parandamist käsitlevate miinimumnõuetega.

2.   RKPd määratlevad ja rakendavad riigi erisusi arvestades aruandlusnõudeid, mida tegelik andmeid esitav üldkogum peab järgima. RKPd tagavad, et see aruandluskord võimaldab saada nõutava statistilise teabe ja täpselt kontrollida edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja andmete parandamist käsitlevate IV lisas sätestatud miinimumnõuete järgimist.

Artikkel 11

Ühinemine, jagunemine ja ümberkujundamine

Ühinemise, jagunemise või muu ümberkujundamise puhul, mis võib mõjutada andmeesitaja statistikakohustuste täitmist, teatab tegelik andmeesitaja pärast seda, kui sellise toimingu läbiviimise kavatsus on avalikustatud, ja aegsasti enne ühinemise, jagunemise või ümberkorralduse jõustumist, asjaomasele RKP-le käesolevas määruses sätestatud statistilise aruandluse nõuete täitmiseks kavandatud korra.

Artikkel 12

Esitatud statistilise teabe kasutamine kohustusliku reservi kohaldamisel

1.   Krediidiasutuste poolt käesoleva määruse kohaselt esitatud statistilist teavet kasutab iga krediidiasutus oma reservibaasi arvutamiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9). Iga krediidiasutus kasutab seda teavet eelkõige selleks, et kontrollida oma reservi hoidmise nõude täitmist hoidmisperioodil.

2.   Lihtsustatud aruandlusega väikeste asutuste reservibaasiandmed reservi kolme hoidmisperioodi kohta põhinevad kvartalilõpu andmetel, mida RKPd on kogunud 28 tööpäeva jooksul pärast selle kvartali lõppu, mida need andmed hõlmavad.

3.   EKP kohustuslike reservide süsteemi kohaldamise III lisas sätestatud erinõudeid kohaldatakse vastuolu korral määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) sätete asemel.

4.   EKP ja krediidiasutuste likviidsuse juhtimise hõlbustamiseks kinnitatakse reservinõuded hiljemalt reservide hoidmisperioodi esimesel päeval; siiski võib erandjuhtudel tekkida vajadus, et krediidiasutused teataksid reservibaasi või kinnitatud reservinõuete parandamisest. Reservinõuete kinnitamise või tunnustamise kord ei piira andmeesitajate kohustust edastada alati õiget statistilist teavet ja parandada juba edastatud ebaõige statistiline teave esimesel võimalusel.

Artikkel 13

Statistilise teabe kontrollimine ja kohustuslik kogumine

RKPdel on õigus kontrollida või kohustuslikus korras koguda teavet, mille andmeesitajad peavad esitama käesoleva määruse kohaselt, ilma et see piiraks nende õiguste kasutamist EKP poolt. Eelkõige kasutavad RKPd seda õigust juhul, kui tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse kuuluv asutus ei täida IV lisas sätestatud miinimumnõudeid edastamise, täpsuse, mõistete vastavuse ja andmete parandamise kohta.

Artikkel 14

Aruandluse algus

1.   Aruandlus algab käesoleva määruse alusel 2014. aasta detsembri andmetega.

2.   I lisa 3. osa tabeli 3 nende lahtrite osas, mis puudutavad euroala liikmesriike, algab kvartaliandmete aruandlus käesoleva määruse alusel esimestest kvartaliandmetest pärast nendes liikmesriikides euro kasutuselevõtu kuupäeva.

3.   I lisa 3. osa tabelite 3 ja 4 nende lahtrite osas, mis puudutavad euroalaväliseid liikmesriike, algab kvartaliandmete aruandlus käesoleva määruse alusel esimestest kvartaliandmetest pärast nende Euroopa Liiduga liitumise kuupäeva. Kui asjaomane RKP otsustab mitte nõuda esimesi aruandeid ebaoluliste andmete kohta alates esimestest kvartaliandmetest pärast asjaomase riigi või asjaomaste riikide ühinemist Euroopa Liiduga, algab aruandlus 12 kuu möödudes sellest, kui RKP andmeesitajatele andmete nõudmisest teatab.

Artikkel 15

Kehtetuks tunnistamine

1.   Määrus (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.

2.   Viited kehtetuks tunnistatud määrusele loetakse viideteks käesolevale määrusele VI lisas sätestatud vastavustabeli kohaselt.

Artikkel 16

Lõppsäte

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides kooskõlas aluslepingutega.

Frankfurt Maini ääres, 24. september 2013

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 1.

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2009, lk 14.

3

(4)  ELT L 174, 26.6.2013, lk 1.

4

(5)  ELT L 305, 1.11.2012, lk 6.

5

(6)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 73.

6

Euroopa Liidu Teataja

(7)  ELT L 250, 2.10.2003, lk 10.

7

(8)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 107.

8

Euroopa Liidu Teataja

(9)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

9

(10)  ELT L 267, 10.10.2009, lk 7.

10

(11)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.

11

(12)  ELT L 226, 28.8.2010, lk 48.

12

(13)  EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1.

13

---

I LISA

RAHALOOMEASUTUSED JA STATISTIKAARUANDLUSE NÕUDED

Sissejuhatus

Rahaloomeasutuste sektori bilanssi hõlmav liikmesriikide, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid”), statistikasüsteem koosneb kahest järgmisest põhiosast:

| a) | rahaloomeasutuste statistiline nimekiri (teatavate rahaloomeasutuste identifitseerimise kohta vt 1. osa) ja |
| --- | --- |

a)

rahaloomeasutuste statistiline nimekiri (teatavate rahaloomeasutuste identifitseerimise kohta vt 1. osa) ja

| b) | nende rahaloomeasutuste poolt kord kuus, kvartalis ja aastas esitatava statistilise teabe määratlus (vt 2. kuni 7. osa). |
| --- | --- |

b)

nende rahaloomeasutuste poolt kord kuus, kvartalis ja aastas esitatava statistilise teabe määratlus (vt 2. kuni 7. osa).

Rahaloomeasutuste bilansi kohta täieliku teabe saamiseks on samuti vaja kehtestada teatavad statistikaaruandluse nõuded investeerimisfondidele (IFd), mis ei ole rahaturufondid, ja muudele finantsvahendusettevõtetele peale kindlustusseltside ja pensionifondide (edaspidi „OFId”), kui nad osalevad rahaturufondide (money market funds, MMF) aktsiaid/osakuid hõlmavas finantstegevuses. Seda statistilist teavet koguvad riikide keskpangad (RKPd) RAdelt, IFdelt ja OFIdelt 2. osas sätestatud piires vastavalt siseriiklikule korrale, mis põhineb artiklis 1 ja II lisas sätestatud ühtlustatud määratlustel ja liigitustel.

Baasraha koosneb ringluses olevatest pangatähtedest ja müntidest ning rahaloomeasutuste muudest rahalistest kohustustest (hoiused ja muud finantsinstrumendid, mis on hoiuste lähedased asendajad). Baasraha vastaskirjed koosnevad kõikidest rahaloomeasutuse bilansi ülejäänud kirjetest. EKP koostab ka finantsvoogude statistika, mis tuletatakse andmetest seisude kohta ja muudest andmetest, kaasa arvatud rahaloomeasutuste edastatud andmed (vt 5. osa).

EKP nõuete kokkuvõte on toodud 8. osas.

1.   OSA

Teatavate rahaloomeasutuste identifitseerimine

1.   JAGU

Teatavate rahaloomeasutuste identifitseerimine hoiuste asendatavuse põhimõtete järgi

| 1.1. | Finantsasutused, mis ei ole krediidiasutused ja mis emiteerivad hoiuste lähedaseks asendajaks peetavaid finantsinstrumente, liigitatakse rahaloomeasutusteks, kui nad muudes aspektides vastavad rahaloomeasutuse määratlusele. Selle liigituse aluseks olev kriteerium on hoiuste asendatavus (st see, kas kohustused liigitatakse hoiusteks), mille kindlakstegemisel lähtutakse nende likviidsusest, mis hõlmab arveldatavust, konverteeritavust, väärtuse püsivust ja turustatavust, arvestades asjakohastel puhkudel nende emiteerimise tähtaega.
  Neid hoiuste asendatavuse kriteeriume kohaldatakse ka selleks, et määrata, kas kohustused tuleks liigitada hoiusteks, v.a juhul, kui sellise kohustuse jaoks on olemas eraldi liik. |
| --- | --- |

1.1.

Finantsasutused, mis ei ole krediidiasutused ja mis emiteerivad hoiuste lähedaseks asendajaks peetavaid finantsinstrumente, liigitatakse rahaloomeasutusteks, kui nad muudes aspektides vastavad rahaloomeasutuse määratlusele. Selle liigituse aluseks olev kriteerium on hoiuste asendatavus (st see, kas kohustused liigitatakse hoiusteks), mille kindlakstegemisel lähtutakse nende likviidsusest, mis hõlmab arveldatavust, konverteeritavust, väärtuse püsivust ja turustatavust, arvestades asjakohastel puhkudel nende emiteerimise tähtaega.

Neid hoiuste asendatavuse kriteeriume kohaldatakse ka selleks, et määrata, kas kohustused tuleks liigitada hoiusteks, v.a juhul, kui sellise kohustuse jaoks on olemas eraldi liik.

| 1.2. | Hoiuste asendatavuse kindlakstegemisel ja kohustuste liigitamisel hoiusteks kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „arveldatavus” – võimalus kasutusele võtta finantsinstrumenti paigutatud vahendeid eri makseviiside, näiteks tšekkide, ülekandekorralduste, otsearvelduste või muude samalaadsete vahendite abil; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Hoiuste asendatavuse kindlakstegemisel ja kohustuste liigitamisel hoiusteks kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„arveldatavus” – võimalus kasutusele võtta finantsinstrumenti paigutatud vahendeid eri makseviiside, näiteks tšekkide, ülekandekorralduste, otsearvelduste või muude samalaadsete vahendite abil;

| b) | „konverteeritavus” – võimalus konverteerida finantsinstrumente rahasse või arveldushoiustesse, võttes arvesse sellest tulenevaid kulusid; majandusliku kasu kaotamist sellise konverteerimise puhul võib käsitada likviidsusastet vähendava piiranguna; |
| --- | --- |

b)

„konverteeritavus” – võimalus konverteerida finantsinstrumente rahasse või arveldushoiustesse, võttes arvesse sellest tulenevaid kulusid; majandusliku kasu kaotamist sellise konverteerimise puhul võib käsitada likviidsusastet vähendava piiranguna;

| c) | „väärtuse püsivus” – eelteave finantsinstrumendi täpse likvideerimisväärtuse kohta riigi vääringus; |
| --- | --- |

c)

„väärtuse püsivus” – eelteave finantsinstrumendi täpse likvideerimisväärtuse kohta riigi vääringus;

| d) | „turustatavaks” loetakse väärtpabereid, mida reguleeritud turgudel regulaarselt noteeritakse ja millega nendel turgudel kaubeldakse. Avatud investeerimisfondide aktsiatel puudub turg selle tavatähenduses. Investorid teavad siiski aktsiate igapäevast noteeringut ja võivad selle hinnaga rahalisi vahendeid välja võtta. |
| --- | --- |

d)

„turustatavaks” loetakse väärtpabereid, mida reguleeritud turgudel regulaarselt noteeritakse ja millega nendel turgudel kaubeldakse. Avatud investeerimisfondide aktsiatel puudub turg selle tavatähenduses. Investorid teavad siiski aktsiate igapäevast noteeringut ja võivad selle hinnaga rahalisi vahendeid välja võtta.

2.   JAGU

Rahaturufondide identifitseerimise põhimõtted

Artikli 2 eesmärgil kohaldatakse järgmist:

| a) | rahaturuinstrumendi krediidikvaliteet loetakse heaks, kui iga seda instrumenti hinnanud tunnustatud reitinguagentuur on sellele andnud ühe kahest kõrgeimast lühiajalisest krediidireitingust; või, kui instrumenti ei ole hinnatud, selle kvaliteet on hinnatud samaväärseks fondivalitseja reitingu sisemenetluses. Kui tunnustatud reitinguagentuur jagab oma kõrgeima lühiajalise reitingu kahte kategooriasse, loetakse need reitingud üheks kategooriaks ja kõrgeimaks võimalikuks reitinguks; |
| --- | --- |

a)

rahaturuinstrumendi krediidikvaliteet loetakse heaks, kui iga seda instrumenti hinnanud tunnustatud reitinguagentuur on sellele andnud ühe kahest kõrgeimast lühiajalisest krediidireitingust; või, kui instrumenti ei ole hinnatud, selle kvaliteet on hinnatud samaväärseks fondivalitseja reitingu sisemenetluses. Kui tunnustatud reitinguagentuur jagab oma kõrgeima lühiajalise reitingu kahte kategooriasse, loetakse need reitingud üheks kategooriaks ja kõrgeimaks võimalikuks reitinguks;

| b) | erandina punktist a võib rahaturufond olla riiklik emissioon, millel on vähemalt investeerimiskvaliteedi hinnang. Riiklik emissioon tähendab kesk-, regionaalse või kohaliku valitsuse või liikmesriigi keskpanga, EKP, Euroopa Liidu või Euroopa Investeerimispanga poolt emiteeritud või tagatud rahaturuinstrumenti; |
| --- | --- |

b)

erandina punktist a võib rahaturufond olla riiklik emissioon, millel on vähemalt investeerimiskvaliteedi hinnang. Riiklik emissioon tähendab kesk-, regionaalse või kohaliku valitsuse või liikmesriigi keskpanga, EKP, Euroopa Liidu või Euroopa Investeerimispanga poolt emiteeritud või tagatud rahaturuinstrumenti;

| c) | väärtpaberite, sh struktureeritud finantsinstrumentide WALi arvutamisel on tähtaja arvutamise aluseks instrumendi lunastamiseni järelejäänud tähtaeg. Samas, kui finantsinstrumendil on müügioptsioon, võib müügioptsiooni teostamise kuupäeva lugeda seaduslikuks järelejäänud tähtajaks, kui järgmised tingimused on täidetud:






  i) | teostamise kuupäeval võib fondivalitseja müügioptsiooni vabalt kasutada; |
| --- | --- | --- |

c)

väärtpaberite, sh struktureeritud finantsinstrumentide WALi arvutamisel on tähtaja arvutamise aluseks instrumendi lunastamiseni järelejäänud tähtaeg. Samas, kui finantsinstrumendil on müügioptsioon, võib müügioptsiooni teostamise kuupäeva lugeda seaduslikuks järelejäänud tähtajaks, kui järgmised tingimused on täidetud:

i)

teostamise kuupäeval võib fondivalitseja müügioptsiooni vabalt kasutada;

| ii) | müügioptsiooni tehinguhind on lähedane instrumendi eeldatava väärtusega järgmisel teostamise kuupäeval; |
| --- | --- |

ii)

müügioptsiooni tehinguhind on lähedane instrumendi eeldatava väärtusega järgmisel teostamise kuupäeval;

| iii) | rahaturufondi investeerimisstrateegiast tuleneb, et optsiooni kasutamine järgmisel teostamise kuupäeval on väga tõenäoline; |
| --- | --- |

iii)

rahaturufondi investeerimisstrateegiast tuleneb, et optsiooni kasutamine järgmisel teostamise kuupäeval on väga tõenäoline;

| d) | WALi ja WAMi arvutamisel võetakse arvesse finantstuletisinstrumentide, hoiuste ja tõhusa portfellihalduse meetodite mõju; |
| --- | --- |

d)

WALi ja WAMi arvutamisel võetakse arvesse finantstuletisinstrumentide, hoiuste ja tõhusa portfellihalduse meetodite mõju;

| e) | kaalutud keskmine tähtaeg (WAM) tähendab keskmist ajavahemikku fondis olevate alusväärtpaberite tähtaja lõpuni, mida kaalutakse iga instrumendi suhtelise osa kajastamiseks, eeldusega, et ujuva intressimääraga instrumendi tähtaeg on ajavahemik, mis jääb järgmise rahaturu intressimäära muutmiseni, mitte ajavahemik väärtpaberi põhisumma tagasimaksmiseni. WAMi kasutatakse praktikas rahaturufondi tundlikkuse mõõtmiseks rahaturu intressimäärade suhtes; |
| --- | --- |

e)

kaalutud keskmine tähtaeg (WAM) tähendab keskmist ajavahemikku fondis olevate alusväärtpaberite tähtaja lõpuni, mida kaalutakse iga instrumendi suhtelise osa kajastamiseks, eeldusega, et ujuva intressimääraga instrumendi tähtaeg on ajavahemik, mis jääb järgmise rahaturu intressimäära muutmiseni, mitte ajavahemik väärtpaberi põhisumma tagasimaksmiseni. WAMi kasutatakse praktikas rahaturufondi tundlikkuse mõõtmiseks rahaturu intressimäärade suhtes;

| f) | järelejäänud tähtaeg (WAL) tähendab kaalutud keskmist ajavahemikku iga fondis oleva väärtpaberi tähtaja lõpuni, st ajavahemik kuni põhisumma täieliku tagasimaksmiseni, olenemata intressist ja allahindlusteta. Erinevalt WAMi arvestusest ei võimalda WALi arvutamine ujuva intressimääraga väärtpaberite ja struktureeritud finantsinstrumentide kohta kasutada intressimäära muutmise kuupäevi ja seetõttu kasutatakse ainult väärtpaberi osas kehtivat lõpptähtaega. WALi kasutatakse krediidiriski mõõtmiseks, kuna pikemaajalisem põhisumma lunastamise edasilükkamine tähendab suuremat krediidiriski. WALi kasutatakse ka likviidsusriski piiramiseks; |
| --- | --- |

f)

järelejäänud tähtaeg (WAL) tähendab kaalutud keskmist ajavahemikku iga fondis oleva väärtpaberi tähtaja lõpuni, st ajavahemik kuni põhisumma täieliku tagasimaksmiseni, olenemata intressist ja allahindlusteta. Erinevalt WAMi arvestusest ei võimalda WALi arvutamine ujuva intressimääraga väärtpaberite ja struktureeritud finantsinstrumentide kohta kasutada intressimäära muutmise kuupäevi ja seetõttu kasutatakse ainult väärtpaberi osas kehtivat lõpptähtaega. WALi kasutatakse krediidiriski mõõtmiseks, kuna pikemaajalisem põhisumma lunastamise edasilükkamine tähendab suuremat krediidiriski. WALi kasutatakse ka likviidsusriski piiramiseks;

| g) | rahaturuinstrumendid on rahaturul tavaliselt kaubeldavad instrumendid, mis on likviidsed ja mille väärtust saab täpselt mõõta mis tahes ajahetkel; |
| --- | --- |

g)

rahaturuinstrumendid on rahaturul tavaliselt kaubeldavad instrumendid, mis on likviidsed ja mille väärtust saab täpselt mõõta mis tahes ajahetkel;

| h) | fondivalitseja on ettevõtja, kelle igapäevane tegevus on rahaturufondi portfelli haldus. |
| --- | --- |

h)

fondivalitseja on ettevõtja, kelle igapäevane tegevus on rahaturufondi portfelli haldus.

2.   OSA

Bilanss (kuu seisud)

Euroala rahaagregaatide ja vastaskirjete arvutamiseks on EKP-l vaja tabelis 1 näidatud järgmisi andmeid.

1.   Instrumendiliigid

a)   Kohustused

Asjakohased instrumentide liigid on järgmised: ringluses olev sularaha, hoiustega seonduvad kohustused, rahaturufondide emiteeritud aktsiad/osakud, emiteeritud võlaväärtpaberid, omakapital ja muud kohustused. Rahaliste ja mitterahaliste kohustuste eristamiseks jaotatakse hoiustega seonduvad kohustused omakorda üleööhoiusteks, kokkulepitud tähtajaga hoiusteks, etteteatamistähtajaga lõpetatavateks hoiusteks ja tagasiostulepinguteks (repotehingud). Vt määratlused II lisas.

b)   Varad

Asjakohased instrumentide liigid on järgmised: sularaha, laenud, hoitavad võlaväärtpaberid, investeerimisfondide aktsiad, põhivara ja muu vara. Vt määratlused II lisas.

2.   Liigitamine tähtaja järgi

Esialgse tähtaja järgi liigitust võib kasutada üksikasjalike näitajate alusel teostatava instrumentide liigitamise asemel juhul, kui eri turgudel kasutatavad finantsinstrumendid ei ole täielikult võrreldavad.

a)   Kohustused

Instrumendid jaotatakse tähtajavööndi tähtpäevade (või etteteatamistähtaegade) kaupa järgmiselt: kokkulepitud tähtajaga hoiuste puhul üheaastane ja kaheaastane esialgne tähtaeg; etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste puhul kolmekuuline etteteatamisaeg ja kaheaastane etteteatamisaeg. Repotehinguid tähtaegade alusel ei jaotata, sest üldjuhul on need väga lühiajalised instrumendid (tavaliselt on esialgne tähtaeg alla kolme kuu). Rahaloomeasutuste emiteeritud võlaväärtpaberid jaotatakse samuti ühe- ja kaheaastase tähtaja alusel. Rahaturufondide emiteeritud aktsiaid/osakuid ei ole vaja tähtaegade alusel jaotada.

b)   Varad

Instrumendid jaotatakse tähtajavööndi tähtpäevade kaupa järgmiselt: rahaloomeasutuste laenud euroala residentidele (v.a rahaloomeasutused) tuleb jaotada allsektorite kaupa ning rahaloomeasutuste laenud kodumajapidamistele veel eesmärgi kaupa, mõlemad üheaastase ja viieaastase tähtaja vöönditesse; ja rahaloomeasutuste valduses olevad võlaväärtpaberid, mille on emiteerinud teised euroalal asuvad rahaloomeasutused, tuleb jaotada ühe- ja kaheaastase tähtaja vöönditesse, et võimaldada rahaloomeasutuste vaheliste selle instrumendi osaluste tasaarveldust rahaagregaatide arvutamisel.

3.   Liigitamine eesmärgi järgi ja laenude eristamine, kui laenuvõtjaks on füüsilisest isikust ettevõtjad / juriidilise isiku õigusteta ühingud

Laenude osas kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonidele tuleb esitada jaotused laenu eesmärgi kohta (tarbimislaen, eluasemelaen, muu laen). Liigi „Muu laen” osas tuleb eristada laenud, mis on antud füüsilisest isikust ettevõtjatele / juriidilise isiku õigusteta ühingutele (vt instrumendiliikide määratlusi II lisa 2. osas ja sektorite määratlusi II lisa 3. osas). RKPd võivad loobuda nõudest eristada füüsilisest isikust ettevõtjate / juriidilise isiku õigusteta ühingute laene, kui need moodustavad alla 5 % euroala liikmesriigi eluasemelaenudest kokku.

4.   Liigitamine vääringu järgi

Rahaagregaatide arvutamisel lubatavate bilansikirjete osas tuleb eraldi näidata eurodes vääringustatud seisud, et EKP-l oleks võimalus teha rahaagregaate kindlaks nii, et need hõlmaksid mis tahes vääringus koos või ainult eurodes vääringustatud seise.

5.   Liigitamine tehingupoole sektori ja residentsuse järgi

| 5.1. | Euroala rahaagregaatide ja vastaskirjete arvutamiseks on vaja kindlaks määrata need euroala territooriumil asuvad tehingupooled, kes moodustavad raha hoidva sektori. Selleks jaotatakse tehingupooled, mis ei ole rahaloomeasutused, määruses (EL) nr 549/2013 (vt II lisa 3. osa) sätestatud Euroopa arvepidamise muudetud süsteemi (edaspidi „ESA 2010”) alusel valitsemissektoriks (S.13), millest hoiustega seonduvates kohustustes kokku identifitseeritakse eraldi keskvalitsus (S.1311), ja muudeks residentide sektoriteks. Rahaagregaatide ja krediidi vastaskirjete igakuise sektori eristuse arvutamiseks esitatakse muude residentide sektorite kohta järgmised allsektorid: investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124), muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125 + S.126 + S.127), kindlustusseltsid (S.128), pensionifondid (S.129), mittefinantsettevõtted (S.11) ja kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15). Ühendatud tehingupoolte sektorites (S.125 + S.126 + S.127) määratletakse eraldi tehingupooled, mis on finantsvahendusettevõtted ja kesksed tehingu osapooled. Füüsilisest isikust ettevõtjate / juriidilise isiku õigusteta ühingute osas vt punkti 3. Pidades silmas hoiustega seonduvaid kohustusi kokku ja hoiuseliike „Üle kaheaastase tähtajaga tähtajalised hoiused”, „Etteteatamistähtajaga lõpetatavad üle kaheaastase tähtajaga hoiused” ja „Repotehingud”, eristatakse EKP kohustuslike reservide süsteemi kohaldamiseks lisaks ka krediidiasutusi, muid rahaloomeasutustest tehingupooli ja keskvalitsust. |
| --- | --- |

5.1.

Euroala rahaagregaatide ja vastaskirjete arvutamiseks on vaja kindlaks määrata need euroala territooriumil asuvad tehingupooled, kes moodustavad raha hoidva sektori. Selleks jaotatakse tehingupooled, mis ei ole rahaloomeasutused, määruses (EL) nr 549/2013 (vt II lisa 3. osa) sätestatud Euroopa arvepidamise muudetud süsteemi (edaspidi „ESA 2010”) alusel valitsemissektoriks (S.13), millest hoiustega seonduvates kohustustes kokku identifitseeritakse eraldi keskvalitsus (S.1311), ja muudeks residentide sektoriteks. Rahaagregaatide ja krediidi vastaskirjete igakuise sektori eristuse arvutamiseks esitatakse muude residentide sektorite kohta järgmised allsektorid: investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124), muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125 + S.126 + S.127), kindlustusseltsid (S.128), pensionifondid (S.129), mittefinantsettevõtted (S.11) ja kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15). Ühendatud tehingupoolte sektorites (S.125 + S.126 + S.127) määratletakse eraldi tehingupooled, mis on finantsvahendusettevõtted ja kesksed tehingu osapooled. Füüsilisest isikust ettevõtjate / juriidilise isiku õigusteta ühingute osas vt punkti 3. Pidades silmas hoiustega seonduvaid kohustusi kokku ja hoiuseliike „Üle kaheaastase tähtajaga tähtajalised hoiused”, „Etteteatamistähtajaga lõpetatavad üle kaheaastase tähtajaga hoiused” ja „Repotehingud”, eristatakse EKP kohustuslike reservide süsteemi kohaldamiseks lisaks ka krediidiasutusi, muid rahaloomeasutustest tehingupooli ja keskvalitsust.

| 5.2. | Hoiustega seonduvate kohustuste ja laenude varaliigi kogusumma osas eristatakse pangandussektori laenuandmis- ja rahastamispoliitika paremaks mõistmiseks ja pankadevahelise tegevuse paremaks jälgimiseks lisaks ka keskpankasid (S.121) ja hoiuseid kaasavaid ettevõtteid, v.a keskpank (S.122), ning välismaailma pankasid ja mittepankasid. |
| --- | --- |

5.2.

Hoiustega seonduvate kohustuste ja laenude varaliigi kogusumma osas eristatakse pangandussektori laenuandmis- ja rahastamispoliitika paremaks mõistmiseks ja pankadevahelise tegevuse paremaks jälgimiseks lisaks ka keskpankasid (S.121) ja hoiuseid kaasavaid ettevõtteid, v.a keskpank (S.122), ning välismaailma pankasid ja mittepankasid.

| 5.3. | Kontsernisiseste positsioonide osas eristatakse ühte kontserni kuuluvate (riigisiseseid ja teiste euroala liikmesriikide) krediidiasutuste vaheliste seoste tuvastamiseks lisaks ka laenude ja hoiuste positsioone ja tehinguid hoiuseid kaasavate ettevõtete, v.a keskpank, vahel (S.122). |
| --- | --- |

5.3.

Kontsernisiseste positsioonide osas eristatakse ühte kontserni kuuluvate (riigisiseseid ja teiste euroala liikmesriikide) krediidiasutuste vaheliste seoste tuvastamiseks lisaks ka laenude ja hoiuste positsioone ja tehinguid hoiuseid kaasavate ettevõtete, v.a keskpank, vahel (S.122).

| 5.4. | Kuni üheaastase algtähtajaga võlaväärtpaberite osas, mis on jaotatud sektorite kaupa, eristatakse parema ülevaate saamiseks riikide ja pankade vaheliste seoste kohta lisaks ka valitsemissektorit (S.13). |
| --- | --- |

5.4.

Kuni üheaastase algtähtajaga võlaväärtpaberite osas, mis on jaotatud sektorite kaupa, eristatakse parema ülevaate saamiseks riikide ja pankade vaheliste seoste kohta lisaks ka valitsemissektorit (S.13).

| 5.5. | Repo-/pöördrepo- või samalaadsetest tehingutest „Muude finantsvahendusettevõtete (S.125) + finantsvahenduse abiettevõtetega (S.126) + varasid hoidvate finantsasutuste ja laenuandjatega” (S.127) tulenevad teatavad hoiused/laenud võivad olla seotud keskse tehingupoolega tehtavate tehingutega. Keskne tehingupool on üksus, mis asub õiguslikult finantsturgudel kaubeldavate lepingute poolte vahel ning mis on ostja iga müüja jaoks ja müüja iga ostja jaoks. Kuna sellised tehingud asendavad sageli kahepoolset suhet RAde vahel, eristatakse täiendavalt hoiuseliiki „Tagasiostu lepingud”, mis kajastab tehinguid keskse tehingupoolega. Samuti eristatakse varaliiki „Laenud”, mis kajastab pöördrepotehinguid nende tehingupooltega. |
| --- | --- |

5.5.

Repo-/pöördrepo- või samalaadsetest tehingutest „Muude finantsvahendusettevõtete (S.125) + finantsvahenduse abiettevõtetega (S.126) + varasid hoidvate finantsasutuste ja laenuandjatega” (S.127) tulenevad teatavad hoiused/laenud võivad olla seotud keskse tehingupoolega tehtavate tehingutega. Keskne tehingupool on üksus, mis asub õiguslikult finantsturgudel kaubeldavate lepingute poolte vahel ning mis on ostja iga müüja jaoks ja müüja iga ostja jaoks. Kuna sellised tehingud asendavad sageli kahepoolset suhet RAde vahel, eristatakse täiendavalt hoiuseliiki „Tagasiostu lepingud”, mis kajastab tehinguid keskse tehingupoolega. Samuti eristatakse varaliiki „Laenud”, mis kajastab pöördrepotehinguid nende tehingupooltega.

| 5.6. | Kõikides statistilistes jaotustes eristatakse riigisiseseid ja riigiväliseid euroala tehingupooli. Euroalal asuvad tehingupooled identifitseeritakse vastavalt nende riigisisesele liigitusele sektorite või asutuste kaupa kooskõlas EKP statistiliste nimekirjadega ning lähtudes EKP sektorikäsiraamatust „Monetary, financial institutions and markets statistics sector manual”, mis järgib ESA 2010-le vastavaid liigituspõhimõtteid. Väljaspool euroala territooriumi asuvaid tehingupooli ei ole vaja eristada geograafilise asukoha järgi. |
| --- | --- |

5.6.

Kõikides statistilistes jaotustes eristatakse riigisiseseid ja riigiväliseid euroala tehingupooli. Euroalal asuvad tehingupooled identifitseeritakse vastavalt nende riigisisesele liigitusele sektorite või asutuste kaupa kooskõlas EKP statistiliste nimekirjadega ning lähtudes EKP sektorikäsiraamatust „Monetary, financial institutions and markets statistics sector manual”, mis järgib ESA 2010-le vastavaid liigituspõhimõtteid. Väljaspool euroala territooriumi asuvaid tehingupooli ei ole vaja eristada geograafilise asukoha järgi.

| 5.7. | Euroala liikmesriikide rahaturufondide poolt emiteeritud rahaturufondide aktsiate/osakute suhtes teatavad andmeesitajad vähemalt andmed valdaja residentsuse kohta järgmistes jaotustes: riigisisene/riigivälised euroala liikmesriigid/välismaailm, et arvestusest oleks võimalik välja jätta euroala mitteresidentide seisud. RKPd võivad vajaliku statistilise teabe tuletada ka määruse (EL) nr 1011/2012 (EKP/2012/24) alusel kogutud andmete põhjal, kui need andmed vastavad käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tähtaegadega seotud nõuetele ning IV lisas määratletud miinimumnõuetele.






  a) | Rahaturufondide aktsiate/osakute suhtes, mille valdajate kohta peetakse siseriiklike õigusnormide kohaselt arvestust (sh valdaja residentsust puudutav teave), teatavad emiteerivad rahaturufondid või nende seaduslikud esindajad kuubilansi andmed nende emiteeritud aktsiate/osakute valdaja residentsuse jaotuste kohta. |
| --- | --- | --- |

5.7.

Euroala liikmesriikide rahaturufondide poolt emiteeritud rahaturufondide aktsiate/osakute suhtes teatavad andmeesitajad vähemalt andmed valdaja residentsuse kohta järgmistes jaotustes: riigisisene/riigivälised euroala liikmesriigid/välismaailm, et arvestusest oleks võimalik välja jätta euroala mitteresidentide seisud. RKPd võivad vajaliku statistilise teabe tuletada ka määruse (EL) nr 1011/2012 (EKP/2012/24) alusel kogutud andmete põhjal, kui need andmed vastavad käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tähtaegadega seotud nõuetele ning IV lisas määratletud miinimumnõuetele.

a)

Rahaturufondide aktsiate/osakute suhtes, mille valdajate kohta peetakse siseriiklike õigusnormide kohaselt arvestust (sh valdaja residentsust puudutav teave), teatavad emiteerivad rahaturufondid või nende seaduslikud esindajad kuubilansi andmed nende emiteeritud aktsiate/osakute valdaja residentsuse jaotuste kohta.

| b) | Rahaturufondide aktsiate/osakute suhtes, mille valdajate kohta ei peeta siseriiklike õigusnormide kohaselt arvestust või mille kohta peetakse küll arvestust, kuid see ei sisalda teavet valdaja residentsuse kohta, teatavad andmeesitajad residentsuse jaotuste kohta vastavalt meetodile, mille otsustab asjaomane RKP kokkuleppel EKPga. See nõue piirdub ühe järgmise variandiga või variantide kombinatsiooniga, mille kindlaksmääramisel võetakse arvesse asjaomaste turgude korraldust ja kõnealuse liikmesriigi õiguskorda. RKPd jälgivad selle nõude täitmist regulaarselt.






  i) | Emiteerivad rahaturufondid
  Emiteerivad rahaturufondid või nende seaduslikud esindajad esitavad andmed nende poolt emiteeritud aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta. See teave võib pärineda aktsiate/osakute vahendajalt või muult aktsiate/osakute emiteerimise, tagasiostmise või üleandmisega seotud üksuselt. |
| --- | --- | --- |

b)

Rahaturufondide aktsiate/osakute suhtes, mille valdajate kohta ei peeta siseriiklike õigusnormide kohaselt arvestust või mille kohta peetakse küll arvestust, kuid see ei sisalda teavet valdaja residentsuse kohta, teatavad andmeesitajad residentsuse jaotuste kohta vastavalt meetodile, mille otsustab asjaomane RKP kokkuleppel EKPga. See nõue piirdub ühe järgmise variandiga või variantide kombinatsiooniga, mille kindlaksmääramisel võetakse arvesse asjaomaste turgude korraldust ja kõnealuse liikmesriigi õiguskorda. RKPd jälgivad selle nõude täitmist regulaarselt.

i)

Emiteerivad rahaturufondid

Emiteerivad rahaturufondid või nende seaduslikud esindajad esitavad andmed nende poolt emiteeritud aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta. See teave võib pärineda aktsiate/osakute vahendajalt või muult aktsiate/osakute emiteerimise, tagasiostmise või üleandmisega seotud üksuselt.

| ii) | Rahaloomeasutused ja OFId kui rahaturufondide aktsiate/osakute haldajad
  Andmeesitajatena esitavad rahaturufondide aktsiate/osakute haldajateks olevad RAd ja OFId andmed selliste aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta, mille on emiteerinud residendist rahaturufondid ja mida hallatakse valdaja nimel või samuti haldajana tegutseva teise vahendaja nimel. Seda võimalust võib kasutada, kui: i) haldaja eristab valdajate nimel hallatavaid rahaturufondide aktsiaid/osakuid teiste haldajate nimel hallatavatest aktsiatest/osakutest ja ii) enamikku rahaturufondide aktsiatest/osakutest haldavad riigisisesed residendist asutused, mis on liigitatud finantsvahendusettevõteteks (RAd või OFId). |
| --- | --- |

ii)

Rahaloomeasutused ja OFId kui rahaturufondide aktsiate/osakute haldajad

Andmeesitajatena esitavad rahaturufondide aktsiate/osakute haldajateks olevad RAd ja OFId andmed selliste aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta, mille on emiteerinud residendist rahaturufondid ja mida hallatakse valdaja nimel või samuti haldajana tegutseva teise vahendaja nimel. Seda võimalust võib kasutada, kui: i) haldaja eristab valdajate nimel hallatavaid rahaturufondide aktsiaid/osakuid teiste haldajate nimel hallatavatest aktsiatest/osakutest ja ii) enamikku rahaturufondide aktsiatest/osakutest haldavad riigisisesed residendist asutused, mis on liigitatud finantsvahendusettevõteteks (RAd või OFId).

| iii) | RAd ja OFId, kes esitavad andmeid residentide ja mitteresidentide vaheliste tehingute kohta, mis hõlmavad residendist rahaturufondide aktsiaid/osakuid
  RAd ja OFId, kes esitavad andmeid residentide ja mitteresidentide vaheliste tehingute kohta, mis hõlmavad residendist rahaturufondide aktsiaid/osakuid, teatavad andmed selliste residendist rahaturufondide emiteeritud aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta, millega need andmeesitajad kauplevad valdaja või muu tehingus osaleva vahendaja nimel. Seda võimalust võib kasutada, kui: i) rakendatakse täisaruandlust, st aruandlus hõlmab kõiki andmeesitajate tehinguid; ii) esitatakse täpsed andmed euroala mitteresidentidega tehtud ostu- ja müügitehingute kohta; iii) samade aktsiate/osakute emiteerimis- ja tagasinõudmisväärtuse (mis ei hõlma tasusid) vahelised erinevused on minimaalsed, ja iv) euroala mitteresidentide hoitav residendist rahaturufondide emiteeritud aktsiatest/osakute kogum on väike. |
| --- | --- |

iii)

RAd ja OFId, kes esitavad andmeid residentide ja mitteresidentide vaheliste tehingute kohta, mis hõlmavad residendist rahaturufondide aktsiaid/osakuid

RAd ja OFId, kes esitavad andmeid residentide ja mitteresidentide vaheliste tehingute kohta, mis hõlmavad residendist rahaturufondide aktsiaid/osakuid, teatavad andmed selliste residendist rahaturufondide emiteeritud aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta, millega need andmeesitajad kauplevad valdaja või muu tehingus osaleva vahendaja nimel. Seda võimalust võib kasutada, kui: i) rakendatakse täisaruandlust, st aruandlus hõlmab kõiki andmeesitajate tehinguid; ii) esitatakse täpsed andmed euroala mitteresidentidega tehtud ostu- ja müügitehingute kohta; iii) samade aktsiate/osakute emiteerimis- ja tagasinõudmisväärtuse (mis ei hõlma tasusid) vahelised erinevused on minimaalsed, ja iv) euroala mitteresidentide hoitav residendist rahaturufondide emiteeritud aktsiatest/osakute kogum on väike.

| iv) | Juhul kui võimalusi i kuni iii ei kohaldata, esitavad andmeesitajad, sh RAd ja OFId, asjakohased andmed kättesaadava teabe alusel. |
| --- | --- |

iv)

Juhul kui võimalusi i kuni iii ei kohaldata, esitavad andmeesitajad, sh RAd ja OFId, asjakohased andmed kättesaadava teabe alusel.

Image

Image

3.   OSA

Bilanss (kvartali seisud)

Rahapoliitilise arengu täpsemaks analüüsiks ja muudel statistilistel eesmärkidel on EKP-l põhikirjete osas vaja järgmisi andmeid.

| 1. | Euroala mitterahaloomeasutustele antud krediidi jaotused allsektorite, tähtaegade ja hüpoteekide kohta (vt tabel 2).
  See on vajalik, et võimaldada rahaloomeasutuste üldise laenuandmise (laenud ja väärtpaberid) täielikku sektori- ja tähtajastruktuuri jälgimist raha hoidva sektori põhjal. Kodumajapidamiste ning mittefinantsettevõtete osas tuleb esitada täiendavad jaotused hüpoteeklaenude kohta.
  Mittefinantsettevõtete ja kodumajapidamiste selliste eurodes vääringustatud laenude osas, mille algtähtaeg on üle ühe ja üle kahe aasta, tuleb esitada täiendavad jaotused teatavate järelejäänud tähtaegade ja intressimäära muutmise perioodide kohta (vt tabel 2). Intressimäära muutmine tähendab kehtivas laenulepingus sätestatud intressimäära muutmist. Laenud, mille suhtes kohaldatakse intressimäära muutmist, on muu hulgas laenud, mille intressimäär vaadatakse perioodiliselt läbi seoses indeksi (näiteks EURIBOR) muutusega, laenud, mille intressimäär on pidevas muutumises („ujuvmäär”), ja laenud, mille intressimäära vaatab RA läbi omal äranägemisel. |
| --- | --- |

1.

Euroala mitterahaloomeasutustele antud krediidi jaotused allsektorite, tähtaegade ja hüpoteekide kohta (vt tabel 2).

See on vajalik, et võimaldada rahaloomeasutuste üldise laenuandmise (laenud ja väärtpaberid) täielikku sektori- ja tähtajastruktuuri jälgimist raha hoidva sektori põhjal. Kodumajapidamiste ning mittefinantsettevõtete osas tuleb esitada täiendavad jaotused hüpoteeklaenude kohta.

Mittefinantsettevõtete ja kodumajapidamiste selliste eurodes vääringustatud laenude osas, mille algtähtaeg on üle ühe ja üle kahe aasta, tuleb esitada täiendavad jaotused teatavate järelejäänud tähtaegade ja intressimäära muutmise perioodide kohta (vt tabel 2). Intressimäära muutmine tähendab kehtivas laenulepingus sätestatud intressimäära muutmist. Laenud, mille suhtes kohaldatakse intressimäära muutmist, on muu hulgas laenud, mille intressimäär vaadatakse perioodiliselt läbi seoses indeksi (näiteks EURIBOR) muutusega, laenud, mille intressimäär on pidevas muutumises („ujuvmäär”), ja laenud, mille intressimäära vaatab RA läbi omal äranägemisel.

| 2. | Euroala liikmesriikide valitsemissektori (välja arvatud keskvalitsus) rahaloomeasutuste hoiustega seonduvate kohustuste jaotus allsektorite kaupa (vt tabel 2).
  See on vajalik kuuaruannete täiendamiseks. |
| --- | --- |

2.

Euroala liikmesriikide valitsemissektori (välja arvatud keskvalitsus) rahaloomeasutuste hoiustega seonduvate kohustuste jaotus allsektorite kaupa (vt tabel 2).

See on vajalik kuuaruannete täiendamiseks.

| 3. | Euroalaväliste tehingupooltega seotud positsioonide jaotused sektorite kohta (vt tabel 2).
  Kui ESA 2010 ei kehti, liigitatakse sektorid riikide arvepidamise süsteemi (edaspidi „SNA 2008”) kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Euroalaväliste tehingupooltega seotud positsioonide jaotused sektorite kohta (vt tabel 2).

Kui ESA 2010 ei kehti, liigitatakse sektorid riikide arvepidamise süsteemi (edaspidi „SNA 2008”) kohaselt.

| 4. | Tuletisinstrumentide bilansiväliste positsioonide ning laenudelt ja hoiustelt kogunenud intressi identifitseerimine muu vara ja muude kohustuste hulgas (vt tabel 2).
  Jaotus on vajalik statistilise järjepidevuse tagamiseks. |
| --- | --- |

4.

Tuletisinstrumentide bilansiväliste positsioonide ning laenudelt ja hoiustelt kogunenud intressi identifitseerimine muu vara ja muude kohustuste hulgas (vt tabel 2).

Jaotus on vajalik statistilise järjepidevuse tagamiseks.

| 5. | Jaotused riikide kohta, sealhulgas positsioonid Euroopa Investeerimispangas ja Euroopa stabiilsusmehhanismis (vt tabel 3).
  Jaotus on vajalik rahapoliitilise keskkonna arengu täpsemaks analüüsiks ja samuti seoses üleminekunõuetega ja andmete kvaliteedi kontrolliga. |
| --- | --- |

5.

Jaotused riikide kohta, sealhulgas positsioonid Euroopa Investeerimispangas ja Euroopa stabiilsusmehhanismis (vt tabel 3).

Jaotus on vajalik rahapoliitilise keskkonna arengu täpsemaks analüüsiks ja samuti seoses üleminekunõuetega ja andmete kvaliteedi kontrolliga.

| 6. | Mitterahaloomeasutuste euroalasiseste piiriüleste hoiuste ja laenude kohta sektorite kaupa (vt tabel 3).
  Jaotus on vajalik liikmesriigi rahaloomeasutuste sektorite positsioonide hindamiseks teiste euroala liikmesriikide suhtes. |
| --- | --- |

6.

Mitterahaloomeasutuste euroalasiseste piiriüleste hoiuste ja laenude kohta sektorite kaupa (vt tabel 3).

Jaotus on vajalik liikmesriigi rahaloomeasutuste sektorite positsioonide hindamiseks teiste euroala liikmesriikide suhtes.

| 7. | Jaotused vääringute kohta (vt tabel 4).
  Jaotus on vajalik, et võimaldada finantsvoogude statistika arvutamist vahetuskursimuutustega kohandatud rahaagregaatide ja vastaskirjete kohta, kui need agregaadid hõlmavad kõiki vääringuid kokku. |
| --- | --- |

7.

Jaotused vääringute kohta (vt tabel 4).

Jaotus on vajalik, et võimaldada finantsvoogude statistika arvutamist vahetuskursimuutustega kohandatud rahaagregaatide ja vastaskirjete kohta, kui need agregaadid hõlmavad kõiki vääringuid kokku.

Image

Image

Image

4.   OSA

Ümberhindluskorrigeerimise esitamine finantsvoogude statistika koostamiseks

Euroala rahaagregaatide ja vastaskirjeid käsitleva voogude statistika koostamiseks vajab EKP andmeid ümberhindluskorrigeerimise kohta laenude kustutamise/vähendamise ja väärtpaberite hinna ümberhindamise osas.

1.   Laenude kustutamine/vähendamine

Laenude kustutamise/vähendamisega seotud korrigeerimistest teatatakse selleks, et EKP saaks koostada voogude statistika kahe järjestikuse perioodi seisude põhjal. Korrigeerimine peab näitama muutusi laenude seisudes, mille andmed esitati kooskõlas 2. ja 3. osaga, mis tulenevad laenude väärtuse vähendamisest, sh laenujäägi väärtuse lõplikust vähendamisest (kustutamine). Samuti peaks korrigeerimine peegeldama laenude provisjoni muudatusi, kui RKP otsustab, et bilansiseisud tuleb kirjendada netosummas ilma provisjonita. Samuti esitatakse andmed kustutamise/vähendamise kohta, mis on registreeritud laenu müümise või üleandmise ajal kolmandale isikule, kui see on identifitseeritav.

Miinimumnõuded seoses laenude kustutamise/vähendamisega on esitatud tabelis 1A.

2.   Väärtpaberite hinna ümberhindamine

Väärtpaberite hinna ümberhindamise kohandus kajastab väärtpaberite hindamises esinevaid kõikumisi, mis tekivad väärtpaberite noteerimise või nendega kauplemise hinna muutuste tõttu. See kohandus hõlmab muutusi, mis toimuvad vaatlusaja jooksul perioodilõpu bilansi seisudes seoses muutustega väärtpaberite kirjendamise kontrollväärtuses, st võimalikku kasumit/kahju. Samuti võib see sisaldada hindamismuudatusi, mis tulenevad väärtpaberitehingutest, st realiseeritud kasum/kahju.

Miinimumnõuded seoses väärpaberite hinna ümberhindamisega on esitatud tabelis 1A.

Bilansi kohustuste poole osas ei ole aruandluse miinimumnõuet kehtestatud. Kui andmeesitajad hindavad emiteeritud võlaväärtpabereid viisil, millega kaasnevad muutused nende perioodilõpu seisudes, võivad RKPd selliste muutuste suhtes andmeid koguda. Sellised andmed esitatakse „Muu ümberhindluse” kohandustena.

Image

Image

5.   OSA

Statistikaaruandluse nõuded seoses laenude väärtpaberistamise ja muu laenude üleminekuga

1.   Üldised nõuded

Andmed esitatakse kooskõlas artikli 8 lõikega 2, kohaldades asjakohastel juhtudel artikli 8 lõiget 4. Kõikide andmeühikute kohta esitatakse jaotused residentsuse ja laenuvõtja allsektori kohta vastavalt tabeli 5 veergude pealkirjadele. Laene, mis võõrandatakse vaheetapis (warehousing phase), käsitletakse väärtpaberistatutena.

2.   Väärtpaberistatud või muul viisil üleantud laenude netovoo aruandluse nõuded

| 2.1. | Artikli 6 punkti a eesmärgil arvutavad RAd andmed tabeli 5 osades 1 ja 2 järgmise netovoona: asjakohasel perioodil väärtpaberistatud või muul viisil üle antud laenud miinus asjakohasel perioodil omandatud laenud. Sellest arvestusest jäävad välja laenud, mis on üle antud muule riigisisesele RA-le või sellelt omandatud, ning laenud, mille üleminek toimub andmeesitaja jagunemise või andmeesitaja ja teise siseriikliku RA ühinemise või ülevõtmise tagajärjel. Arvestusse jäävad laenud, mis on üle antud välismaisele RA-le või sellelt omandatud. |
| --- | --- |

2.1.

Artikli 6 punkti a eesmärgil arvutavad RAd andmed tabeli 5 osades 1 ja 2 järgmise netovoona: asjakohasel perioodil väärtpaberistatud või muul viisil üle antud laenud miinus asjakohasel perioodil omandatud laenud. Sellest arvestusest jäävad välja laenud, mis on üle antud muule riigisisesele RA-le või sellelt omandatud, ning laenud, mille üleminek toimub andmeesitaja jagunemise või andmeesitaja ja teise siseriikliku RA ühinemise või ülevõtmise tagajärjel. Arvestusse jäävad laenud, mis on üle antud välismaisele RA-le või sellelt omandatud.

| 2.2. | Punktis 3.1 osutatud andmed sisestatakse tabeli 5 osades 1 ja 2 järgmiselt:






  a) | võõrandamised ja omandamised, mis mõjutavad I lisa 2. ja 3. osa alusel esitatud laenude seisu, st võõrandamine, millega kaasneb bilansist eemaldamine, ja omandamine, millega kaasneb bilansis (taas)kajastamine ((re)recognition), esitatakse 1. osas, ja |
| --- | --- | --- |

2.2.

Punktis 3.1 osutatud andmed sisestatakse tabeli 5 osades 1 ja 2 järgmiselt:

a)

võõrandamised ja omandamised, mis mõjutavad I lisa 2. ja 3. osa alusel esitatud laenude seisu, st võõrandamine, millega kaasneb bilansist eemaldamine, ja omandamine, millega kaasneb bilansis (taas)kajastamine ((re)recognition), esitatakse 1. osas, ja

| b) | võõrandamised ja omandamised, mis ei mõjuta I lisa 2. ja 3. osa alusel esitatud laenude seisu, st võõrandamine, millega ei kaasne bilansist eemaldamine, ja omandamine, millega ei kaasne bilansis (taas)kajastamine, esitatakse 2. osas. |
| --- | --- |

b)

võõrandamised ja omandamised, mis ei mõjuta I lisa 2. ja 3. osa alusel esitatud laenude seisu, st võõrandamine, millega ei kaasne bilansist eemaldamine, ja omandamine, millega ei kaasne bilansis (taas)kajastamine, esitatakse 2. osas.

| 2.3. | Tabeli 5 osa 1 kuuandmete kohta esitatakse jaotused laenu üleandmise tehingupoole kohta, kusjuures vahet tehakse FVCde, nendest euroala FVCde, ja muude tehingupoolte vahel. Täiendavad jaotused laenu algtähtaja ja eesmärgi kohta on nõutavad kord kvartalis tabeli 5b kohaselt. |
| --- | --- |

2.3.

Tabeli 5 osa 1 kuuandmete kohta esitatakse jaotused laenu üleandmise tehingupoole kohta, kusjuures vahet tehakse FVCde, nendest euroala FVCde, ja muude tehingupoolte vahel. Täiendavad jaotused laenu algtähtaja ja eesmärgi kohta on nõutavad kord kvartalis tabeli 5b kohaselt.

3.   Väärtpaberistatud ja bilansist eemaldatud teenindatavate laenude aruandluse nõuded

| 3.1. | Rahaloomeasutus esitab andmed väärtpaberistatud ja bilansist eemaldatud laenude kohta, mille suhtes asjaomane rahaloomeasutus tegutseb haldurina vastavalt tabeli 5 osale 3 järgmiselt:






  a) | kuulõpu seisud ja |
| --- | --- | --- |

3.1.

Rahaloomeasutus esitab andmed väärtpaberistatud ja bilansist eemaldatud laenude kohta, mille suhtes asjaomane rahaloomeasutus tegutseb haldurina vastavalt tabeli 5 osale 3 järgmiselt:

a)

kuulõpu seisud ja

| b) | vastaval perioodil tehtud finantstehingud, v.a laenude võõrandamine ja omandamine, st laenuvõtjate poolt tehtud laenu põhiosa tagasimaksetest tulenev muutus. |
| --- | --- |

b)

vastaval perioodil tehtud finantstehingud, v.a laenude võõrandamine ja omandamine, st laenuvõtjate poolt tehtud laenu põhiosa tagasimaksetest tulenev muutus.

| 3.2. | Punkti 3.1 alapunktis b sätestatu asemel võivad RKPd nõuda RAdelt andmeid selliste laenude, mille suhtes RA tegutseb haldurina, võõrandamise ja omandamise netovoo kohta, et RKP saaks punkti 3.1 alapunktis b osutatud finantstehingud ise tuletada. |
| --- | --- |

3.2.

Punkti 3.1 alapunktis b sätestatu asemel võivad RKPd nõuda RAdelt andmeid selliste laenude, mille suhtes RA tegutseb haldurina, võõrandamise ja omandamise netovoo kohta, et RKP saaks punkti 3.1 alapunktis b osutatud finantstehingud ise tuletada.

| 3.3. | RKPd võivad andmeesitajatele teha punkti 3.1 alapunktis b sätestatud nõuete osas erandi, kui tabeli 5 osas 1.1 määratletud netovoog teenib punktis 3.2 nimetatud eesmärki, st kui riigis on tavaks, et RAd teenindavad väärtpaberistatud ja bilansist eemaldatud laene. RKPd tagavad, et netovood on kooskõlas punkti 3.1 alapunktis b sätestatud finantstehingute, v.a laenude võõrandamine ja omandamine, arvutamise eesmärkidega. RKPd võivad nõuda RAdelt lisaandmeid vajalike kohanduste tegemiseks. |
| --- | --- |

3.3.

RKPd võivad andmeesitajatele teha punkti 3.1 alapunktis b sätestatud nõuete osas erandi, kui tabeli 5 osas 1.1 määratletud netovoog teenib punktis 3.2 nimetatud eesmärki, st kui riigis on tavaks, et RAd teenindavad väärtpaberistatud ja bilansist eemaldatud laene. RKPd tagavad, et netovood on kooskõlas punkti 3.1 alapunktis b sätestatud finantstehingute, v.a laenude võõrandamine ja omandamine, arvutamise eesmärkidega. RKPd võivad nõuda RAdelt lisaandmeid vajalike kohanduste tegemiseks.

| 3.4. | RKPd võivad laiendada käesolevas punktis sätestatud statistikaaruandluse nõudeid kõikidele väärtpaberistatud või muul viisil üle antud, bilansist eemaldatud laenudele, mida RAd teenindavad. Sellisel juhul teavitab RKP rahaloomeasutusi asjaomastest statistikaaruandluse nõuetest vastavalt tabeli 5 osale 3. |
| --- | --- |

3.4.

RKPd võivad laiendada käesolevas punktis sätestatud statistikaaruandluse nõudeid kõikidele väärtpaberistatud või muul viisil üle antud, bilansist eemaldatud laenudele, mida RAd teenindavad. Sellisel juhul teavitab RKP rahaloomeasutusi asjaomastest statistikaaruandluse nõuetest vastavalt tabeli 5 osale 3.

4.   Seisude aruandluse nõuded seoses laenudega, mida teenindatakse väärtpaberistamises

| 4.1. | RAd esitavad kvartaliandmed kõikide laenude kohta, mida teenindatakse väärtpaberistamises, vastavalt tabeli 5 osale 4, olenemata sellest, kas teenindatavad laenud või vastavad teenindusõigused on kajastatud andmeesitaja bilansis. |
| --- | --- |

4.1.

RAd esitavad kvartaliandmed kõikide laenude kohta, mida teenindatakse väärtpaberistamises, vastavalt tabeli 5 osale 4, olenemata sellest, kas teenindatavad laenud või vastavad teenindusõigused on kajastatud andmeesitaja bilansis.

| 4.2. | Kui laenusid teenindatakse FVC jaoks, kes on muu euroala liikmesriigi resident, esitavad RAd täiendavad jaotused, agregeerides teenindatud laenud eraldi iga liikmesriigi kohta, kus FVC on resident. |
| --- | --- |

4.2.

Kui laenusid teenindatakse FVC jaoks, kes on muu euroala liikmesriigi resident, esitavad RAd täiendavad jaotused, agregeerides teenindatud laenud eraldi iga liikmesriigi kohta, kus FVC on resident.

| 4.3. | RKPd võivad artikli 6 punktis b osutatud andmed osaliselt või tervikuna koguda FVCde kaupa (FVC-by-FVC basis) RAdelt, kes tegutsevad väärtpaberistatud laenude halduritena. Juhul kui RKP leiab, et punktis 4.4 osutatud andmeid ja punktis 4.2 osutatud jaotusi saab koguda FVCde kaupa, teatab ta RAdele, kas ja millises ulatuses punktides 4.1 ja 4.2 osutatud aruandlust nõutakse. |
| --- | --- |

4.3.

RKPd võivad artikli 6 punktis b osutatud andmed osaliselt või tervikuna koguda FVCde kaupa (FVC-by-FVC basis) RAdelt, kes tegutsevad väärtpaberistatud laenude halduritena. Juhul kui RKP leiab, et punktis 4.4 osutatud andmeid ja punktis 4.2 osutatud jaotusi saab koguda FVCde kaupa, teatab ta RAdele, kas ja millises ulatuses punktides 4.1 ja 4.2 osutatud aruandlust nõutakse.

5.   IAS 39, IFRS 9 või samalaadseid riigi raamatupidamisreegleid kohaldavate RAde statistikaaruandluse nõuded.

| 5.1. | RAd, kes kohaldavad IAS 39 või samalaadseid reegleid, esitavad kuulõpu seisud laenude kohta, mis võõrandati väärtpaberistamise teel ning mida ei eemaldatud bilansist vastavalt tabeli 5 osale 5. |
| --- | --- |

5.1.

RAd, kes kohaldavad IAS 39 või samalaadseid reegleid, esitavad kuulõpu seisud laenude kohta, mis võõrandati väärtpaberistamise teel ning mida ei eemaldatud bilansist vastavalt tabeli 5 osale 5.

| 5.2. | RAd, kelle suhtes kohaldatakse artikli 9 lõikes 6 sätestatud erandit, esitavad kvartalilõpu seisud laenude kohta, mis võõrandati väärtpaberistamise teel ning mis eemaldati bilansist, kuid on kajastatud finantsaruannetes vastavalt tabeli 5 osale 5. |
| --- | --- |

5.2.

RAd, kelle suhtes kohaldatakse artikli 9 lõikes 6 sätestatud erandit, esitavad kvartalilõpu seisud laenude kohta, mis võõrandati väärtpaberistamise teel ning mis eemaldati bilansist, kuid on kajastatud finantsaruannetes vastavalt tabeli 5 osale 5.

Image

Image

6.   OSA

Väikeste krediidiasutuste lihtaruandlus

Krediidiasutusi, kelle suhtes kohaldatakse artikli 9 lõike 1 punktis d osutatud erandit, võib vabastada järgmistest nõuetest.

| 1. | Vääringute kaupa jaotus 2. osa punkti 4 kohaselt. |
| --- | --- |

1.

Vääringute kaupa jaotus 2. osa punkti 4 kohaselt.

| 2. | Nõue eristada:






  a) | 2. osa punktis 5.3 osutatud positsioonid kesksete tehingupooltega; |
| --- | --- | --- |

2.

Nõue eristada:

a)

2. osa punktis 5.3 osutatud positsioonid kesksete tehingupooltega;

| b) | 2. osa tabelis 1 osutatud sündikaatlaenud; |
| --- | --- |

b)

2. osa tabelis 1 osutatud sündikaatlaenud;

| c) | 2. osa tabelis 1 osutatud võlaväärtpaberid tähtajaga kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nominaalväärtuses alla 100 %. |
| --- | --- |

c)

2. osa tabelis 1 osutatud võlaväärtpaberid tähtajaga kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nominaalväärtuses alla 100 %.

| 3. | Jaotused sektorite kohta 3. osa punkti 3 kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Jaotused sektorite kohta 3. osa punkti 3 kohaselt.

| 4. | Jaotused riikide kohta 3. osa punkti 4 kohaselt. |
| --- | --- |

4.

Jaotused riikide kohta 3. osa punkti 4 kohaselt.

| 5. | Jaotused vääringute kohta 3. osa punkti 5 kohaselt. |
| --- | --- |

5.

Jaotused vääringute kohta 3. osa punkti 5 kohaselt.

Lisaks võivad need krediidiasutused täita 2., 5. ja 6. osas osutatud statistikaaruandluse nõudeid, esitades andmeid ainult kord kvartalis ja kooskõlas kvartalistatistika suhtes artikli 7 lõikes 3 sätestatud tähtaegadega.

7.   OSA

Kokkuvõte

Rahaloomeasutuste sektori agregeeritud bilansi jaotuste kokkuvõte (1)

| INSTRUMENTIDE JA TÄHTAEGADE LIIGID |
| --- |
| BILANSIKIRJED |
| VARAD | KOHUSTUSED |
| 1. | Sularaha |

INSTRUMENTIDE JA TÄHTAEGADE LIIGID

BILANSIKIRJED

VARAD

KOHUSTUSED

1.

| 2. | Laenud | kuni 1 aasta (2) |
| --- | --- | --- |

2.

kuni 1 aasta (2)

| | üle ühe aasta ja kuni viis aastat (2) |
| --- | --- |

üle ühe aasta ja kuni viis aastat (2)

| | üle viie aasta (2) |
| --- | --- |

üle viie aasta (2)

sellest: kontsernisisesed positsioonid

sellest: sündikaatlaenud

sellest: pöördrepotehingud

sellest: vaba tagasimaksega laenud ja arvelduskrediit (euro)

sellest: tavaline krediitkaardilaen (euro)

sellest: pikendatud krediitkaardilaen (euro)

sellest: kinnisvaratagatis (7)

Laenud algtähtajaga üle ühe aasta (euro)

sellest: laenud järelejäänud tähtajaga alla ühe aasta

sellest: laenud järelejäänud tähtajaga üle ühe aasta ja mille intressimäär on muudetav järgmise 12 kuu jooksul

Laenud algtähtajaga üle kahe aasta (euro)

sellest: laenud järelejäänud tähtajaga alla kahe aasta

sellest: laenud järelejäänud tähtajaga üle kahe aasta ja mille intressimäär on muudetav järgmise 24 kuu jooksul

| 3. | Hoitavad võlaväärtpaberid | kuni 1 aasta (3) |
| --- | --- | --- |

3.

kuni 1 aasta (3)

| | üle ühe aasta ja kuni kaks aastat (3) |
| --- | --- |

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat (3)

| | üle kahe aasta (3) |
| --- | --- |

üle kahe aasta (3)

| 4. | Omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

4.

| 5. | Investeerimisfondide aktsiad/osakud | Rahaturufondide aktsiad/osakud |
| --- | --- | --- |

5.

Rahaturufondide aktsiad/osakud

| | Mitterahaturufondide aktsiad/osakud |
| --- | --- |

Mitterahaturufondide aktsiad/osakud

| 6. | Mittefinantsvara (sh põhivara) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Muu vara | sellest: tuletisinstrumendid |
| --- | --- | --- |

7.

sellest: tuletisinstrumendid

| | sellest: laenudelt kogunenud intress |
| --- | --- |

sellest: laenudelt kogunenud intress

| 8. | Ringluses olev sularaha |
| --- | --- |

8.

| 9. | Hoiused | kuni 1 aasta (4) |
| --- | --- | --- |

9.

kuni 1 aasta (4)

| | üle ühe aasta (4) |
| --- | --- |

üle ühe aasta (4)

sellest: kontsernisisesed positsioonid

sellest: arveldushoiused

sellest: kuni 2 aastat

sellest: sündikaatlaenud

| 9.1. | Üleööhoiused

  sellest: arveldushoiused |
| --- | --- |

9.1.

sellest: arveldushoiused

| 9.2. | Kokkulepitud tähtajaga hoiused | kuni 1 aasta |
| --- | --- | --- |

9.2.

kuni 1 aasta

| | üle 1 aasta ja kuni 2 aastat |
| --- | --- |

üle 1 aasta ja kuni 2 aastat

| | üle kahe aasta |
| --- | --- |

üle kahe aasta

| 9.3. | Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused | kuni 3 kuud |
| --- | --- | --- |

9.3.

kuni 3 kuud

| | üle 3 kuu |
| --- | --- |

üle 3 kuu

| | sellest: üle kahe aasta (5) |
| --- | --- |

sellest: üle kahe aasta (5)

| 9.4. | Repotehingud |
| --- | --- |

9.4.

| 10. | Rahaturufondide aktsiad/osakud |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emiteeritud võlaväärtpaberid | kuni 1 aasta |
| --- | --- | --- |

11.

kuni 1 aasta

| | üle 1 aasta ja kuni 2 aastat |
| --- | --- |

üle 1 aasta ja kuni 2 aastat

sellest: kuni 2 aastat ja kapitaligarantii nominaalväärtuses alla 100 %

| | üle kahe aasta |
| --- | --- |

üle kahe aasta

| 12. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

12.

| 13. | Muud kohustused | sellest: tuletisinstrumendid |
| --- | --- | --- |

13.

sellest: tuletisinstrumendid

| | sellest: hoiustelt kogunenud intress |
| --- | --- |

sellest: hoiustelt kogunenud intress

| TEHINGUPOOLTE JA EESMÄRKIDE LIIGID |
| --- |
| VARAD | KOHUSTUSED |
| A. | Riigi residendid | Rahaloomeasutused (RAd) | sellest: keskpangad |

TEHINGUPOOLTE JA EESMÄRKIDE LIIGID

VARAD

KOHUSTUSED

A.

Rahaloomeasutused (RAd)

sellest: keskpangad

| | sellest: hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a keskpank |
| --- | --- |

sellest: hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a keskpank

| | Mitte-RAd | Valitsemissektor | keskvalitsus |
| --- | --- | --- | --- |

Mitte-RAd

Valitsemissektor

keskvalitsus

| | osariigi/liidumaa valitsus |
| --- | --- |

osariigi/liidumaa valitsus

| | kohalik omavalitsus |
| --- | --- |

kohalik omavalitsus

| | riiklikud sotsiaalkindlustusfondid |
| --- | --- |

riiklikud sotsiaalkindlustusfondid

| | Muud residentide sektorid (6) | investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) |
| --- | --- | --- |

Muud residentide sektorid (6)

investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124)

| | muud finantsvahendusettevõtted, finantsvahenduse abiettevõtted ja varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125 + S.126 + S.127) (6) | sellest: kesksed tehingupooled (7) |
| --- | --- | --- |

muud finantsvahendusettevõtted, finantsvahenduse abiettevõtted ja varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125 + S.126 + S.127) (6)

sellest: kesksed tehingupooled (7)

| | sellest: FVCd (7) |
| --- | --- |

sellest: FVCd (7)

| | kindlustusseltsid (S.128) |
| --- | --- |

kindlustusseltsid (S.128)

| | pensionifondid (S.129) (6) |
| --- | --- |

pensionifondid (S.129) (6)

| | mittefinantsettevõtted (S.11) (6) |
| --- | --- |

mittefinantsettevõtted (S.11) (6)

| | kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15) (6) | tarbimislaen (7) |
| --- | --- | --- |

kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15) (6)

tarbimislaen (7)

| | eluasemelaen (7) |
| --- | --- |

eluasemelaen (7)

| | muu laen (7) |
| --- | --- |

muu laen (7)

sellest: füüsilisest isikust ettevõtjad / juriidilise isiku õigusteta ühingud (7)

| B. | Riigivälised euroala residendid | Rahaloomeasutused (RAd) | sellest: keskpangad |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Rahaloomeasutused (RAd)

sellest: keskpangad

| | sellest: hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a keskpank |
| --- | --- |

sellest: hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a keskpank

| | Mitte-RAd | Valitsemissektor | keskvalitsus |
| --- | --- | --- | --- |

Mitte-RAd

Valitsemissektor

keskvalitsus

| | osariigi/liidumaa valitsus |
| --- | --- |

osariigi/liidumaa valitsus

| | kohalik omavalitsus |
| --- | --- |

kohalik omavalitsus

| | riiklikud sotsiaalkindlustusfondid |
| --- | --- |

riiklikud sotsiaalkindlustusfondid

| | Muud residentide sektorid (6) | investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) |
| --- | --- | --- |

Muud residentide sektorid (6)

investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124)

| | muud finantsvahendusettevõtted, finantsvahenduse abiettevõtted ja varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125 + S.126 + S.127) (6) | sellest: kesksed tehingupooled (7) |
| --- | --- | --- |

muud finantsvahendusettevõtted, finantsvahenduse abiettevõtted ja varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125 + S.126 + S.127) (6)

sellest: kesksed tehingupooled (7)

| | sellest: FVCd (7) |
| --- | --- |

sellest: FVCd (7)

| | kindlustusseltsid (S.128) |
| --- | --- |

kindlustusseltsid (S.128)

| | pensionifondid (S.129) (6) |
| --- | --- |

pensionifondid (S.129) (6)

| | mittefinantsettevõtted (S.11) (6) |
| --- | --- |

mittefinantsettevõtted (S.11) (6)

| | kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15) (6) | tarbimislaen (7) |
| --- | --- | --- |

kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15) (6)

tarbimislaen (7)

| | eluasemelaen (7) |
| --- | --- |

eluasemelaen (7)

| | muu laen (7) | sellest: füüsilisest isikust ettevõtjad/juriidilise isiku õigusteta ühingud (7) |
| --- | --- | --- |

muu laen (7)

sellest: füüsilisest isikust ettevõtjad/juriidilise isiku õigusteta ühingud (7)

| C. | Välismaailma residendid | Pangad |
| --- | --- | --- |

C.

Pangad

| | Mittepangad | Valitsemissektor |
| --- | --- | --- |

Mittepangad

Valitsemissektor

| | Muud residendid |
| --- | --- |

Muud residendid

| A. | Riigi residendid | Rahaloomeasutused (RAd) | sellest: keskpangad |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Rahaloomeasutused (RAd)

sellest: keskpangad

| | sellest: hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a keskpank | sellest: krediidiasutused |
| --- | --- | --- |

sellest: hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a keskpank

sellest: krediidiasutused

| | Mitte-RAd | Valitsemissektor | keskvalitsus |
| --- | --- | --- | --- |

Mitte-RAd

Valitsemissektor

keskvalitsus

| | muu valitsemissektor | osariigi/liidumaa valitsus |
| --- | --- | --- |

muu valitsemissektor

osariigi/liidumaa valitsus

| | kohalik omavalitsus |
| --- | --- |

kohalik omavalitsus

| | riiklikud sotsiaalkindlustusfondid |
| --- | --- |

riiklikud sotsiaalkindlustusfondid

| | Muud residentide sektorid (6) | investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) |
| --- | --- | --- |

Muud residentide sektorid (6)

investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124)

| | muud finantsvahendusettevõtted, finantsvahenduse abiettevõtted ja varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125 + S.126 + S.127) (6) | sellest: kesksed tehingupooled (7)



  sellest: FVCd (7) |
| --- | --- | --- |

muud finantsvahendusettevõtted, finantsvahenduse abiettevõtted ja varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125 + S.126 + S.127) (6)

sellest: kesksed tehingupooled (7)

sellest: FVCd (7)

| | kindlustusseltsid (S.128) |
| --- | --- |

kindlustusseltsid (S.128)

| | pensionifondid (S.129) (6) |
| --- | --- |

pensionifondid (S.129) (6)

| | mittefinantsettevõtted (S.11) (6) |
| --- | --- |

mittefinantsettevõtted (S.11) (6)

| | kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15) (6) |
| --- | --- |

kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15) (6)

| B. | Riigivälised euroala residendid | Rahaloomeasutused (RAd) | sellest: keskpangad |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Rahaloomeasutused (RAd)

sellest: keskpangad

| | sellest: hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a keskpank | sellest: krediidiasutused |
| --- | --- | --- |

sellest: hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a keskpank

sellest: krediidiasutused

| | Mitte-RAd | Valitsemissektor | keskvalitsus |
| --- | --- | --- | --- |

Mitte-RAd

Valitsemissektor

keskvalitsus

| | muu valitsemissektor | osariigi/liidumaa valitsus |
| --- | --- | --- |

muu valitsemissektor

osariigi/liidumaa valitsus

| | kohalik omavalitsus |
| --- | --- |

kohalik omavalitsus

| | riiklikud sotsiaalkindlustusfondid |
| --- | --- |

riiklikud sotsiaalkindlustusfondid

| | Muud residentide sektorid (6) | investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) |
| --- | --- | --- |

Muud residentide sektorid (6)

investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124)

| | muud finantsvahendusettevõtted, finantsvahenduse abiettevõtted ja varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125 + S.126 + S.127) (6) | sellest: kesksed tehingupooled (7) |
| --- | --- | --- |

muud finantsvahendusettevõtted, finantsvahenduse abiettevõtted ja varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125 + S.126 + S.127) (6)

sellest: kesksed tehingupooled (7)

| | sellest: FVCd (7) |
| --- | --- |

sellest: FVCd (7)

| | kindlustusseltsid (S.128) |
| --- | --- |

kindlustusseltsid (S.128)

| | pensionifondid (S.129) (6) |
| --- | --- |

pensionifondid (S.129) (6)

| | mittefinantsettevõtted (S.11) (6) |
| --- | --- |

mittefinantsettevõtted (S.11) (6)

| | kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15) (6) |
| --- | --- |

kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15) (6)

| C. | Välismaailma residendid | Pangad |
| --- | --- | --- |

C.

Pangad

| | Mittepangad | Valitsemissektor |
| --- | --- | --- |

Mittepangad

Valitsemissektor

| | Muud residendid |
| --- | --- |

Muud residendid

| D. | Kokku |
| --- | --- |

D.

| D. | Kokku |
| --- | --- |

D.

VÄÄRINGUD

| e | euro |
| --- | --- |

e

| x | välisvaluutad - vääringud, v.a euro (st muude liikmesriikide vääringud: USA dollar, Jaapani jeen, Šveitsi frank, muud vääringud) (8) |
| --- | --- |

x

välisvaluutad - vääringud, v.a euro (st muude liikmesriikide vääringud: USA dollar, Jaapani jeen, Šveitsi frank, muud vääringud) (8)

---

(1)  Kuuandmete jaotused on rõhutatud kirjas, kvartaliandmete jaotused on tavalises kirjas.

(2)  Kuuaruandluse tähtaegade jaotust on vaja ainult laenude osas, mis on antud peamistele residentide sektoritele, v.a euroala liikmesriikide RAd ja valitsemissektor. Tähtaegade jaotuse osas, mis on seotud laenudega valitsemissektorile, mis ei ole euroala liikmesriikide keskvalitsus, on aruandlus kvartaalne.

(3)  Kuuaruandluse tähtaegade jaotust on vaja ainult euroala rahaloomeasutuste emiteeritud väärtpaberite osas. Kvartaliandmetes eristatakse euroala mitterahaloomeasutuste emiteeritud väärtpaberite puhul kuni üheaastase ja üle üheaastase tähtajaga väärtpabereid.

(4)  Ainult välismaailma suhtes.

(5)  Andmete esitamine etteteatamistähtajaga lõpetatavate üle kaheaastase tähtajaga hoiuste kohta on vabatahtlik, kui ei ole teatatud teisiti.

(6)  Laenude ja hoiuste puhul on nõutav kuuaruandlus allsektorite kaupa.

(7)  Laenude osas allsektorile S.14 + S.15 tuleb esitada täiendav jaotus otstarbe järgi. Lisaks tuleb esitada täiendavad jaotused („sellest”) teatavate instrumentide osas teatavates allsektorites: „sellest kesksed tehingpooled” ja „sellest FVCd” allsektori S.125 osas; „sellest füüsilisest isikust ettevõtjad / juriidilise isiku õigusteta ühingud” laenude osas allsektorile S.14; „sellest kinnisvaratagatisega” laenude osas allsektoritele S.11 ja S.14 + S.15 (nõutav kord kvartalis).

(8)  Kvartaliaruandlust vääringute kaupa ELi iga teise liikmesriigi suhtes nõutakse ainult valitud kirjete puhul.

---

II LISA

KONSOLIDEERIMISE PÕHIMÕTTED JA MÄÄRATLUSED

1.   OSA

Statistiline konsolideerimine ühe liikmesriigi piires

| 1. | Igas liikmesriigis, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriik”), koosneb andmeid esitav üldkogum rahaloomeasutuste statistilisse nimekirja kuuluvatest rahaloomeasutustest, mis on residendid euroala liikmesriikide territooriumil (1). Need on:






  a) | sellel territooriumil registreeritud ja seal asuvad asutused, sealhulgas väljaspool kõnealust territooriumi asuvate emaettevõtjate tütarettevõtjad, (2) ja |
| --- | --- | --- |

1.

Igas liikmesriigis, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriik”), koosneb andmeid esitav üldkogum rahaloomeasutuste statistilisse nimekirja kuuluvatest rahaloomeasutustest, mis on residendid euroala liikmesriikide territooriumil (1). Need on:

a)

sellel territooriumil registreeritud ja seal asuvad asutused, sealhulgas väljaspool kõnealust territooriumi asuvate emaettevõtjate tütarettevõtjad, (2) ja

| b) | väljaspool kõnealust territooriumi paikneva peakontoriga asutuste filiaalid. |
| --- | --- |

b)

väljaspool kõnealust territooriumi paikneva peakontoriga asutuste filiaalid.

Offshore-finantskeskustes asuvaid asutusi käsitletakse statistikas kui nende asukoha territooriumi residente.

| 2. | Statistika eesmärgil konsolideerivad rahaloomeasutused oma kõikide ühes ja samas liikmesriigis asuvate riigisiseste osakondade (registreeritud kontor või peakontor ja/või filiaalid) tegevuse. Eri riike käsitlevaid statistilisi andmeid ei ole lubatud statistika eesmärgil konsolideerida.






  a) | Kui emaettevõtja ja tema tütarettevõtjad on ühes ja samas liikmesriigis asuvad rahaloomeasutused, võib emaettevõtja konsolideerida oma statistilistes aruannetes nende tütarettevõtjate tegevuse, eristades siiski krediidiasutuste ja muude rahaloomeasutuste tegevuse. |
| --- | --- | --- |

2.

Statistika eesmärgil konsolideerivad rahaloomeasutused oma kõikide ühes ja samas liikmesriigis asuvate riigisiseste osakondade (registreeritud kontor või peakontor ja/või filiaalid) tegevuse. Eri riike käsitlevaid statistilisi andmeid ei ole lubatud statistika eesmärgil konsolideerida.

a)

Kui emaettevõtja ja tema tütarettevõtjad on ühes ja samas liikmesriigis asuvad rahaloomeasutused, võib emaettevõtja konsolideerida oma statistilistes aruannetes nende tütarettevõtjate tegevuse, eristades siiski krediidiasutuste ja muude rahaloomeasutuste tegevuse.

| b) | Kui asutusel on filiaale, mis asuvad teiste euroala liikmesriikide territooriumil, käsitleb asjaomane euroala liikmesriigis asuv registreeritud kontor või peakontor oma positsioone kõikide nende filiaalide suhtes nagu positsioone teiste euroala liikmesriikide residentide suhtes. Samuti käsitleb euroala liikmesriigis asuv filiaal oma positsioone teiste euroala liikmesriikide territooriumil asuvate sama asutuse registreeritud kontori või peakontori või muude filiaalide suhtes nagu positsioone teiste euroala liikmesriikide residentide suhtes. |
| --- | --- |

b)

Kui asutusel on filiaale, mis asuvad teiste euroala liikmesriikide territooriumil, käsitleb asjaomane euroala liikmesriigis asuv registreeritud kontor või peakontor oma positsioone kõikide nende filiaalide suhtes nagu positsioone teiste euroala liikmesriikide residentide suhtes. Samuti käsitleb euroala liikmesriigis asuv filiaal oma positsioone teiste euroala liikmesriikide territooriumil asuvate sama asutuse registreeritud kontori või peakontori või muude filiaalide suhtes nagu positsioone teiste euroala liikmesriikide residentide suhtes.

| c) | Kui asutusel on filiaale, mis asuvad väljaspool euroala liikmesriikide territooriumi, käsitleb asjaomane euroala liikmesriigis asuv registreeritud kontor või peakontor oma positsioone kõikide nende filiaalide suhtes nagu positsioone välismaailma residentide suhtes. Samuti käsitleb euroala liikmesriigis asuv filiaal oma positsioone väljaspool euroala liikmesriikide territooriumi asuvate sama asutuse registreeritud kontori või peakontori või muude filiaalide suhtes nagu positsioone välismaailma residentide suhtes. |
| --- | --- |

c)

Kui asutusel on filiaale, mis asuvad väljaspool euroala liikmesriikide territooriumi, käsitleb asjaomane euroala liikmesriigis asuv registreeritud kontor või peakontor oma positsioone kõikide nende filiaalide suhtes nagu positsioone välismaailma residentide suhtes. Samuti käsitleb euroala liikmesriigis asuv filiaal oma positsioone väljaspool euroala liikmesriikide territooriumi asuvate sama asutuse registreeritud kontori või peakontori või muude filiaalide suhtes nagu positsioone välismaailma residentide suhtes.

2.   OSA

Instrumendiliikide määratlemine

| 1. | Tabelis on esitatud standardkirjeldused nende instrumendiliikide kohta, mille järgi riikide keskpangad (RKPd) kehtestavad riigi tasandil kohaldatavad liigid vastavalt käesolevale määrusele. Tabel ei ole üksikute finantsinstrumentide nimekiri ja kirjeldused ei ole ammendavad. Määratlustes tuginetakse ESA 2010-le. |
| --- | --- |

1.

Tabelis on esitatud standardkirjeldused nende instrumendiliikide kohta, mille järgi riikide keskpangad (RKPd) kehtestavad riigi tasandil kohaldatavad liigid vastavalt käesolevale määrusele. Tabel ei ole üksikute finantsinstrumentide nimekiri ja kirjeldused ei ole ammendavad. Määratlustes tuginetakse ESA 2010-le.

| 2. | Esialgne tähtaeg (st tähtaeg emissiooni hetkel) tähendab finantsinstrumendi kindlaksmääratud kehtivusaega, enne mille möödumist ei saa seda instrumenti lunastada (nt võlaväärtpaberid) või kui lunastamisega kaasneb teatav sanktsioon (nt mõned hoiuseliigid). Etteteatamisaeg on periood, mis algab kuupäeval, kui omanik teatab kavatsusest lunastada instrument, ning lõpeb kuupäeval, mil omanikul on õigus see sularahasse konverteerida, ilma et tema suhtes rakendataks sanktsioone. Finantsinstrumente liigitatakse etteteatamisaja järgi ainult juhul, kui neil puudub kokkulepitud tähtaeg. |
| --- | --- |

2.

Esialgne tähtaeg (st tähtaeg emissiooni hetkel) tähendab finantsinstrumendi kindlaksmääratud kehtivusaega, enne mille möödumist ei saa seda instrumenti lunastada (nt võlaväärtpaberid) või kui lunastamisega kaasneb teatav sanktsioon (nt mõned hoiuseliigid). Etteteatamisaeg on periood, mis algab kuupäeval, kui omanik teatab kavatsusest lunastada instrument, ning lõpeb kuupäeval, mil omanikul on õigus see sularahasse konverteerida, ilma et tema suhtes rakendataks sanktsioone. Finantsinstrumente liigitatakse etteteatamisaja järgi ainult juhul, kui neil puudub kokkulepitud tähtaeg.

| 3. | Finantsnõudeid saab eristada selle järgi, kas need on vabalt kaubeldavad või mitte. Nõue on vabalt kaubeldav, kui selle omandiõigus võib üleandmise või indossamendi või – tuletisinstrumentide puhul – tasaarvestuse teel täielikult ühelt üksuselt teisele üle minna. Kuigi iga finantsinstrumendiga on võimalik kaubelda, on vabalt kaubeldavad instrumendid ette nähtud kauplemiseks reguleeritud väärtpaberiturul või „börsiväliselt”, kuigi tegelik kauplemine ei ole vabalt kaubeldavuse vajalik tingimus.

  Tabel


  Instrumendiliigid

  VARADE LIIGID






  Liik | Põhiomaduste kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| 1. | Sularaha |

3.

Finantsnõudeid saab eristada selle järgi, kas need on vabalt kaubeldavad või mitte. Nõue on vabalt kaubeldav, kui selle omandiõigus võib üleandmise või indossamendi või – tuletisinstrumentide puhul – tasaarvestuse teel täielikult ühelt üksuselt teisele üle minna. Kuigi iga finantsinstrumendiga on võimalik kaubelda, on vabalt kaubeldavad instrumendid ette nähtud kauplemiseks reguleeritud väärtpaberiturul või „börsiväliselt”, kuigi tegelik kauplemine ei ole vabalt kaubeldavuse vajalik tingimus.

Tabel

Instrumendiliigid

VARADE LIIGID

Liik

Põhiomaduste kirjeldus

1.

Sularaha

Ringluses olevad euro ja välisriikide pangatähed ja mündid, mida tavaliselt kasutatakse maksete tegemiseks

| 2. | Laenud algtähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni viis aastat / üle viie aasta |
| --- | --- |

2.

Laenud algtähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni viis aastat / üle viie aasta

Finantsvara, mis tekib, kui võlausaldaja laenab vahendeid võlgnikule, ja mis ei ole tõendatud dokumentidega või on tõendatud mittekaubeldavate dokumentidega. Siia kuuluvad ka varad andmeesitajate hoiuste kujul. Riikide keskpangad (RKPd) võivad nõuda selle andmeühiku osas täielikku jaotust sektorite kohta.

| 1. | Siia kuuluvad:






  a) | laenud kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta institutsioonidele jaotustega järgmise kohta:






  i) | tarbimislaen (laen, mis on antud peamiselt isikliku tarbimise otstarbel kaupade ja teenuste ostuks). Siia kuulub füüsilisest isikust ettevõtjatele / juriidilise isiku õigusteta ühingutele antud tarbimislaen, juhul kui RA teab, et laenu otstarbeks on peamiselt isiklik kasutus; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Siia kuuluvad:

a)

laenud kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta institutsioonidele jaotustega järgmise kohta:

i)

tarbimislaen (laen, mis on antud peamiselt isikliku tarbimise otstarbel kaupade ja teenuste ostuks). Siia kuulub füüsilisest isikust ettevõtjatele / juriidilise isiku õigusteta ühingutele antud tarbimislaen, juhul kui RA teab, et laenu otstarbeks on peamiselt isiklik kasutus;

| ii) | eluasemelaen (isiklikus kasutuses või renditud majasse investeerimiseks antud laen, sh ehitus ja renoveerimine). Siia kuuluvad eluasemega tagatud laenud, mis on antud maja ostmiseks, ja muud laenud maja ostmiseks, mis on tagatud isiklikult või muu varaga. Siia kuulub füüsilisest isikust ettevõtjatele / juriidilise isiku õigusteta ühingutele antud eluasemelaen, v.a juhul, kui andmeid esitav RA teab, et maja otstarbeks on peamiselt kasutus äritegevuses; sel juhul esitatakse andmed liigis „Muu laen, sellest füüsilisest isikust ettevõtjad / juriidilise isiku õigusteta ühingud”; |
| --- | --- |

ii)

eluasemelaen (isiklikus kasutuses või renditud majasse investeerimiseks antud laen, sh ehitus ja renoveerimine). Siia kuuluvad eluasemega tagatud laenud, mis on antud maja ostmiseks, ja muud laenud maja ostmiseks, mis on tagatud isiklikult või muu varaga. Siia kuulub füüsilisest isikust ettevõtjatele / juriidilise isiku õigusteta ühingutele antud eluasemelaen, v.a juhul, kui andmeid esitav RA teab, et maja otstarbeks on peamiselt kasutus äritegevuses; sel juhul esitatakse andmed liigis „Muu laen, sellest füüsilisest isikust ettevõtjad / juriidilise isiku õigusteta ühingud”;

| iii) | muu laen (laen, mis ei ole antud tarbimiseks ja eluasemeostuks, vaid näiteks äritegevuseks, laenude koondamiseks (debt consolidation), õppelaen jne). Siia võib kuuluda füüsilisest isikust ettevõtjatele / juriidilise isiku õigusteta ühingutele antud tarbimislaen (vt II lisa 3. osa), kui seda ei esitata „Tarbimislaenu” all. Juhul kui ei kohaldata lihtsustatud aruandlust, tuleb esitada jaotused füüsilisest isikust ettevõtjatele antud laenude kohta (II lisa 3. osa); |
| --- | --- |

iii)

muu laen (laen, mis ei ole antud tarbimiseks ja eluasemeostuks, vaid näiteks äritegevuseks, laenude koondamiseks (debt consolidation), õppelaen jne). Siia võib kuuluda füüsilisest isikust ettevõtjatele / juriidilise isiku õigusteta ühingutele antud tarbimislaen (vt II lisa 3. osa), kui seda ei esitata „Tarbimislaenu” all. Juhul kui ei kohaldata lihtsustatud aruandlust, tuleb esitada jaotused füüsilisest isikust ettevõtjatele antud laenude kohta (II lisa 3. osa);

| b) | krediitkaardivõlg
  Käesoleva määruse tähenduses kuulub siia kodumajapidamistele või mittefinantsettevõtetele antud laen deebetkaardi viivituse (s.o kaart, mis võimaldab tavalist krediiti (convenience credit), vt allpool) või krediitkaardi kaudu (s.o kaart, mis võimaldab tavalist ja pikendatud krediiti). Krediitkaardi võlga arvestatakse erikontodel ja seetõttu ei ole see tuvastatav jooksvatelt või arvelduskrediidi kontodelt. Tavaline krediit (convenience credit) on laen, mis antakse 0 % intressimääraga perioodil alates kaardimakse teostamisest ühe arveperioodi jooksul kuni selle arveperioodi deebetjäägi kustutamise kuupäevani. Pikendatud krediit (extended credit) on laen, mis antakse pärast eelmise arveperioodi maksetähtaja möödumist, s.o kaardikonto deebetjääke ei arveldatud esimesel võimalusel ning tavaliselt kohaldatakse astmelist 0 % suuremat intressimäära. Nõutavad võivad olla väikesed kuumaksed osaliseks pikendatud krediidi kustutamiseks.
  Selle laenuvormi tehingupool on üksus, kes lepingust tulenevalt vastutab laenujäägi kustutamise eest; st kaardi valdaja eraisikute puhul, kuid mitte äriühingute kaartide puhul; |
| --- | --- |

b)

krediitkaardivõlg

Käesoleva määruse tähenduses kuulub siia kodumajapidamistele või mittefinantsettevõtetele antud laen deebetkaardi viivituse (s.o kaart, mis võimaldab tavalist krediiti (convenience credit), vt allpool) või krediitkaardi kaudu (s.o kaart, mis võimaldab tavalist ja pikendatud krediiti). Krediitkaardi võlga arvestatakse erikontodel ja seetõttu ei ole see tuvastatav jooksvatelt või arvelduskrediidi kontodelt. Tavaline krediit (convenience credit) on laen, mis antakse 0 % intressimääraga perioodil alates kaardimakse teostamisest ühe arveperioodi jooksul kuni selle arveperioodi deebetjäägi kustutamise kuupäevani. Pikendatud krediit (extended credit) on laen, mis antakse pärast eelmise arveperioodi maksetähtaja möödumist, s.o kaardikonto deebetjääke ei arveldatud esimesel võimalusel ning tavaliselt kohaldatakse astmelist 0 % suuremat intressimäära. Nõutavad võivad olla väikesed kuumaksed osaliseks pikendatud krediidi kustutamiseks.

Selle laenuvormi tehingupool on üksus, kes lepingust tulenevalt vastutab laenujäägi kustutamise eest; st kaardi valdaja eraisikute puhul, kuid mitte äriühingute kaartide puhul;

| c) | vaba tagasimaksega laenud ja arvelduskrediit
  Vaba tagasimaksega laenudel on järgmised omadused: i) laenuvõtja võib kasutada või saada vahendeid eelneval kokkuleppel võimaldatud limiidi piires ilma pangale ette teatamata; ii) vastavalt vahendite laenamisele ja tagasimaksele võib võimaldatav laenusumma suureneda või väheneda; iii) laenu võib kasutada korduvalt; iv) regulaarse tagasimakse kohustus puudub.
  Vaba tagasimaksega laenud hõlmavad krediidiliini kaudu saadud veel tagasi maksmata summasid (laenujäägid). Krediidiliin on leping laenuandja ja laenuvõtja vahel, mis võimaldab laenuvõtjal võtta kindlaksmääratud perioodi kestel ja teatavates piirides ettemakseid ning maksta neid tagasi omal äranägemisel enne määratud kuupäeva. Krediidiliini summasid, mis ei ole kasutatud või on tagasi makstud, ei tule kajastada ühegi bilansikirje liigi all. Arvelduskrediit on jooksevkonto deebetjääk. Vaba tagasimaksega laenud ja arvelduskrediit ei hõlma laene, mida antakse krediitkaardi kaudu. Laenuvõtja poolt võlgnetava kogusumma kohta tuleb aruandluses esitada laenu suurus ja/või maksimumperiood, olenemata sellest, kas see jääb laenuandja ja laenuvõtja poolt kokku lepitud piiridesse või ületab seda; |
| --- | --- |

c)

vaba tagasimaksega laenud ja arvelduskrediit

Vaba tagasimaksega laenudel on järgmised omadused: i) laenuvõtja võib kasutada või saada vahendeid eelneval kokkuleppel võimaldatud limiidi piires ilma pangale ette teatamata; ii) vastavalt vahendite laenamisele ja tagasimaksele võib võimaldatav laenusumma suureneda või väheneda; iii) laenu võib kasutada korduvalt; iv) regulaarse tagasimakse kohustus puudub.

Vaba tagasimaksega laenud hõlmavad krediidiliini kaudu saadud veel tagasi maksmata summasid (laenujäägid). Krediidiliin on leping laenuandja ja laenuvõtja vahel, mis võimaldab laenuvõtjal võtta kindlaksmääratud perioodi kestel ja teatavates piirides ettemakseid ning maksta neid tagasi omal äranägemisel enne määratud kuupäeva. Krediidiliini summasid, mis ei ole kasutatud või on tagasi makstud, ei tule kajastada ühegi bilansikirje liigi all. Arvelduskrediit on jooksevkonto deebetjääk. Vaba tagasimaksega laenud ja arvelduskrediit ei hõlma laene, mida antakse krediitkaardi kaudu. Laenuvõtja poolt võlgnetava kogusumma kohta tuleb aruandluses esitada laenu suurus ja/või maksimumperiood, olenemata sellest, kas see jääb laenuandja ja laenuvõtja poolt kokku lepitud piiridesse või ületab seda;

| d) | sündikaatlaenud (iseseisvad laenulepingud, milles osaleb laenuandjatena mitu panka)
  Sündikaatlaen esineb ainult juhul, kui laenuvõtja teab laenulepingu põhjal, et laenu annavad mitu laenuandjat. Statistika eesmärgil peetakse sündikaatlaenudeks ainult reaalselt laenuvõtja poolt kasutatud laenu, mitte kogukrediidiliini. Sündikaatlaenu korraldab ja koordineerib tavaliselt üks asutus (tavaliselt nimetusega „peakorraldaja” (lead manager)), kuid seda annavad mitmed sündikaadis osalevad isikud. Osalejad, k.a peakorraldaja, esitavad oma aruannetes igaüks oma osa laenuvõtjale antud laenus (st mitte peakorraldajale antud vahendites) oma bilansi varade all; |
| --- | --- |

d)

sündikaatlaenud (iseseisvad laenulepingud, milles osaleb laenuandjatena mitu panka)

Sündikaatlaen esineb ainult juhul, kui laenuvõtja teab laenulepingu põhjal, et laenu annavad mitu laenuandjat. Statistika eesmärgil peetakse sündikaatlaenudeks ainult reaalselt laenuvõtja poolt kasutatud laenu, mitte kogukrediidiliini. Sündikaatlaenu korraldab ja koordineerib tavaliselt üks asutus (tavaliselt nimetusega „peakorraldaja” (lead manager)), kuid seda annavad mitmed sündikaadis osalevad isikud. Osalejad, k.a peakorraldaja, esitavad oma aruannetes igaüks oma osa laenuvõtjale antud laenus (st mitte peakorraldajale antud vahendites) oma bilansi varade all;

| e) | hoiused vastavalt määratlusele kohustuste liigi 9 all |
| --- | --- |

e)

hoiused vastavalt määratlusele kohustuste liigi 9 all

| f) | kapitalirent kolmandatele isikutele
  Kapitalirent on leping, millega püsikauba õiguslik omanik (rendileandja) laenab selle vara kolmandale osapoolele (rentnik) varade majandusliku eluea enamikuks või kogu elueaks osamaksete eest, mis katavad kauba hinna pluss arvestusliku intressitasu. Eeldatakse, et rentnik saab kõik kauba kasutamisest tuleneva kasu ning kannab omandiga seotud kulud ja riskid. Statistikas käsitletakse kapitalirenti kui rendileandja laenu rentnikule (mis võimaldas rentnikul osta püsikaupa). Rentnikule laenatud varasid (püsikaupu) ei kirjendata rahaloomeasutuse bilansis; |
| --- | --- |

f)

kapitalirent kolmandatele isikutele

Kapitalirent on leping, millega püsikauba õiguslik omanik (rendileandja) laenab selle vara kolmandale osapoolele (rentnik) varade majandusliku eluea enamikuks või kogu elueaks osamaksete eest, mis katavad kauba hinna pluss arvestusliku intressitasu. Eeldatakse, et rentnik saab kõik kauba kasutamisest tuleneva kasu ning kannab omandiga seotud kulud ja riskid. Statistikas käsitletakse kapitalirenti kui rendileandja laenu rentnikule (mis võimaldas rentnikul osta püsikaupa). Rentnikule laenatud varasid (püsikaupu) ei kirjendata rahaloomeasutuse bilansis;

| g) | lootusetud võlad, mida ei ole veel tagasi makstud ega kustutatud
  Laenude kogusumma, mille tagasimaksmine on kas tervikuna või osaliselt hilinenud või muul viisil takistatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 maksejõuetuse mõistega; |
| --- | --- |

g)

lootusetud võlad, mida ei ole veel tagasi makstud ega kustutatud

Laenude kogusumma, mille tagasimaksmine on kas tervikuna või osaliselt hilinenud või muul viisil takistatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 maksejõuetuse mõistega;

| h) | mittekaubeldavad väärtpaberid
  Hallatavad võlaväärtpaberid, mis ei ole vabalt kaubeldavad ja millega ei saa kaubelda järelturul; |
| --- | --- |

h)

mittekaubeldavad väärtpaberid

Hallatavad võlaväärtpaberid, mis ei ole vabalt kaubeldavad ja millega ei saa kaubelda järelturul;

| i) | kaubeldavad laenud
  Laenud, mis on tegelikult muutunud vabalt kaubeldavaks, liigitatakse varade liigi „Laenud” alla juhul, kui nendega kauplemine järelturul ei ole tõendatud. Vastasel juhul liigitatakse need võlaväärtpaberite alla (liik 3); |
| --- | --- |

i)

kaubeldavad laenud

Laenud, mis on tegelikult muutunud vabalt kaubeldavaks, liigitatakse varade liigi „Laenud” alla juhul, kui nendega kauplemine järelturul ei ole tõendatud. Vastasel juhul liigitatakse need võlaväärtpaberite alla (liik 3);

| j) | allutatud laen hoiuse või laenu kujul
  Allutatud laenuinstrumendid annavad emiteerinud asutuse vastu allutatud nõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded (nt hoiused/laenud) on rahuldatud, andes neile mõned omandiväärtpaberite omadused. Statistikas liigitatakse allutatud laen finantsinstrumendi olemuse järgi kas „Laenude” või „Võlaväärtpaberite” alla. Kui kõiki rahaloomeasutuse hallatavaid allutatud laene esitatakse statistikas jooksvalt ühe arvuna, tuleb see arv esitada varakirjes „Võlaväärtpaberid”, kuna allutatud laenud esinevad enamasti väärtpaberite, mitte laenude kujul; |
| --- | --- |

j)

allutatud laen hoiuse või laenu kujul

Allutatud laenuinstrumendid annavad emiteerinud asutuse vastu allutatud nõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded (nt hoiused/laenud) on rahuldatud, andes neile mõned omandiväärtpaberite omadused. Statistikas liigitatakse allutatud laen finantsinstrumendi olemuse järgi kas „Laenude” või „Võlaväärtpaberite” alla. Kui kõiki rahaloomeasutuse hallatavaid allutatud laene esitatakse statistikas jooksvalt ühe arvuna, tuleb see arv esitada varakirjes „Võlaväärtpaberid”, kuna allutatud laenud esinevad enamasti väärtpaberite, mitte laenude kujul;

| k) | nõuded pöördrepotehingute alusel või väärtpaberite laenuks andmine sularahatagatisega
  Andmeesitajate poolt kindlaks määratud hinnaga ostetud väärtpaberite eest (kohustusega müüa samad või samalaadsed väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaks määratud hinna eest tagasi) makstud raha vastaskirje, või väärtpaberite laenuks andmine sularahatagatisega (vt kohustuste liik 9.4). |
| --- | --- |

k)

nõuded pöördrepotehingute alusel või väärtpaberite laenuks andmine sularahatagatisega

Andmeesitajate poolt kindlaks määratud hinnaga ostetud väärtpaberite eest (kohustusega müüa samad või samalaadsed väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaks määratud hinna eest tagasi) makstud raha vastaskirje, või väärtpaberite laenuks andmine sularahatagatisega (vt kohustuste liik 9.4).

Käesoleva aruandlusvormi jaoks hõlmab laenude jaotus kinnisvara tagatise alusel laenujääkide kogusumma, mille tagatis vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 199 lõigetele 2 kuni 4, kui laenujäägi/tagatise suhe on 1 või alla 1. Juhul kui andmeesitaja ei kohalda neid reegleid, peab käesolevasse jaotusesse paigutatava laenu määratlemine põhinema kapitalinõuete jaoks valitud meetodil.

| 2. | Järgmist andmeühikut ei käsitleta laenuna:
  usalduse alusel antud laenud
  Usalduse alusel antud laenud (st usalduslaenud) on laenud, mis tehakse ühe osapoole nimel (edaspidi „usaldusisik”) kolmanda osapoole eest (edaspidi „soodustatud isik”). Statistikas ei kirjendata usalduse alusel antud laene usaldusisiku bilansis, kui rahaliste vahendite omamise riskid ja tulud jäävad soodustatud isikule. Omandi riskid ja tulud jäävad soodustatud isikule, kui: a) soodustatud isik võtab endale laenu krediidiriski (st usaldusisik vastutab ainult laenu administratiivse haldamise eest) või b) soodustatud isiku investeering on garanteeritud kaotuste vastu, juhul kui usaldusisik likvideeritakse (st usalduse alusel antav laen ei ole osa usaldusisiku varadest, mida võib pankroti korral jaotada). |
| --- | --- |

2.

Järgmist andmeühikut ei käsitleta laenuna:

usalduse alusel antud laenud

Usalduse alusel antud laenud (st usalduslaenud) on laenud, mis tehakse ühe osapoole nimel (edaspidi „usaldusisik”) kolmanda osapoole eest (edaspidi „soodustatud isik”). Statistikas ei kirjendata usalduse alusel antud laene usaldusisiku bilansis, kui rahaliste vahendite omamise riskid ja tulud jäävad soodustatud isikule. Omandi riskid ja tulud jäävad soodustatud isikule, kui: a) soodustatud isik võtab endale laenu krediidiriski (st usaldusisik vastutab ainult laenu administratiivse haldamise eest) või b) soodustatud isiku investeering on garanteeritud kaotuste vastu, juhul kui usaldusisik likvideeritakse (st usalduse alusel antav laen ei ole osa usaldusisiku varadest, mida võib pankroti korral jaotada).

| 3. | Võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

3.

Võlaväärtpaberid

Hallatavad võlaväärtpaberid ehk võlga tõendavad kaubeldavad finantsinstrumendid, mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad või mida võib turul tasaarvestada ning mis ei anna omanikule emiteeriva asutuse suhtes mingeid omandiõigusi.

Siia kuuluvad:

| a) | väärtpaberid, mille valdajal on tingimusteta õigus saada kindlasummalist või lepinguga ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või nimetatud kindla summana teataval kuupäeval (või teatavatel kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

väärtpaberid, mille valdajal on tingimusteta õigus saada kindlasummalist või lepinguga ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või nimetatud kindla summana teataval kuupäeval (või teatavatel kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast;

| b) | laenud, mis on muutunud väärtpaberiturul vabalt kaubeldavaks (st kaubeldavad laenud), tingimusel et on olemas tõendid järelturul kauplemise kohta, sealhulgas turutegijate olemasolu ja finantsvara sagedase noteeringu kohta, nagu ostu-müügikursi vahe. Kui tõendid puuduvad, tuleb asjaomased laenud liigitada varaliigi „Laenud” alla (vt ka „Kaubeldavad laenud” liigi 2i all); |
| --- | --- |

b)

laenud, mis on muutunud väärtpaberiturul vabalt kaubeldavaks (st kaubeldavad laenud), tingimusel et on olemas tõendid järelturul kauplemise kohta, sealhulgas turutegijate olemasolu ja finantsvara sagedase noteeringu kohta, nagu ostu-müügikursi vahe. Kui tõendid puuduvad, tuleb asjaomased laenud liigitada varaliigi „Laenud” alla (vt ka „Kaubeldavad laenud” liigi 2i all);

| c) | allutatud laenud võlaväärtpaberite kujul (vt ka liik 2j, „Allutatud laen hoiuse või laenu kujul”). |
| --- | --- |

c)

allutatud laenud võlaväärtpaberite kujul (vt ka liik 2j, „Allutatud laen hoiuse või laenu kujul”).

Väärtpaberite laenutehingute alusel välja laenatud või tagasiostulepingu alusel müüdud väärtpaberid jäävad esialgse omaniku bilanssi (ja neid ei viida üle ajutise omaniku bilanssi), kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte pelgalt võimalus. Kui ajutine omanik müüb saadud väärtpaberid, tuleb see müügitehing kirjendada kui otsene väärtpaberitehing ja kanda ajutise omaniku bilanssi kui negatiivne positsioon väärtpaberiportfellis.

| 3a/3b/3c | Võlaväärtpaberid esialgse tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta |
| --- | --- |

3a/3b/3c

Võlaväärtpaberid esialgse tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta

Siia kuuluvad:

| a) | kaubeldavad võlaväärtpaberid, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta; |
| --- | --- |

a)

kaubeldavad võlaväärtpaberid, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta;

| b) | laenud, mis on muutunud väärtpaberiturul vabalt kaubeldavaks (st kaubeldavad laenud, mis liigitatakse võlaväärtpaberiteks) ja mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta; |
| --- | --- |

b)

laenud, mis on muutunud väärtpaberiturul vabalt kaubeldavaks (st kaubeldavad laenud, mis liigitatakse võlaväärtpaberiteks) ja mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta;

| c) | allutatud laenud võlaväärtpaberite kujul esialgse tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta. |
| --- | --- |

c)

allutatud laenud võlaväärtpaberite kujul esialgse tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta.

| 4. | Omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

4.

Omandiväärtpaberid

Omandiväärtpaberid esindavad omandiõigust ettevõttes või kvaasikorporatiivses ettevõttes; tegemist on nõudega ettevõtte jääkväärtusele pärast seda, kui on täidetud kõikide võlausaldajate nõuded.

Siia kuuluvad nii börsil noteeritud kui ka börsil noteerimata aktsiad ning muud omandiväärtpaberid.

| 5. | Investeerimisfondide aktsiad/osakud |
| --- | --- |

5.

Investeerimisfondide aktsiad/osakud

Aktsiad või osakud, mille on emiteerinud investeerimisfond, mis on lepinguline või usaldusfond, mis investeerib finants- ja/või mittefinantsvaradesse, kui eesmärk on elanikkonnalt vahendite kaasamine.

Siia kuuluvad rahaturufondide poolt emiteeritud rahaturufondide aktsiad/osakud artikli 2 kohaselt ja mitte-rahaturufondide emiteeritud aktsiad/osakud (mis on määratletud määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) artikli 1 lõikes 1).

| 6. | Mittefinantsvara (sh põhivara) |
| --- | --- |

6.

Mittefinantsvara (sh põhivara)

Materiaalne või immateriaalne põhivara, mis ei ole finantsvara. Siia kuuluvad eluruumid, muud hooned ja rajatised, masinad ja seadmed, väärisesemed ja intellektuaalomandiõigustega seotud tooted, nt arvutitarkvara ja andmebaasid

| 7. | Muu vara |
| --- | --- |

7.

Muu vara

„Muu vara” on ülejäänut hõlmav kirje bilansi varade poolel ning seda määratletakse kui „Mujal hõlmamata vara”. RKPd võivad nõuda alajaotuste esitamist. Selle alla võivad kuuluda:

| a) | tuletisinstrumentide positiivse turuväärtusega positsioonid.
  Statistikas kuuluvad siia tuletisinstrumentide positsioonid, mis tuleb esitada bilansis, ja liigitada eraldi „sellest”-kirjena sektorite (RAd/mitte-RAd) ja geograafilise asukoha (riigisisesed/riigivälised euroala liikmesriigid / välismaailm) järgi; |
| --- | --- |

a)

tuletisinstrumentide positiivse turuväärtusega positsioonid.

Statistikas kuuluvad siia tuletisinstrumentide positsioonid, mis tuleb esitada bilansis, ja liigitada eraldi „sellest”-kirjena sektorite (RAd/mitte-RAd) ja geograafilise asukoha (riigisisesed/riigivälised euroala liikmesriigid / välismaailm) järgi;

| b) | vahekirjetega seoses saadavad brutosummad.
  Vahekirjed on rahaloomeasutuse bilansis hoitavad saldod, mis ei ole kirjendatud klientide nimele, kuid mis on siiski seotud klientide varaga, nt investeerimist, ülekandmist või arveldust ootavad varad; |
| --- | --- |

b)

vahekirjetega seoses saadavad brutosummad.

Vahekirjed on rahaloomeasutuse bilansis hoitavad saldod, mis ei ole kirjendatud klientide nimele, kuid mis on siiski seotud klientide varaga, nt investeerimist, ülekandmist või arveldust ootavad varad;

| c) | siirdekirjetega seoses saadaolevad brutosummad.
  Siirdekirjed tähistavad (tavaliselt klientidele kuuluvaid) varasid, mida parajasti antakse edasi ühelt rahaloomeasutuselt teisele. Siia kuuluvad tšekid ja muud maksevahendid, mis on saadetud tagasivõtmiseks muudele rahaloomeasutustele; |
| --- | --- |

c)

siirdekirjetega seoses saadaolevad brutosummad.

Siirdekirjed tähistavad (tavaliselt klientidele kuuluvaid) varasid, mida parajasti antakse edasi ühelt rahaloomeasutuselt teisele. Siia kuuluvad tšekid ja muud maksevahendid, mis on saadetud tagasivõtmiseks muudele rahaloomeasutustele;

| d) | laenudelt kogunenud intress.
  Tekkepõhise raamatupidamise üldpõhimõtte kohaselt kirjendatakse laenudelt saadaolev intress vastavalt selle tekkimisele (s.o tekkepõhiselt), mitte tegelikule laekumisele (s.o kassapõhiselt). Laenudelt kogunenud intress liigitatakse brutosumma põhjal „Muu vara” alla. Kogunenud intress eraldatakse vastavast laenust ning esitatakse eraldi „sellest”-kirjena; |
| --- | --- |

d)

laenudelt kogunenud intress.

Tekkepõhise raamatupidamise üldpõhimõtte kohaselt kirjendatakse laenudelt saadaolev intress vastavalt selle tekkimisele (s.o tekkepõhiselt), mitte tegelikule laekumisele (s.o kassapõhiselt). Laenudelt kogunenud intress liigitatakse brutosumma põhjal „Muu vara” alla. Kogunenud intress eraldatakse vastavast laenust ning esitatakse eraldi „sellest”-kirjena;

| e) | hallatavatelt võlaväärtpaberitelt kogunenud intress; |
| --- | --- |

e)

hallatavatelt võlaväärtpaberitelt kogunenud intress;

| f) | saadaolevad dividendid; |
| --- | --- |

f)

saadaolevad dividendid;

| g) | saadaolevad summad, mis ei ole seotud rahaloomeasutuse põhitegevusega; |
| --- | --- |

g)

saadaolevad summad, mis ei ole seotud rahaloomeasutuse põhitegevusega;

| h) | riigi käibele lastud müntide vastaskirje varana (ainult RKPde bilansis). |
| --- | --- |

h)

riigi käibele lastud müntide vastaskirje varana (ainult RKPde bilansis).

„Muu vara” hulka ei kuulu rahalise vara kujul olevad finantsinstrumendid (need kajastatakse teistes bilansi kirjetes), teatavad finantsinstrumendid, mis ei ole rahalise vara kujul, nagu garantiid, kohustused, hallatud ja usalduslaenud (need kirjendatakse bilansiväliselt) ning mitterahalised varad (need sisalduvad liigis 6).

KOHUSTUSTE LIIGID

| Liik | Põhiomaduste kirjeldus |
| --- | --- |
| 8. | Ringluses olev sularaha |

Liik

Põhiomaduste kirjeldus

8.

Ringluses olev sularaha

Kohustuste liik „ringluses olev sularaha” on ringluses olevad pangatähed ja mündid, mida emiteerivad või autoriseerivad rahandusasutused. See liik hõlmab EKP ja RKPde emiteeritud pangatähti. Ringluses olevad mündid ei ole euroala liikmesriikides rahaloomeasutuste, vaid keskvalitsuse kohustus. Mündid on siiski osa rahaagregaatidest ning kantakse seetõttu „Ringluses oleva sularaha” alla. Selle kohustuse vastaskirje kantakse „Muu vara” alla.

| 9. | Hoiused |
| --- | --- |

9.

Hoiused

Andmeesitajate poolt kreeditoridele võlgnetavad summad (aktsiad, hoiused vm), mis vastavad I lisa 1. osa 1. jaos kirjeldatud omadustele, v.a kaubeldavate väärtpaberite või rahaturufondide aktsiate/osakute emissioonist tulenevad summad. Aruandlusvormil esitatakse jaotused üleööhoiuste, kokkulepitud tähtajaga hoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste ja tagasiostulepingute kohta:

| a) | hoiused ja laenud
  „Hoiused” hõlmavad ka „laene” kui rahaloomeasutuste kohustusi. Laenude mõiste kohaselt on need rahaloomeasutuste saadud summad, mis ei ole struktureeritud „hoiustena”. ESA 2010-s eristatakse „laene” ja „hoiuseid” algataja poole järgi (kui see on laenuvõtja, on tegu laenuga, kui aga võlausaldaja, on tegu hoiusega). Aruandlusvormil ei esine laenud bilansi kohustuste eraldi liigina. Selle asemel tuleb võlad, mida peetakse laenudeks, liigitada neid eristamata kirjesse „Hoiustega seonduvad kohustused”, kui neid ei tähista kaubeldavad instrumendid. See vastab juba kirjeldatud „Hoiustega seonduvate kohustuste” määratlusele. „Hoiustega seonduvateks kohustusteks” liigitatud laenude osas rahaloomeasutustele esitatakse aruandlusvormile vastavad alajaotused, st sektori, instrumendi, vääringu ja tähtaja kaupa. Siia kuuluvad andmeesitajate poolt saadud sündikaatlaenud; |
| --- | --- |

a)

hoiused ja laenud

„Hoiused” hõlmavad ka „laene” kui rahaloomeasutuste kohustusi. Laenude mõiste kohaselt on need rahaloomeasutuste saadud summad, mis ei ole struktureeritud „hoiustena”. ESA 2010-s eristatakse „laene” ja „hoiuseid” algataja poole järgi (kui see on laenuvõtja, on tegu laenuga, kui aga võlausaldaja, on tegu hoiusega). Aruandlusvormil ei esine laenud bilansi kohustuste eraldi liigina. Selle asemel tuleb võlad, mida peetakse laenudeks, liigitada neid eristamata kirjesse „Hoiustega seonduvad kohustused”, kui neid ei tähista kaubeldavad instrumendid. See vastab juba kirjeldatud „Hoiustega seonduvate kohustuste” määratlusele. „Hoiustega seonduvateks kohustusteks” liigitatud laenude osas rahaloomeasutustele esitatakse aruandlusvormile vastavad alajaotused, st sektori, instrumendi, vääringu ja tähtaja kaupa. Siia kuuluvad andmeesitajate poolt saadud sündikaatlaenud;

| b) | edasiandmisõiguseta võlainstrumendid
  Andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta võlainstrumendid liigitatakse üldiselt „Hoiustega seonduvateks kohustusteks”. Andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks liigitada ümber „Võlaväärtpaberiteks”; |
| --- | --- |

b)

edasiandmisõiguseta võlainstrumendid

Andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta võlainstrumendid liigitatakse üldiselt „Hoiustega seonduvateks kohustusteks”. Andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks liigitada ümber „Võlaväärtpaberiteks”;

| c) | tuletislepingute alusel tehtud tagatishoiused
  Tuletislepingute alusel tehtud tagatishoiused (edaspidi „tagatishoiused”) tuleks liigitada „Hoiustega seonduvate kohustuste” hulka, kui nad esindavad rahaloomeasutustesse deponeeritud sularahatagatist ja kui nad jäävad deponeerija omandisse ning makstakse lepingu lõppemisel deponeerijale tagasi. Põhimõtteliselt tuleks andmeesitaja saadud tagatishoiused liigitada „Hoiustega seonduvateks kohustusteks” ainult sel määral, mil rahaloomeasutus saab vahendeid, mis on vabalt kasutatavad edasilaenamiseks. Kui rahaloomeasutuse saadud tagatishoiuse osa tuleb anda edasi teisele tuletisturul osalejale (nt arvelduskojale), tuleks „Hoiustega seonduvaks kohustuseks” liigitada põhimõtteliselt ainult rahaloomeasutuse käsutusse jääv osa. Kehtiva turutava keerukus võib muuta raskeks tegelikult tagasimakstavate tagatishoiuste identifitseerimise (sest eri tüüpi tagatishoiuseid pannakse eristamata samale kontole) või rahaloomeasutusele edasilaenatavaid varasid andvate tagatishoiuste identifitseerimise. Nendel juhtudel võib need juurdemaksed liigitada „Muude kohustuste” või „Hoiustega seonduvate kohustuste” hulka; |
| --- | --- |

c)

tuletislepingute alusel tehtud tagatishoiused

Tuletislepingute alusel tehtud tagatishoiused (edaspidi „tagatishoiused”) tuleks liigitada „Hoiustega seonduvate kohustuste” hulka, kui nad esindavad rahaloomeasutustesse deponeeritud sularahatagatist ja kui nad jäävad deponeerija omandisse ning makstakse lepingu lõppemisel deponeerijale tagasi. Põhimõtteliselt tuleks andmeesitaja saadud tagatishoiused liigitada „Hoiustega seonduvateks kohustusteks” ainult sel määral, mil rahaloomeasutus saab vahendeid, mis on vabalt kasutatavad edasilaenamiseks. Kui rahaloomeasutuse saadud tagatishoiuse osa tuleb anda edasi teisele tuletisturul osalejale (nt arvelduskojale), tuleks „Hoiustega seonduvaks kohustuseks” liigitada põhimõtteliselt ainult rahaloomeasutuse käsutusse jääv osa. Kehtiva turutava keerukus võib muuta raskeks tegelikult tagasimakstavate tagatishoiuste identifitseerimise (sest eri tüüpi tagatishoiuseid pannakse eristamata samale kontole) või rahaloomeasutusele edasilaenatavaid varasid andvate tagatishoiuste identifitseerimise. Nendel juhtudel võib need juurdemaksed liigitada „Muude kohustuste” või „Hoiustega seonduvate kohustuste” hulka;

| d) | sihtotstarbelised saldod
  Riigisisese tava kohaselt liigitatakse sihtotstarbelised, nt liisingulepingutega seotud saldod hoiustega seonduvateks kohustusteks kirjes „Kokkulepitud tähtajaga hoiused” või „Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused” vastavalt asjakohase lepingu tähtajale või sätetele; |
| --- | --- |

d)

sihtotstarbelised saldod

Riigisisese tava kohaselt liigitatakse sihtotstarbelised, nt liisingulepingutega seotud saldod hoiustega seonduvateks kohustusteks kirjes „Kokkulepitud tähtajaga hoiused” või „Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused” vastavalt asjakohase lepingu tähtajale või sätetele;

| e) | rahaloomeasutuste emiteeritud aktsiad
  Rahaloomeasutuste poolt emiteeritud aktsiad liigitatakse hoiusteks, mitte kapitaliks ja reserviks, kui: i) emiteeriva rahaloomeasutuse ja väärtpaberi omandaja vahel on majandusliku sisuga deebitori-kreeditori suhe (olenemata nende aktsiatega seotud omandiõigustest) ja ii) neid aktsiaid võib müüa või tagasi osta mis tahes oluliste kitsenduste ja trahvideta. Etteteatamistähtaega ei peeta oluliseks kitsenduseks. Lisaks peavad need aktsiad vastama järgmistele tingimustele:






  — | asjakohastes riigi õigusnormides ei ole ette nähtud emiteeriva rahaloomeasutuse tingimusteta õigust aktsiate tagasiostmisest keelduda; |
| --- | --- | --- |

e)

rahaloomeasutuste emiteeritud aktsiad

Rahaloomeasutuste poolt emiteeritud aktsiad liigitatakse hoiusteks, mitte kapitaliks ja reserviks, kui: i) emiteeriva rahaloomeasutuse ja väärtpaberi omandaja vahel on majandusliku sisuga deebitori-kreeditori suhe (olenemata nende aktsiatega seotud omandiõigustest) ja ii) neid aktsiaid võib müüa või tagasi osta mis tahes oluliste kitsenduste ja trahvideta. Etteteatamistähtaega ei peeta oluliseks kitsenduseks. Lisaks peavad need aktsiad vastama järgmistele tingimustele:

—

asjakohastes riigi õigusnormides ei ole ette nähtud emiteeriva rahaloomeasutuse tingimusteta õigust aktsiate tagasiostmisest keelduda;

| — | aktsiad on kindla väärtusega, st tavalises olukorras makstakse nad tagasiostmisel välja nimiväärtuses; |
| --- | --- |

—

aktsiad on kindla väärtusega, st tavalises olukorras makstakse nad tagasiostmisel välja nimiväärtuses;

| — | rahaloomeasutuse maksejõuetuse korral ei ole tema aktsiate valdajad kohustatud katma kohustusi, mis ületavad aktsiate nimiväärtuse (s.o aktsionäride osaluse märgitud kapitalis), ega muid lisakohustusi. Aktsiate allutamist mis tahes muule rahaloomeasutuse emiteeritud instrumendile ei peeta lisakohustuseks. |
| --- | --- |

—

rahaloomeasutuse maksejõuetuse korral ei ole tema aktsiate valdajad kohustatud katma kohustusi, mis ületavad aktsiate nimiväärtuse (s.o aktsionäride osaluse märgitud kapitalis), ega muid lisakohustusi. Aktsiate allutamist mis tahes muule rahaloomeasutuse emiteeritud instrumendile ei peeta lisakohustuseks.

Selliste aktsiate müügiks ette nähtud etteteatamistähtaegadest lähtutakse aktsiate liigitamisel etteteatamistähtaegade kaupa instrumendiliigi „Hoiused” all. Neid etteteatamistähtaegu kohaldatakse ka reservimäära määramisel kooskõlas määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikliga 4. Rahaloomeasutuste antud laenudega seotud sihtotstarbelised aktsiad tuleks liigitada hoiustega seonduvateks kohustusteks, millel on sama tähtaeg kui nendega seotud laenul, st „Kokkulepitud tähtajaga hoiusteks” või „Etteteatamistähtajaga lõpetatavateks hoiusteks”, olenevalt vastava laenulepingu tähtajatingimustest.

Kui väärtpaberi valdaja on rahaloomeasutus, tuleb rahaloomeasutuste poolt emiteeritud aktsiad, mis on liigitatud hoiusteks, mitte kapitaliks ja reservideks, liigitada valdajaks oleva rahaloomeasutuse bilansis varade poolel laenuks;

| f) | väärtpaberistamisega seotud kohustused
  Väärtpaberistamise kaudu võõrandatud laenude ja/või muu vara vastaskirje, mida pole bilansist eemaldatud. |
| --- | --- |

f)

väärtpaberistamisega seotud kohustused

Väärtpaberistamise kaudu võõrandatud laenude ja/või muu vara vastaskirje, mida pole bilansist eemaldatud.

Järgmist kirjet ei käsitleta kui hoiust:

| | usalduse alusel saadud varasid (hoiuseid) ei näidata rahaloomeasutuse statistilises bilansis (vt „Usalduse alusel antud laenud” liigis 2). |
| --- | --- |

usalduse alusel saadud varasid (hoiuseid) ei näidata rahaloomeasutuse statistilises bilansis (vt „Usalduse alusel antud laenud” liigis 2).

| 9.1. | Üleööhoiused |
| --- | --- |

9.1.

Üleööhoiused

Hoiused, mis on sularahasse konverteeritavad ja/või mida on võimalik nõudmisel üle kanda pangatšekiga, panga maksekorraldusega, deebetkandega või samalaadsete vahendite abil ilma oluliste viivituste, piirangute või sanktsioonideta. Siia kuuluvad:

| a) | saldod (intressi kandvad või mitte), mida on võimalik oluliste sanktsioonide ja piiranguteta sularahasse konverteerida nõudmise korral kohe või hoiuse tegemisele järgneva tööpäeva lõpuks, kuid mis ei ole ülekantavad; |
| --- | --- |

a)

saldod (intressi kandvad või mitte), mida on võimalik oluliste sanktsioonide ja piiranguteta sularahasse konverteerida nõudmise korral kohe või hoiuse tegemisele järgneva tööpäeva lõpuks, kuid mis ei ole ülekantavad;

| b) | saldod (intressi kandvad või mitte), mis tähistavad ettemakstud summasid seoses „riistvaralise” või „tarkvaralise” e-rahaga (nt ettemaksekaardid); |
| --- | --- |

b)

saldod (intressi kandvad või mitte), mis tähistavad ettemakstud summasid seoses „riistvaralise” või „tarkvaralise” e-rahaga (nt ettemaksekaardid);

| c) | laenud, mis tuleb tagasi maksta laenu andmise päevale järgneva tööpäeva lõpuks. |
| --- | --- |

c)

laenud, mis tuleb tagasi maksta laenu andmise päevale järgneva tööpäeva lõpuks.

| 9.1a. | Arveldushoiused |
| --- | --- |

9.1a.

Arveldushoiused

Arveldushoiused on hoiused, mis kuuluvad „Üleööhoiuste” alla, mida saab nõudmisel vahetult üle kanda maksete tegemiseks muudele majandussubjektidele, kasutades tavalisi maksevahendeid (näiteks krediitkorraldus, otsedebiteerimine, või ka deebet- või krediitkaart, e-raha tehing, tšekid vm), ilma olulise viivituse, piirangu või trahvita. Arveldushoiuste alla ei kuulu hoiused, mida saab kasutada ainult sularaha väljavõtmiseks, ja/või hoiused, millel olevaid vahendeid saab välja võtta või üle kanda ainult sama omaniku teise konto kaudu.

| 9.2. | Kokkulepitud tähtajaga hoiused |
| --- | --- |

9.2.

Kokkulepitud tähtajaga hoiused

Mitteülekantavad arveldushoiused, mida ei saa enne kokkulepitud tähtaega sularahasse konverteerida või mida saab enne kokkulepitud tähtaega sularahasse konverteerida ainult juhul, kui omaniku suhtes rakendatakse teatavat sanktsiooni. See kirje hõlmab ka riigi poolt reguleeritavaid säästuhoiuseid, kui tähtajaga seotud kriteerium ei ole asjakohane. Need on liigitatud üle kaheaastase tähtaja vööndisse. Automaatselt pikenevad finantstooted tuleb liigitada varaseima tähtaja järgi. Kuigi kokkulepitud tähtajaga hoiustel võib olla võimalus varasemaks tagasinõudmiseks pärast etteteatamist või need võivad olla tagasinõutavad olenevalt teatavatest sanktsioonidest, ei loeta neid omadusi liigitamisel asjakohaseks.

| 9.2a/9.2b/9.2c | Hoiused kokkulepitud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta |
| --- | --- |

9.2a/9.2b/9.2c

Hoiused kokkulepitud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta

Siia kuulub iga tähtaja alajaotuses järgmine:

| a) | hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta, mis ei ole ülekantavad ja mida ei saa enne kõnealuse tähtaja möödumist sularahasse konverteerida; |
| --- | --- |

a)

hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta, mis ei ole ülekantavad ja mida ei saa enne kõnealuse tähtaja möödumist sularahasse konverteerida;

| b) | hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta, mis ei ole ülekantavad, kuid mille võib etteteatamisel tagasi saada enne kõnealuse tähtaja möödumist; etteteatamise korral tuleks need hoiused liigitada vajadust mööda andmeühikuteks 9.3a või 9.3b; |
| --- | --- |

b)

hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta, mis ei ole ülekantavad, kuid mille võib etteteatamisel tagasi saada enne kõnealuse tähtaja möödumist; etteteatamise korral tuleks need hoiused liigitada vajadust mööda andmeühikuteks 9.3a või 9.3b;

| c) | hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta, mis ei ole ülekantavad, kuid mille võib nõudmise korral ja teatavate sanktsioonide rakendamisel tagasi saada; |
| --- | --- |

c)

hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta, mis ei ole ülekantavad, kuid mille võib nõudmise korral ja teatavate sanktsioonide rakendamisel tagasi saada;

| d) | tagatismaksed, mis tehakse ühe / ühe kuni kahe / kolme aasta jooksul lõpetatava tuletisinstrumendi lepingu alusel ja mis tähistavad krediidiriskiga seoses antud sularahatagatist, kuid mis jäävad deponeerija omandisse ja makstakse talle lepingu lõpetamisel tagasi; |
| --- | --- |

d)

tagatismaksed, mis tehakse ühe / ühe kuni kahe / kolme aasta jooksul lõpetatava tuletisinstrumendi lepingu alusel ja mis tähistavad krediidiriskiga seoses antud sularahatagatist, kuid mis jäävad deponeerija omandisse ja makstakse talle lepingu lõpetamisel tagasi;

| e) | mittekaubeldavate dokumentidega tõendatud või dokumentidega tõendamata laenud, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta; |
| --- | --- |

e)

mittekaubeldavate dokumentidega tõendatud või dokumentidega tõendamata laenud, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta;

| f) | edasiandmisõiguseta võlaväärtpaberid, mille on emiteerinud rahaloomeasutused ja mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta; |
| --- | --- |

f)

edasiandmisõiguseta võlaväärtpaberid, mille on emiteerinud rahaloomeasutused ja mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta;

| g) | rahaloomeasutuste antud allutatud laenud hoiuste või laenude kujul, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta; |
| --- | --- |

g)

rahaloomeasutuste antud allutatud laenud hoiuste või laenude kujul, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta;

| h) | väärtpaberistamisega seotud kohustused.
  Väärtpaberistamise kaudu võõrandatud laenude ja/või muu vara vastaskirje, mida ei ole bilansist eemaldatud. Tavaliselt määratakse need kohustused „Üle kaheaastase kokkulepitud tähtajaga” liigi alla. |
| --- | --- |

h)

väärtpaberistamisega seotud kohustused.

Väärtpaberistamise kaudu võõrandatud laenude ja/või muu vara vastaskirje, mida ei ole bilansist eemaldatud. Tavaliselt määratakse need kohustused „Üle kaheaastase kokkulepitud tähtajaga” liigi alla.

Lisaks kuuluvad üle kaheaastase kokkulepitud tähtajaga hoiuste hulka:

hoiused (tähtajast olenemata), mille puhul intressimäärad ja/või muud tingimused on riigi õigusaktides kindlaks määratud ning mis on ette nähtud eriotstarbeks (nt eluasemekulude katmiseks) pärast kaheaastase tähtaja möödumist (ka siis, kui need kuuluvad nõudmise korral tagasimaksmisele).

| 9.3. | Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused |
| --- | --- |

9.3.

Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused

Mitteülekantavad arveldushoiused, millel puudub kokkulepitud tähtaeg ja mida ei saa sularahasse konverteerida etteteatamisajata, enne mida ei ole hoiuse sularahasse konverteerimine võimalik või on võimalik ainult sanktsiooniga. Nende hulka kuuluvad hoiused, mis võivad küll seaduslikult olla nõudmisel väljavõetavad, kuid mille väljavõtmise korral rakendataks siseriiklike tavade kohaselt sanktsioone ja piiranguid (liigitatakse kuni kolmekuulise tähtaja vööndisse), ning investeeringute kontod, millel puudub etteteatamistähtaeg või kokkulepitud tähtaeg, kuid mille väljavõtmise suhtes kehtivad piirangud (liigitatakse üle kolmekuulise tähtaja vööndisse).

| 9.3a/9.3b | Hoiused, mida saab lõpetada etteteatamistähtajaga kuni kolm kuud / üle kolme kuu, millest üle kaheaastase etteteatamistähtajaga |
| --- | --- |

9.3a/9.3b

Hoiused, mida saab lõpetada etteteatamistähtajaga kuni kolm kuud / üle kolme kuu, millest üle kaheaastase etteteatamistähtajaga

Siia kuuluvad:

| a) | kindlaksmääratud tähtajata hoiused, mida saab välja võtta ainult etteteatamisajaga kuni kolm kuud / üle kolme kuu, millest üle kaheaastase etteteatamisajaga; kui hoiust on võimalik välja võtta enne kõnealust etteteatamisaega (või ka nõudmise korral), rakendatakse väljavõtmise suhtes sanktsiooni, ja |
| --- | --- |

a)

kindlaksmääratud tähtajata hoiused, mida saab välja võtta ainult etteteatamisajaga kuni kolm kuud / üle kolme kuu, millest üle kaheaastase etteteatamisajaga; kui hoiust on võimalik välja võtta enne kõnealust etteteatamisaega (või ka nõudmise korral), rakendatakse väljavõtmise suhtes sanktsiooni, ja

| b) | kindlaksmääratud tähtajaga hoiused, mis ei ole ülekantavad, kuid mille ennetähtaegseks väljavõtmiseks nõutakse etteteatamist tähtajaga kuni kolm kuud / üle kolme kuu, sellest üle kahe aasta. |
| --- | --- |

b)

kindlaksmääratud tähtajaga hoiused, mis ei ole ülekantavad, kuid mille ennetähtaegseks väljavõtmiseks nõutakse etteteatamist tähtajaga kuni kolm kuud / üle kolme kuu, sellest üle kahe aasta.

Lisaks hõlmavad hoiused, mida saab lõpetada etteteatamistähtajaga kuni kolm kuud / üle kolme kuu, mitteülekantavaid arveldushoiuseid ja muud liiki jaehoiuseid, mis võivad küll seaduslikult olla nõudmisel väljavõetavad, kuid mille väljavõtmise korral rakendatakse olulisi sanktsioone ja piiranguid.

Hoiused, mida saab lõpetada etteteatamistähtajaga üle kolme kuu, millest üle kaheaastase etteteatamistähtajaga (kui see on kohaldatav), hõlmavad investeerimiskontosid, mille puhul puuduvad etteteatamistähtaeg ja kokkulepitud tähtaeg, kuid mille väljavõtmise suhtes kehtivad piirangud.

| 9.4. | Repotehingud |
| --- | --- |

9.4.

Repotehingud

Andmeesitajate poolt kindlaksmääratud hinnaga müüdud väärtpaberite eest (kohustusega osta samad (või samalaadsed) väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinna eest tagasi) saadud raha vastaskirje. Summad, mida andmeesitajad on saanud kolmandale isikule (st ajutine omandaja) üle antud väärtpaberite eest, tuleb liigitada „tagasiostulepingute” alla, kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte võimalus. See tähendab, et andmeesitajatele jäävad tehingu kestel kõik vastavatest väärtpaberitest tulenevad riskid ja kasuvõimalused.

Järgmised repo-tüüpi tehingute variandid liigitatakse „tagasiostulepingute” alla:

| a) | summad, mis on saadud kolmandale isikule väärtpaberite laenutehingute alusel (sularahatagatisega) ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest, ja |
| --- | --- |

a)

summad, mis on saadud kolmandale isikule väärtpaberite laenutehingute alusel (sularahatagatisega) ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest, ja

| b) | summad, mis on saadud kolmandale isikule müügi- ja tagasiostulepingu vormis ajutiselt ülekantud väärtpaberite eest. |
| --- | --- |

b)

summad, mis on saadud kolmandale isikule müügi- ja tagasiostulepingu vormis ajutiselt ülekantud väärtpaberite eest.

Repo-tüüpi tehingutes kasutatavad väärtpaberid kirjendatakse vastavalt varaliigi 3 „Võlaväärtpaberid” all sätestatud eeskirjadele. Selle kirje alla kuuluvad ka tehingud kulla ajutiseks üleandmiseks sularahatagatise vastu.

| 10. | Rahaturufondide aktsiad/osakud |
| --- | --- |

10.

Rahaturufondide aktsiad/osakud

Rahaturufondide emiteeritud aktsiad ja osakud. Vt määratlus I lisa 1. osa 2. jaos.

| 11. | Emiteeritud võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

11.

Emiteeritud võlaväärtpaberid

Väärtpaberid, v.a andmeesitajate emiteeritud osakud või rahaturuväärtpaberid, mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad või mida on võimalik turul tasaarvestada ning mis ei anna valdajale emiteeriva asutuse suhtes omandiõigust. Siia kuuluvad:

| a) | väärtpaberid, mille valdajal on tingimusteta õigus saada kindlasummalist või lepinguga ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või nimetatud kindla summana teataval kuupäeval (või teatavatel kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

väärtpaberid, mille valdajal on tingimusteta õigus saada kindlasummalist või lepinguga ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või nimetatud kindla summana teataval kuupäeval (või teatavatel kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast;

| b) | andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks liigitada ümber „Võlaväärtpaberiteks” (vt ka liik 9); |
| --- | --- |

b)

andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks liigitada ümber „Võlaväärtpaberiteks” (vt ka liik 9);

| c) | rahaloomeasutuste antud allutatud võlga käsitletakse rahandus- ja finantsstatistikas samuti nagu muid rahaloomeasutuste tekitatud võlgu. Seega liigitatakse väärtpaberite kujul antud allutatud võlg „Emiteeritud võlaväärtpaberite” alla, samas kui rahaloomeasutuste poolt hoiuste või laenude kujul antud võlg liigitatakse „Hoiustega seonduvate kohustuste” alla. Kui rahaloomeasutuse antud kõik võlad esitatakse statistikas üheainsa summana, kirjendatakse see „Emiteeritud võlaväärtpaberite” alla põhjendusel, et allutatud võlg esineb valdavalt väärtpaberite, mitte laenude kujul. Allutatud võlgu ei tohiks liigitada kohustuste kirje „Kapital ja reservid” alla; |
| --- | --- |

c)

rahaloomeasutuste antud allutatud võlga käsitletakse rahandus- ja finantsstatistikas samuti nagu muid rahaloomeasutuste tekitatud võlgu. Seega liigitatakse väärtpaberite kujul antud allutatud võlg „Emiteeritud võlaväärtpaberite” alla, samas kui rahaloomeasutuste poolt hoiuste või laenude kujul antud võlg liigitatakse „Hoiustega seonduvate kohustuste” alla. Kui rahaloomeasutuse antud kõik võlad esitatakse statistikas üheainsa summana, kirjendatakse see „Emiteeritud võlaväärtpaberite” alla põhjendusel, et allutatud võlg esineb valdavalt väärtpaberite, mitte laenude kujul. Allutatud võlgu ei tohiks liigitada kohustuste kirje „Kapital ja reservid” alla;

| d) | hübriidinstrumendid. Kaubeldavad instrumendid, mis ühendavad endas võla- ja tuletisinstrumendi omadusi, näiteks:






  i) | kaubeldavad võlainstrumendid tuletisinstrumendi võimalustega; |
| --- | --- | --- |

d)

hübriidinstrumendid. Kaubeldavad instrumendid, mis ühendavad endas võla- ja tuletisinstrumendi omadusi, näiteks:

i)

kaubeldavad võlainstrumendid tuletisinstrumendi võimalustega;

| ii) | kaubeldavad instrumendid, mille lunastamisväärtus ja/või kupong on seotud alusvaraks oleva vara, selle hinna või muu viitenäitaja muutustega instrumendi tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

ii)

kaubeldavad instrumendid, mille lunastamisväärtus ja/või kupong on seotud alusvaraks oleva vara, selle hinna või muu viitenäitaja muutustega instrumendi tähtaja jooksul.

| 11a/11b/11c | Võlaväärtpaberid esialgse tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta |
| --- | --- |

11a/11b/11c

Võlaväärtpaberid esialgse tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta

Siia kuulub iga tähtaja alajaotuses järgmine:

| a) | kaubeldavad võlaväärtpaberid, mille on emiteerinud rahaloomeasutused ja mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta, ja |
| --- | --- |

a)

kaubeldavad võlaväärtpaberid, mille on emiteerinud rahaloomeasutused ja mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta, ja

| b) | rahaloomeasutuste antud allutatud laenud võlaväärtpaberite kujul, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta. |
| --- | --- |

b)

rahaloomeasutuste antud allutatud laenud võlaväärtpaberite kujul, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta.

| 11d | sellest võlaväärtpaberid tähtajaga kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nimiväärtuses alla 100 % |
| --- | --- |

11d

sellest võlaväärtpaberid tähtajaga kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nimiväärtuses alla 100 %

RAde poolt emiteeritud hübriidinstrumendid algtähtajaga kuni kaks aastat, mille lepingust tulenev lunastamisväärtus emiteerimisvääringus tähtaja lõppemisel võib olla alla esialgse investeerimissumma, kuna tegemist on võla- ja tuletisinstrumendi omaduste ühendamisega.

| 12. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

12.

Kapital ja reservid

Aruandlusvormil hõlmab see liik summasid, mis tekivad andmeesitajate aktsiakapitali emissioonist aktsionäridele või muudele omanikele, kellel on varalised õigused rahaloomeasutuses ja üldjuhul õigus saada osa asutuse kasumist ja asutuse likvideerimise korral osa omavahenditest. Samuti kuuluvad sellesse liiki kasum (või kahjum) vastavalt kasumiaruandele, vahendid, mis tulenevad jaotamata kasumist või vahenditest, mille andmeesitajad on kõrvale pannud edaspidisteks makseteks ja tulevaste kohustuste täitmiseks. Täpsemalt hõlmaks see kategooria põhimõtteliselt järgmist:

| a) | omakapital, sealhulgas aažio; |
| --- | --- |

a)

omakapital, sealhulgas aažio;

| b) | kasum (või kahjum) vastavalt kasumiaruandele; |
| --- | --- |

b)

kasum (või kahjum) vastavalt kasumiaruandele;

| c) | otse omakapitali all kirjendatud tulud ja kulud; |
| --- | --- |

c)

otse omakapitali all kirjendatud tulud ja kulud;

| d) | vahendid, mis tulenevad jaotamata kasumist; |
| --- | --- |

d)

vahendid, mis tulenevad jaotamata kasumist;

| e) | eri- ja üldprovisjonid laenude, väärtpaberite ja muud liiki vara katteks, nt laenukahjumite ja väärtuse vähendamise katteks moodustatud eraldised (võib kirjendada raamatupidamiseeskirjade kohaselt). |
| --- | --- |

e)

eri- ja üldprovisjonid laenude, väärtpaberite ja muud liiki vara katteks, nt laenukahjumite ja väärtuse vähendamise katteks moodustatud eraldised (võib kirjendada raamatupidamiseeskirjade kohaselt).

| 13. | Muud kohustused |
| --- | --- |

13.

Muud kohustused

„Muud kohustused” on ülejäänut hõlmav kirje bilansi kohustuste poolel ning seda määratletakse kui „Mujal hõlmamata kohustusi”. RKPd võivad nõuda alajaotuste esitamist. Selle alla võivad kuuluda:

| a) | tuletisinstrumentide positiivse brutoturuväärtusega positsioonid
  Statistikas kuuluvad siia tuletisinstrumentide positsioonid, mis tuleb esitada bilansis ja liigitada eraldi „sellest”-kirjena sektorite (RAd/mitte-RAd) ja geograafilise asukoha (riigisisesed/riigivälised euroala liikmesriigid / välismaailm) järgi; |
| --- | --- |

a)

tuletisinstrumentide positiivse brutoturuväärtusega positsioonid

Statistikas kuuluvad siia tuletisinstrumentide positsioonid, mis tuleb esitada bilansis ja liigitada eraldi „sellest”-kirjena sektorite (RAd/mitte-RAd) ja geograafilise asukoha (riigisisesed/riigivälised euroala liikmesriigid / välismaailm) järgi;

| b) | vahekirjetega seoses maksmisele kuuluvad brutosummad
  Vahekirjed on rahaloomeasutuse bilansis hoitavad saldod, mis ei ole kirjendatud klientide nimele, kuid mis on siiski seotud klientide varaga, nt investeerimist, ülekandmist või arveldust ootavad varad; |
| --- | --- |

b)

vahekirjetega seoses maksmisele kuuluvad brutosummad

Vahekirjed on rahaloomeasutuse bilansis hoitavad saldod, mis ei ole kirjendatud klientide nimele, kuid mis on siiski seotud klientide varaga, nt investeerimist, ülekandmist või arveldust ootavad varad;

| c) | siirdekirjetega seoses maksmisele kuuluvad brutosummad
  Siirdekirjed tähistavad (tavaliselt klientidele kuuluvaid) varasid, mida parajasti antakse edasi ühelt rahaloomeasutuselt teisele. Siia kuuluvad krediidiülekanded, mis on võetud klientide arvetelt, ja muud kirjed, mille eest andmeesitaja ei ole veel vastavat makset tasunud; |
| --- | --- |

c)

siirdekirjetega seoses maksmisele kuuluvad brutosummad

Siirdekirjed tähistavad (tavaliselt klientidele kuuluvaid) varasid, mida parajasti antakse edasi ühelt rahaloomeasutuselt teisele. Siia kuuluvad krediidiülekanded, mis on võetud klientide arvetelt, ja muud kirjed, mille eest andmeesitaja ei ole veel vastavat makset tasunud;

| d) | hoiustelt kogunenud maksmisele kuuluv intress
  Tekkepõhise raamatupidamise üldpõhimõtte kohaselt kirjendatakse hoiustelt maksta olev intress bilansis vastavalt selle tekkimisele (s.o tekkepõhiselt), mitte tegelikule väljamaksmisele (s.o kassapõhiselt). Hoiustelt kogunenud intress liigitatakse brutosumma põhjal „Muude kohustuste” alla. Kogunenud intress eraldatakse vastavast hoiusest ning esitatakse eraldi „sellest”-kirjena; |
| --- | --- |

d)

hoiustelt kogunenud maksmisele kuuluv intress

Tekkepõhise raamatupidamise üldpõhimõtte kohaselt kirjendatakse hoiustelt maksta olev intress bilansis vastavalt selle tekkimisele (s.o tekkepõhiselt), mitte tegelikule väljamaksmisele (s.o kassapõhiselt). Hoiustelt kogunenud intress liigitatakse brutosumma põhjal „Muude kohustuste” alla. Kogunenud intress eraldatakse vastavast hoiusest ning esitatakse eraldi „sellest”-kirjena;

| e) | emiteeritud võlaväärtpaberitelt kogunenud intress; |
| --- | --- |

e)

emiteeritud võlaväärtpaberitelt kogunenud intress;

| f) | maksmisele kuuluvad dividendid
  Maksmisele kuuluvad summad, mis ei ole seotud rahaloomeasutuse põhitegevusega (nt tarnijatele võlgnetavad summad, maksud, töötasud, sotsiaalmaksud); |
| --- | --- |

f)

maksmisele kuuluvad dividendid

Maksmisele kuuluvad summad, mis ei ole seotud rahaloomeasutuse põhitegevusega (nt tarnijatele võlgnetavad summad, maksud, töötasud, sotsiaalmaksud);

| g) | provisjonid kolmandate isikute ees olevate kohustuste katteks (nt pensionid, dividendid); |
| --- | --- |

g)

provisjonid kolmandate isikute ees olevate kohustuste katteks (nt pensionid, dividendid);

| h) | tuletislepingute alusel tehtud tagatise juurdemaksed
  Tuletislepingute alusel tehtud tagatise juurdemaksed liigitatakse tavaliselt „Hoiustega seonduvateks kohustusteks” (vt liik 9). Kehtiva turutava keerukus võib muuta raskeks tegelikult maksmisele kuuluvate tagatise juurdemaksete identifitseerimise, sest erinevad juurdemaksed pannakse eristamata samale kontole või kontole, mida rahaloomeasutus kasutab edasilaenamiseks. Nendel juhtudel võib need juurdemaksed liigitada „Muude kohustuste” või „Hoiustega seonduvate kohustuste” hulka vastavalt siseriiklikule tavale; |
| --- | --- |

h)

tuletislepingute alusel tehtud tagatise juurdemaksed

Tuletislepingute alusel tehtud tagatise juurdemaksed liigitatakse tavaliselt „Hoiustega seonduvateks kohustusteks” (vt liik 9). Kehtiva turutava keerukus võib muuta raskeks tegelikult maksmisele kuuluvate tagatise juurdemaksete identifitseerimise, sest erinevad juurdemaksed pannakse eristamata samale kontole või kontole, mida rahaloomeasutus kasutab edasilaenamiseks. Nendel juhtudel võib need juurdemaksed liigitada „Muude kohustuste” või „Hoiustega seonduvate kohustuste” hulka vastavalt siseriiklikule tavale;

| i) | netosummad, mis kuuluvad maksmisele tulevasel arveldamisel väärtpaberi- või välisvaluutatehingutes. |
| --- | --- |

i)

netosummad, mis kuuluvad maksmisele tulevasel arveldamisel väärtpaberi- või välisvaluutatehingutes.

„Muude kohustuste” hulgast võib välja arvata peaaegu kõik rahaliste kohustuste kujul olevad finantsinstrumendid (need kajastatakse teistes bilansi kirjetes), finantsinstrumendid, mis ei ole rahaliste kohustuste kujul, nagu garantiid, kohustused, hallatud ja usalduslaenud (need kirjendatakse bilansiväliselt) ning mitterahalised kohustused, nagu kapitalikirjed passiva poolel (need sisalduvad kirjes „Kapital ja reservid”).

3.   OSA

Sektorite määratlused

Sektori järgi liigitamise standard põhineb ESA 2010-l. Allpool toodud tabelis esitatakse sektorite standardkirjeldused, mille RKPd peavad üle võtma riigisiseste liikidena kooskõlas käesoleva määrusega. Euroalal asuvad tehingupooled identifitseeritakse sektori järgi vastavalt Euroopa Keskpanga (EKP) poolt hallatavale statistilisele nimekirjale ja tehingupoolte statistilise liigitamise suunistele EKP käsiraamatus „Monetary financial institutions and markets statistics sector manual: Guidance for the statistical classification of customers”. Väljaspool euroala asuvatele krediidiasutustele viidatakse kui pankadele, mitte kui rahaloomeasutustele. Mõistet „mitterahaloomeasutus” kasutatakse samuti ainult liikmesriikide puhul. Liikmesriikide, mille rahaühik ei ole euro, puhul kasutatakse mõistet „mittepank”.

Tabel

Sektorite määratlused

| Sektor | Määratlus |
| --- | --- |
| Rahaloomeasutused (RAd) | Vt artikkel 1 |
| Valitsemissektor | Valitsemissektor (S.13) hõlmab institutsionaalseid üksusi, mis on turuvälised tootjad, kelle toodang on mõeldud individuaalseks ja kollektiivseks tarbimiseks, ning mida finantseeritakse kohustuslikest maksetest, mida teevad teistesse sektoritesse kuuluvad üksused, ja institutsionaalseid üksusi, mille põhitegevuseks on rahvatulu ja rikkuse ümberjaotamine (ESA 2010 punktid 2.111 kuni 2.113). |
| Keskvalitsus | Kõnealune allsektor (S.1311) hõlmab kõiki riigi administratiivseid üksusi ja teisi keskasutusi, mille pädevus ulatub tavaliselt üle kogu majandusterritooriumi, v.a riiklike sotsiaalkindlustusfondide juhtimine. (ESA 2010 punkt 2.114). |
| Osariigi/liidumaa valitsus | Kõnealune allsektor (S.1312) koosneb avaliku halduse üksustest, mis on eraldiseisvad institutsionaalsed üksused ja viivad ellu mõningaid valitsemissektori funktsioone, v.a riiklike sotsiaalkindlustusfondide juhtimine, allpool keskvalitsuse tasandit ning ülevalpool kohaliku omavalitsuse tasandit (ESA 2010 punkt 2.115). |
| Kohalik omavalitsus | Kõnealune allsektor (S.1313) hõlmab selliseid avaliku halduse asutuste liike, mille pädevus laieneb ainult majandusterritooriumi kohalikule osale, v.a riiklike sotsiaalkindlustusfondide kohalikud asutused (ESA 2010 punkt 2.116). |
| Riiklikud sotsiaalkindlustusfondid | Sotsiaalkindlustusfondide allsektor (S.1314) hõlmab kesktasandi, osariigi/liidumaa ja kohalikke institutsioonilisi üksusi, mis tegelevad peamiselt sotsiaaltoetuste pakkumisega ja vastavad järgmisele kahele kriteeriumile: a) seaduse või muu õigusnormi kohaselt on teatavatel rahvastiku rühmadel kohustus osaleda sotsiaalkindlustuse skeemis või maksta osamakseid ning b) valitsemissektor vastutab institutsiooni juhtimise eest, kehtestades või heaks kiites osamaksed ja sotsiaaltoetused sõltumatult oma rollist järelevalvet teostava organi või tööandjana (ESA 2010 punkt 2.117). |
| Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid | Investeerimisfondid vastavalt määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) määratlusele. Allsektor hõlmab kõiki ühisinvesteerimisettevõtjaid, kes investeerivad finantsvaradesse ja/või mittefinantsvaradesse, kui eesmärgiks on avalikkuselt kaasatud kapitali investeerimine. |
| Muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad | „Muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide” (S.125) hõlmab kõiki finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mis tegelevad peamiselt finantsvahendusega, võttes institutsionaalsete üksuste ees kohustusi muul kujul kui raha, hoiused (või hoiuste lähedased asendajad), investeerimisfondide aktsiad/osakud või seoses kindlustus-, pensioni- ja muude standardsete tagatisskeemidega (ESA 2010 punktid 2.86 kuni 2.94).
  Finantsvahenduse abiettevõtete allsektor (S.126) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mis tegelevad peamiselt finantsvahendusega tihedalt seotud tegevusega, kuid mis ei ole ise finantsvahendajad. See allsektor hõlmab ka peakontoreid, mille tütarettevõtjad on peamiselt finantsinstitutsioonid (ESA 2010 punktid 2.95 kuni 2.97).
  Varasid hoidvate finantsasutuste ja laenuandjate allsektor (S.127) hõlmab kõiki finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mis ei tegele finantsvahendusega ega osuta finantsabiteenuseid ning mille puhul enamiku nende vara või kohustustega ei kaubelda avatud turgudel. See allsektor hõlmab valdusettevõtteid, mis hoiavad tütarettevõtete grupi aktsiaid või osakuid kontrollitasemel ning mille peamine tegevus on omada gruppi, pakkumata mis tahes muid teenuseid ettevõtetele, milles vara hoitakse, st nad ei halda ega juhi teisi üksusi (ESA 2010 punktid 2.98 kuni 2.99). |
| Kindlustusseltsid | Kindlustusseltside allsektor (S.128) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb riskide koondamisest peamiselt otsekindlustuse või edasikindlustuse kujul (ESA 2010 punktid 2.100 kuni 2.104). |
| Pensionifondid | Pensionifondide allsektor (S.129) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb kindlustatud isikute sotsiaalsete riskide ja vajaduste koondamisest (sotsiaalkindlustus). Pensionifondid kui sotsiaalkindlustusskeemid pakuvad sissetulekut pensionile jäämisel ning sageli hüvitisi surma ja puude korral (ESA 2010 punktid 2.105 kuni 2.110). |
| Mittefinantsettevõtted | Mittefinantsettevõtete sektor (S.11) koosneb institutsionaalsetest üksustest, mis on iseseisvad juriidilised isikud ja turutootjad ning tegelevad peamiselt kaupade tootmise ja mittefinantsteenuste osutamisega. Siia sektorisse kuuluvad ka kvaasikorporatiivsed mittefinantsettevõtted (ESA 2010 punktid 2.45 kuni 2.54). |
| Kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid | Kodumajapidamiste sektor (S.14) hõlmab üksikisikuid või üksikisikute rühmasid kui tarbijaid ning kui ettevõtjaid, kes toodavad turukaupu ning osutavad mittefinants- ja finantsteenuseid (turutootjad), tingimusel et kaupade tootmise ja teenuste osutamisega ei tegele eraldiseisvad üksused, mida käsitatakse kvaasikorporatiivsete ettevõtetena. Siia kuuluvad ka üksikisikud või üksikisikute rühmad, kes toodavad kaupu ja osutavad mittefinantsteenuseid vaid enda lõpptarbeks (ESA 2010 punktid 2.118 kuni 2.128).
  Kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sektor (S.15) koosneb kasumitaotluseta institutsioonidest, mis on eraldiseisvad juriidilised isikud, kes teenindavad kodumajapidamisi ning on turuvälised eratootjad. Nende peamised ressursid on kodumajapidamiste kui tarbijate vabatahtlikud rahalised või mitterahalised maksed, valitsemissektori poolt tehtavad maksed ja omanditulu (ESA 2010 punktid 2.129 kuni 2.130). |
| Füüsilisest isikust ettevõtjad ja juriidilise isiku õigusteta ühingud („Kodumajapidamiste” alljaotus) | Füüsilisest isikust ettevõtjad ja juriidilise isiku õigusteta ühingud, v.a kvaasiettevõtetena asutatud üksused, turu jaoks tootjad (ESA 2010 punkt 2.119d). |

Sektor

Määratlus

Rahaloomeasutused (RAd)

Vt artikkel 1

Valitsemissektor

Valitsemissektor (S.13) hõlmab institutsionaalseid üksusi, mis on turuvälised tootjad, kelle toodang on mõeldud individuaalseks ja kollektiivseks tarbimiseks, ning mida finantseeritakse kohustuslikest maksetest, mida teevad teistesse sektoritesse kuuluvad üksused, ja institutsionaalseid üksusi, mille põhitegevuseks on rahvatulu ja rikkuse ümberjaotamine (ESA 2010 punktid 2.111 kuni 2.113).

Keskvalitsus

Kõnealune allsektor (S.1311) hõlmab kõiki riigi administratiivseid üksusi ja teisi keskasutusi, mille pädevus ulatub tavaliselt üle kogu majandusterritooriumi, v.a riiklike sotsiaalkindlustusfondide juhtimine. (ESA 2010 punkt 2.114).

Osariigi/liidumaa valitsus

Kõnealune allsektor (S.1312) koosneb avaliku halduse üksustest, mis on eraldiseisvad institutsionaalsed üksused ja viivad ellu mõningaid valitsemissektori funktsioone, v.a riiklike sotsiaalkindlustusfondide juhtimine, allpool keskvalitsuse tasandit ning ülevalpool kohaliku omavalitsuse tasandit (ESA 2010 punkt 2.115).

Kohalik omavalitsus

Kõnealune allsektor (S.1313) hõlmab selliseid avaliku halduse asutuste liike, mille pädevus laieneb ainult majandusterritooriumi kohalikule osale, v.a riiklike sotsiaalkindlustusfondide kohalikud asutused (ESA 2010 punkt 2.116).

Riiklikud sotsiaalkindlustusfondid

Sotsiaalkindlustusfondide allsektor (S.1314) hõlmab kesktasandi, osariigi/liidumaa ja kohalikke institutsioonilisi üksusi, mis tegelevad peamiselt sotsiaaltoetuste pakkumisega ja vastavad järgmisele kahele kriteeriumile: a) seaduse või muu õigusnormi kohaselt on teatavatel rahvastiku rühmadel kohustus osaleda sotsiaalkindlustuse skeemis või maksta osamakseid ning b) valitsemissektor vastutab institutsiooni juhtimise eest, kehtestades või heaks kiites osamaksed ja sotsiaaltoetused sõltumatult oma rollist järelevalvet teostava organi või tööandjana (ESA 2010 punkt 2.117).

Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid

Investeerimisfondid vastavalt määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) määratlusele. Allsektor hõlmab kõiki ühisinvesteerimisettevõtjaid, kes investeerivad finantsvaradesse ja/või mittefinantsvaradesse, kui eesmärgiks on avalikkuselt kaasatud kapitali investeerimine.

Muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad

„Muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide” (S.125) hõlmab kõiki finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mis tegelevad peamiselt finantsvahendusega, võttes institutsionaalsete üksuste ees kohustusi muul kujul kui raha, hoiused (või hoiuste lähedased asendajad), investeerimisfondide aktsiad/osakud või seoses kindlustus-, pensioni- ja muude standardsete tagatisskeemidega (ESA 2010 punktid 2.86 kuni 2.94).

Finantsvahenduse abiettevõtete allsektor (S.126) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mis tegelevad peamiselt finantsvahendusega tihedalt seotud tegevusega, kuid mis ei ole ise finantsvahendajad. See allsektor hõlmab ka peakontoreid, mille tütarettevõtjad on peamiselt finantsinstitutsioonid (ESA 2010 punktid 2.95 kuni 2.97).

Varasid hoidvate finantsasutuste ja laenuandjate allsektor (S.127) hõlmab kõiki finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mis ei tegele finantsvahendusega ega osuta finantsabiteenuseid ning mille puhul enamiku nende vara või kohustustega ei kaubelda avatud turgudel. See allsektor hõlmab valdusettevõtteid, mis hoiavad tütarettevõtete grupi aktsiaid või osakuid kontrollitasemel ning mille peamine tegevus on omada gruppi, pakkumata mis tahes muid teenuseid ettevõtetele, milles vara hoitakse, st nad ei halda ega juhi teisi üksusi (ESA 2010 punktid 2.98 kuni 2.99).

Kindlustusseltsid

Kindlustusseltside allsektor (S.128) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb riskide koondamisest peamiselt otsekindlustuse või edasikindlustuse kujul (ESA 2010 punktid 2.100 kuni 2.104).

Pensionifondid

Pensionifondide allsektor (S.129) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb kindlustatud isikute sotsiaalsete riskide ja vajaduste koondamisest (sotsiaalkindlustus). Pensionifondid kui sotsiaalkindlustusskeemid pakuvad sissetulekut pensionile jäämisel ning sageli hüvitisi surma ja puude korral (ESA 2010 punktid 2.105 kuni 2.110).

Mittefinantsettevõtted

Mittefinantsettevõtete sektor (S.11) koosneb institutsionaalsetest üksustest, mis on iseseisvad juriidilised isikud ja turutootjad ning tegelevad peamiselt kaupade tootmise ja mittefinantsteenuste osutamisega. Siia sektorisse kuuluvad ka kvaasikorporatiivsed mittefinantsettevõtted (ESA 2010 punktid 2.45 kuni 2.54).

Kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Kodumajapidamiste sektor (S.14) hõlmab üksikisikuid või üksikisikute rühmasid kui tarbijaid ning kui ettevõtjaid, kes toodavad turukaupu ning osutavad mittefinants- ja finantsteenuseid (turutootjad), tingimusel et kaupade tootmise ja teenuste osutamisega ei tegele eraldiseisvad üksused, mida käsitatakse kvaasikorporatiivsete ettevõtetena. Siia kuuluvad ka üksikisikud või üksikisikute rühmad, kes toodavad kaupu ja osutavad mittefinantsteenuseid vaid enda lõpptarbeks (ESA 2010 punktid 2.118 kuni 2.128).

Kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sektor (S.15) koosneb kasumitaotluseta institutsioonidest, mis on eraldiseisvad juriidilised isikud, kes teenindavad kodumajapidamisi ning on turuvälised eratootjad. Nende peamised ressursid on kodumajapidamiste kui tarbijate vabatahtlikud rahalised või mitterahalised maksed, valitsemissektori poolt tehtavad maksed ja omanditulu (ESA 2010 punktid 2.129 kuni 2.130).

Füüsilisest isikust ettevõtjad ja juriidilise isiku õigusteta ühingud („Kodumajapidamiste” alljaotus)

Füüsilisest isikust ettevõtjad ja juriidilise isiku õigusteta ühingud, v.a kvaasiettevõtetena asutatud üksused, turu jaoks tootjad (ESA 2010 punkt 2.119d).

---

(1)  Käesoleva lisa tabelites on EKP liigitatud EKP füüsilise asukoha riigis resideeruvaks rahaloomeasutuseks.

(2)  Tütarettevõtjad on iseseisvad juriidilise isiku õigustega struktuuriüksused, milles teisel üksusel on häälteenamus või täisosalus; filiaalid on juriidilise isiku õiguseta (sõltumatu juriidilise staatuseta) üksused, mis kuuluvad täielikult emaettevõtjale.

---

III LISA

KOHUSTUSLIKU RESERVI NÕUETE KOHALDAMINE JA SEONDUVAD ERIREEGLID

1.   OSA

Kohustuslike reservide nõuded krediidiasutustele: üldreeglid

| 1. | I lisa tabelis 1 tähisega * märgitud lahtreid kasutatakse reservibaasi arvutamisel. Võlaväärtpaberite osas esitavad krediidiasutused tõendid reservibaasist välja arvatud kohustuste kohta või kohaldavad standardset mahaarvamist vastavalt Euroopa Keskpanga (EKP) näidatud kindlale protsendimäärale. Mustriga lahtrite kohta esitavad andmeid ainult reservinõudega krediidiasutused. |
| --- | --- |

1.

I lisa tabelis 1 tähisega * märgitud lahtreid kasutatakse reservibaasi arvutamisel. Võlaväärtpaberite osas esitavad krediidiasutused tõendid reservibaasist välja arvatud kohustuste kohta või kohaldavad standardset mahaarvamist vastavalt Euroopa Keskpanga (EKP) näidatud kindlale protsendimäärale. Mustriga lahtrite kohta esitavad andmeid ainult reservinõudega krediidiasutused.

| 2. | Veerg „Sellest reservinõudega krediidiasutused, EKP ja RKPd” ei sisalda andmeesitajate kohustusi EKP kohustusliku reservi süsteemi kohaldamisest vabastatud asutuste ees, st selliste asutuste ees, mis on kohustusliku reservi süsteemi kohaldamisest vabastatud muudel põhjustel kui saneerimismeetmed. Asutusi, mis on ajutiselt vabastatud kohustuslike reservide nõuetest nende suhtes kohaldatavate saneerimismeetmete tõttu, käsitletakse kui asutusi, mille suhtes kohaldatakse kohustuslike reservide nõudeid, ning sellepärast esitatakse kohustused nende asutuste ees veerus „Sellest reservinõudega krediidiasutused, EKP ja RKPd”. Selles veerus esitatakse ka kohustused selliste asutuste ees, mis seoses kindlasummalise mahaarvamise kohaldamisega ei pea tegelikult täitma Euroopa Keskpankade Süsteemi reservinõuet. |
| --- | --- |

2.

Veerg „Sellest reservinõudega krediidiasutused, EKP ja RKPd” ei sisalda andmeesitajate kohustusi EKP kohustusliku reservi süsteemi kohaldamisest vabastatud asutuste ees, st selliste asutuste ees, mis on kohustusliku reservi süsteemi kohaldamisest vabastatud muudel põhjustel kui saneerimismeetmed. Asutusi, mis on ajutiselt vabastatud kohustuslike reservide nõuetest nende suhtes kohaldatavate saneerimismeetmete tõttu, käsitletakse kui asutusi, mille suhtes kohaldatakse kohustuslike reservide nõudeid, ning sellepärast esitatakse kohustused nende asutuste ees veerus „Sellest reservinõudega krediidiasutused, EKP ja RKPd”. Selles veerus esitatakse ka kohustused selliste asutuste ees, mis seoses kindlasummalise mahaarvamise kohaldamisega ei pea tegelikult täitma Euroopa Keskpankade Süsteemi reservinõuet.

| 3. | Täisaruandlusega asutused võivad esitada ka andmed oma positsioonide kohta seoses rahaloomeasutustega, v.a krediidiasutused, mille suhtes kohaldatakse kohustuslike reservide nõuet, EKP ja RKPdega, tingimusel et andmed on piisavalt üksikasjalikud ja see ei mõjuta positsioone mustrita lahtrites. Olenevalt andmete kogumise riigisisesest süsteemist ning ilma, et see piiraks käesolevas määruses sätestatud mõistete ja rahaloomeasutuste bilansi liigituspõhimõtete täieliku järgimise nõuet, võivad krediidiasutused, mille suhtes kohaldatakse reservinõudeid, esitada reservibaasi arvutamiseks vajalikud andmed, välja arvatud andmed vabalt kaubeldavate instrumentide kohta, järgmise tabeli kohaselt tingimusel, et see ei mõjuta I lisa tabeli 1 mustrita lahtrite positsioone. |
| --- | --- |

3.

Täisaruandlusega asutused võivad esitada ka andmed oma positsioonide kohta seoses rahaloomeasutustega, v.a krediidiasutused, mille suhtes kohaldatakse kohustuslike reservide nõuet, EKP ja RKPdega, tingimusel et andmed on piisavalt üksikasjalikud ja see ei mõjuta positsioone mustrita lahtrites. Olenevalt andmete kogumise riigisisesest süsteemist ning ilma, et see piiraks käesolevas määruses sätestatud mõistete ja rahaloomeasutuste bilansi liigituspõhimõtete täieliku järgimise nõuet, võivad krediidiasutused, mille suhtes kohaldatakse reservinõudeid, esitada reservibaasi arvutamiseks vajalikud andmed, välja arvatud andmed vabalt kaubeldavate instrumentide kohta, järgmise tabeli kohaselt tingimusel, et see ei mõjuta I lisa tabeli 1 mustrita lahtrite positsioone.

| 4. | Lihtsustatud aruandlusega asutused esitavad vähemalt kvartaliandmed, mida on vaja reservibaasi arvutamiseks vastavalt järgmisele tabelile. |
| --- | --- |

4.

Lihtsustatud aruandlusega asutused esitavad vähemalt kvartaliandmed, mida on vaja reservibaasi arvutamiseks vastavalt järgmisele tabelile.

| 5. | Järgmise tabeli kohasel aruandlusel tuleb tagada range kooskõla I lisa tabeliga 1. |
| --- | --- |

5.

Järgmise tabeli kohasel aruandlusel tuleb tagada range kooskõla I lisa tabeliga 1.

Image

2.   OSA

Erireeglid

1.   JAGU

EKP kohustuslike reservide süsteemi kuuluvate krediidiasutuste agregeeritud statistikaaruandlus kontsernina

| 1.1. | Kui määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikli 11 tingimused on täidetud, võib EKP juhatus anda krediidiasutustele, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõudeid, loa esitada ühe liikmesriigi piires kontserni agregeeritud statistikaaruandeid. Kõik asjaomased asutused on EKP rahaloomeasutuste nimekirjas eraldi loetletud. |
| --- | --- |

1.1.

Kui määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikli 11 tingimused on täidetud, võib EKP juhatus anda krediidiasutustele, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõudeid, loa esitada ühe liikmesriigi piires kontserni agregeeritud statistikaaruandeid. Kõik asjaomased asutused on EKP rahaloomeasutuste nimekirjas eraldi loetletud.

| 1.2. | Juhul kui krediidiasutus on saanud määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikli 10 alusel loa hoida kohustuslikku reservi vahendaja kaudu ning tema suhtes ei kohaldata käesolevas jaos osutatud kontserniaruandlust, võib asjaomane RKP anda vahendajale loa agregeeritud statistikaaruandluseks (v.a reservibaasi osas) krediidiasutuse nimel. Kõik asjaomased asutused on EKP rahaloomeasutuste nimekirjas eraldi loetletud. |
| --- | --- |

1.2.

Juhul kui krediidiasutus on saanud määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikli 10 alusel loa hoida kohustuslikku reservi vahendaja kaudu ning tema suhtes ei kohaldata käesolevas jaos osutatud kontserniaruandlust, võib asjaomane RKP anda vahendajale loa agregeeritud statistikaaruandluseks (v.a reservibaasi osas) krediidiasutuse nimel. Kõik asjaomased asutused on EKP rahaloomeasutuste nimekirjas eraldi loetletud.

| 1.3. | Kui kogu krediidiasutuste kontsern tervikuna koosneb lihtsustatud aruandlusega asutustest, peab see kontsern järgima ainult lihtsustatud aruandlusega krediidiasutustele kehtestatud lihtsustatud aruandluskorda. Muudel juhtudel kohaldatakse kogu kontserni suhtes tervikuna täisaruandluse vormi. |
| --- | --- |

1.3.

Kui kogu krediidiasutuste kontsern tervikuna koosneb lihtsustatud aruandlusega asutustest, peab see kontsern järgima ainult lihtsustatud aruandlusega krediidiasutustele kehtestatud lihtsustatud aruandluskorda. Muudel juhtudel kohaldatakse kogu kontserni suhtes tervikuna täisaruandluse vormi.

2.   JAGU

Reservinõuded krediidiasutusi hõlmava ühinemise korral

| 2.1. | Käesolevas lisas kasutatakse mõisteid „ühinemine”, „ühinevad asutused” ja „ühendav asutus” vastavalt määratlustele määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artiklis 1. |
| --- | --- |

2.1.

Käesolevas lisas kasutatakse mõisteid „ühinemine”, „ühinevad asutused” ja „ühendav asutus” vastavalt määratlustele määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artiklis 1.

| 2.2. | Hoidmisperioodil, mille jooksul ühinemine jõustub, arvutatakse ühendava asutuse reservinõuded ja neid tuleb täita määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikli 13 kohaselt. |
| --- | --- |

2.2.

Hoidmisperioodil, mille jooksul ühinemine jõustub, arvutatakse ühendava asutuse reservinõuded ja neid tuleb täita määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikli 13 kohaselt.

| 2.3. | Vahetult järgnevate hoidmisperioodide suhtes arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi ja järgmises tabelis sätestatud nõuete kohaselt esitatud statistilise teabe alusel. Muudel juhtudel kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artiklis 3 sätestatud tavalisi statistilise teabe esitamise ja reservinõude arvutamise eeskirju. |
| --- | --- |

2.3.

Vahetult järgnevate hoidmisperioodide suhtes arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi ja järgmises tabelis sätestatud nõuete kohaselt esitatud statistilise teabe alusel. Muudel juhtudel kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artiklis 3 sätestatud tavalisi statistilise teabe esitamise ja reservinõude arvutamise eeskirju.

| 2.4. | Ilma et see piiraks eelmistes lõigetes sätestatud kohustusi, võib asjaomane RKP lubada ühendaval asutusel täita oma kohustust edastada statistilist teavet ajutise korra kohaselt, näiteks kasutades eraldi vorme iga ühineva asutuse kohta mitme perioodi jooksul pärast ühinemist. Selline erand tavalisest aruandluskorrast peab piirduma võimalikult lühikese ajaga ega tohi ületada ühinemisele järgnevat kuut kuud. See erand ei piira ühendava asutuse kohustust täita oma aruandluskohustusi käesoleva määruse kohaselt ja asjakohastel puhkudel tema kohustust võtta käesoleva lisa kohaselt endale ühinevate asutuste aruandluskohustused.

  Tabel


  Erisätted ühinemistega seotud krediidiasutuste kohustusliku reservi arvutamiseks (1)









  Juhtumi number | Ühinemise liik | Võetavad kohustused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu täisaruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub pärast tähtpäeva, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud igakuise statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta. | Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. |
| 2 | Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust ja võib omandada ühe või mitu täisaruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub pärast tähtpäeva, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta. | Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. |
| 3 | Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu täisaruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kuu lõpust kuni tähtpäevani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud igakuise statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta. | Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab lisaks oma aruandluskohustustele üle ka ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kuud käsitleva statistilise teabe osas. |
| 4 | Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust ja võib omandada ühe või mitu täisaruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kvartali lõpust kuni tähtpäevani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta. | Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab lisaks oma aruandluskohustustele üle ka ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kuud või kvartalit käsitleva statistilise teabe osas, sõltuvalt asutusest. |
| 5 | Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu täisaruandlusega asutust ja võib omandada ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub pärast tähtpäeva, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta. | Kohaldatakse juhtumi nr 1 korda. |
| 6 | Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub pärast tähtpäeva, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta. | Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil ja seni, kui ühendav asutus on pärast ühinemist esmakordselt edastanud kvartaliandmed III lisas ette nähtud lihtsustatud statistikaaruandluse nõuetega asutustele kehtestatud nõuete kohaselt, arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. |
| 7 | Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub pärast tähtpäeva, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta, ning lihtsustatud aruandlusega asutus muutub ühinemise tulemusel täisaruandlusega asutuseks. | Kohaldatakse juhtumi nr 2 korda. |
| 8 | Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kvartali lõpust kuni tähtpäevani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta. | Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil ja seni, kui ühendav asutus on pärast ühinemist esmakordselt edastanud kvartaliandmed III lisas ette nähtud lihtsustatud statistikaaruandluse nõuetega asutustele kehtestatud nõuete kohaselt, arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab lisaks oma aruandluskohustustele üle ka ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kvartalit käsitleva statistilise teabe osas. |
| 9 | Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu täisaruandlusega asutust ja võib omandada ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kuu lõpust kuni tähtpäevani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta. | Kohaldatakse juhtumi nr 3 korda. |
| 10 | Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kvartali lõpust kuni tähtajani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta, ning lihtsustatud aruandlusega asutus muutub ühinemise tulemusel täisaruandlusega asutuseks. | Kohaldatakse juhtumi nr 4 korda. |
| 11 | Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) moodustatakse täisaruandlusega asutustest (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kuu lõpust kuni tähtajani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud igakuise statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta. | Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab üle ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kuud käsitleva statistilise teabe osas. |
| 12 | Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) luuakse ühest või mitmest lihtsustatud aruandlusega asutusest ja võidakse luua ühest või mitmest täisaruandlusega asutusest (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kvartali lõpust kuni tähtajani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta. | Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab üle ühinevate asutuste statistikaaruandluse kohustused ühinemisele eelnevat kuud või kvartalit käsitleva statistilise teabe osas, olenevalt asutusest. |
| 13 | Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) luuakse ühest või mitmest lihtsustatud aruandlusega asutusest (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kvartali lõpust kuni tähtajani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta. | Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil ja seni, kui ühendav asutus on pärast ühinemist esmakordselt edastanud kvartaliandmed III lisas ette nähtud lihtsustatud aruandlusega asutustele kehtestatud nõuete kohaselt, arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab üle ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kvartalit käsitlevate andmete osas. |

2.4.

Ilma et see piiraks eelmistes lõigetes sätestatud kohustusi, võib asjaomane RKP lubada ühendaval asutusel täita oma kohustust edastada statistilist teavet ajutise korra kohaselt, näiteks kasutades eraldi vorme iga ühineva asutuse kohta mitme perioodi jooksul pärast ühinemist. Selline erand tavalisest aruandluskorrast peab piirduma võimalikult lühikese ajaga ega tohi ületada ühinemisele järgnevat kuut kuud. See erand ei piira ühendava asutuse kohustust täita oma aruandluskohustusi käesoleva määruse kohaselt ja asjakohastel puhkudel tema kohustust võtta käesoleva lisa kohaselt endale ühinevate asutuste aruandluskohustused.

Tabel

Erisätted ühinemistega seotud krediidiasutuste kohustusliku reservi arvutamiseks (1)

Juhtumi number

Ühinemise liik

Võetavad kohustused

1

Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu täisaruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub pärast tähtpäeva, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud igakuise statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta.

Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine.

2

Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust ja võib omandada ühe või mitu täisaruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub pärast tähtpäeva, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta.

Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine.

3

Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu täisaruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kuu lõpust kuni tähtpäevani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud igakuise statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta.

Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab lisaks oma aruandluskohustustele üle ka ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kuud käsitleva statistilise teabe osas.

4

Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust ja võib omandada ühe või mitu täisaruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kvartali lõpust kuni tähtpäevani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta.

Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab lisaks oma aruandluskohustustele üle ka ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kuud või kvartalit käsitleva statistilise teabe osas, sõltuvalt asutusest.

5

Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu täisaruandlusega asutust ja võib omandada ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub pärast tähtpäeva, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta.

Kohaldatakse juhtumi nr 1 korda.

6

Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub pärast tähtpäeva, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta.

Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil ja seni, kui ühendav asutus on pärast ühinemist esmakordselt edastanud kvartaliandmed III lisas ette nähtud lihtsustatud statistikaaruandluse nõuetega asutustele kehtestatud nõuete kohaselt, arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine.

7

Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub pärast tähtpäeva, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta, ning lihtsustatud aruandlusega asutus muutub ühinemise tulemusel täisaruandlusega asutuseks.

Kohaldatakse juhtumi nr 2 korda.

8

Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kvartali lõpust kuni tähtpäevani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta.

Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil ja seni, kui ühendav asutus on pärast ühinemist esmakordselt edastanud kvartaliandmed III lisas ette nähtud lihtsustatud statistikaaruandluse nõuetega asutustele kehtestatud nõuete kohaselt, arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab lisaks oma aruandluskohustustele üle ka ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kvartalit käsitleva statistilise teabe osas.

9

Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu täisaruandlusega asutust ja võib omandada ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kuu lõpust kuni tähtpäevani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta.

Kohaldatakse juhtumi nr 3 korda.

10

Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kvartali lõpust kuni tähtajani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta, ning lihtsustatud aruandlusega asutus muutub ühinemise tulemusel täisaruandlusega asutuseks.

Kohaldatakse juhtumi nr 4 korda.

11

Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) moodustatakse täisaruandlusega asutustest (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kuu lõpust kuni tähtajani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud igakuise statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta.

Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab üle ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kuud käsitleva statistilise teabe osas.

12

Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) luuakse ühest või mitmest lihtsustatud aruandlusega asutusest ja võidakse luua ühest või mitmest täisaruandlusega asutusest (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kvartali lõpust kuni tähtajani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta.

Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab üle ühinevate asutuste statistikaaruandluse kohustused ühinemisele eelnevat kuud või kvartalit käsitleva statistilise teabe osas, olenevalt asutusest.

13

Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) luuakse ühest või mitmest lihtsustatud aruandlusega asutusest (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kvartali lõpust kuni tähtajani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta.

Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil ja seni, kui ühendav asutus on pärast ühinemist esmakordselt edastanud kvartaliandmed III lisas ette nähtud lihtsustatud aruandlusega asutustele kehtestatud nõuete kohaselt, arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab üle ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kvartalit käsitlevate andmete osas.

---

(1)  Selles tabelis esitatakse konkreetsetel juhtudel kohaldatavate keerukamate menetluste üksikasjad. Tabelis esitamata juhtudel kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artiklis 3 sätestatud tavalisi statistilise teabe esitamise ja reservinõude arvutamise eeskirju.

---

IV LISA

MIINIMUMNÕUDED, MIDA PEAB TÄITMA TEGELIK ANDMEID ESITAV ÜLDKOGUM

Euroopa Keskpanga (EKP) statistilise aruandluse nõuete järgimiseks peavad andmeesitajad täitma järgmisi miinimumnõudeid.

| 1. | Edastamise miinimumnõuded:






  a) | andmed tuleb edastada õigeaegselt ja asjaomase RKP seatud tähtaegade jooksul; |
| --- | --- | --- |

1.

Edastamise miinimumnõuded:

a)

andmed tuleb edastada õigeaegselt ja asjaomase RKP seatud tähtaegade jooksul;

| b) | statistilised aruanded tuleb esitada sellisel kujul ja sellises formaadis, mis vastab asjaomaste riikide keskpankade kehtestatud tehnilistele aruandlusnõuetele; |
| --- | --- |

b)

statistilised aruanded tuleb esitada sellisel kujul ja sellises formaadis, mis vastab asjaomaste riikide keskpankade kehtestatud tehnilistele aruandlusnõuetele;

| c) | andmeesitajad peavad esitama ühe või mitme kontaktisiku andmed asjaomasele RKP-le; |
| --- | --- |

c)

andmeesitajad peavad esitama ühe või mitme kontaktisiku andmed asjaomasele RKP-le;

| d) | tuleb järgida tehnilisi spetsifikatsioone, mis käsitlevad andmeedastust asjaomastele RKPdele. |
| --- | --- |

d)

tuleb järgida tehnilisi spetsifikatsioone, mis käsitlevad andmeedastust asjaomastele RKPdele.

| 2. | Täpsuse miinimumnõuded:






  a) | statistiline teave peab olema õige: kõik lineaarkitsendused peavad olema täidetud (nt bilanss peab olema tasakaalus, vahesummad kokku peavad vastama lõppsummale) ja eri aruandlussagedustega esitatud andmed peavad olema omavahel kooskõlas; |
| --- | --- | --- |

2.

Täpsuse miinimumnõuded:

a)

statistiline teave peab olema õige: kõik lineaarkitsendused peavad olema täidetud (nt bilanss peab olema tasakaalus, vahesummad kokku peavad vastama lõppsummale) ja eri aruandlussagedustega esitatud andmed peavad olema omavahel kooskõlas;

| b) | andmeesitajad peavad suutma anda teavet arengu kohta, mis on esitatud andmete kohaselt toimunud; |
| --- | --- |

b)

andmeesitajad peavad suutma anda teavet arengu kohta, mis on esitatud andmete kohaselt toimunud;

| c) | statistiline teave peab olema täielik ning selles ei tohi olla pidevaid ega struktuurilisi lünki; puuduvatest andmetest tuleb asjaomaseid RKPsid teavitada ja nende puudumist selgitada ning need tuleb esitada niipea kui võimalik; |
| --- | --- |

c)

statistiline teave peab olema täielik ning selles ei tohi olla pidevaid ega struktuurilisi lünki; puuduvatest andmetest tuleb asjaomaseid RKPsid teavitada ja nende puudumist selgitada ning need tuleb esitada niipea kui võimalik;

| d) | andmeesitajad peavad järgima proportsioone, ümardamispõhimõtteid ja kümnendkohti, mis RKPd on määranud andmete tehniliseks edastamiseks. |
| --- | --- |

d)

andmeesitajad peavad järgima proportsioone, ümardamispõhimõtteid ja kümnendkohti, mis RKPd on määranud andmete tehniliseks edastamiseks.

| 3. | Mõistete vastavuse miinimumnõuded:






  a) | statistiline teave peab vastama käesolevas määruses sisalduvatele määratlustele ja liigitustele; |
| --- | --- | --- |

3.

Mõistete vastavuse miinimumnõuded:

a)

statistiline teave peab vastama käesolevas määruses sisalduvatele määratlustele ja liigitustele;

| b) | kui nendest määratlustest ja liigitustest on kõrvale kaldutud, peavad andmeesitajad vajadusel korrapäraselt kontrollima kasutatud meetme ja käesolevas määruses sätestatud meetme vahelist erinevust ja selle mõõtma; |
| --- | --- |

b)

kui nendest määratlustest ja liigitustest on kõrvale kaldutud, peavad andmeesitajad vajadusel korrapäraselt kontrollima kasutatud meetme ja käesolevas määruses sätestatud meetme vahelist erinevust ja selle mõõtma;

| c) | andmeesitajad peavad suutma selgitada lahknevusi, mis ilmnevad esitatud andmete võrdlemisel varasemate perioodide andmetega. |
| --- | --- |

c)

andmeesitajad peavad suutma selgitada lahknevusi, mis ilmnevad esitatud andmete võrdlemisel varasemate perioodide andmetega.

| 4. | Andmete parandamise miinimumnõuded:
  tuleb järgida EKP ja asjaomaste RKPde sätestatud põhimõtteid ja korda andmete parandamiseks. Korrapäraselt tehtavatest parandustest kõrvale kalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus. |
| --- | --- |

4.

Andmete parandamise miinimumnõuded:

tuleb järgida EKP ja asjaomaste RKPde sätestatud põhimõtteid ja korda andmete parandamiseks. Korrapäraselt tehtavatest parandustest kõrvale kalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus.

---

V LISA

KEHTETUKS TUNNISTATUD MÄÄRUS JA SELLE HILISEMAD MUUDATUSED

| | Määrus (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32)
  (ELT L 15, 20.1.2009, lk 14). |
| --- | --- |

Määrus (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32)

(ELT L 15, 20.1.2009, lk 14).

| | Määrus (EL) nr 883/2011
  (ELT L 228, 3.9.2011, lk 13). |
| --- | --- |

Määrus (EL) nr 883/2011

(ELT L 228, 3.9.2011, lk 13).

---

VI LISA

VASTAVUSTABEL

| Määrus (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1a | Artikkel 2 |
| Artikkel 2 | Artikkel 3 |
| Artikkel 3 | Artikkel 4 |
| Artikkel 4 | Artikkel 5 |
| Artikkel 5 | Artikkel 6 |
| Artikkel 6 | Artikkel 7 |
| Artikkel 7 | Artikkel 8 |
| Artikkel 8 | Artikkel 9 |
| Artikkel 9 | Artikkel 10 |
| Artikkel 10 | Artikkel 11 |
| Artikkel 11 | Artikkel 12 |
| Artikkel 12 | Artikkel 13 |
| Artikkel 13 | Artikkel 14 |
| Artikkel 14 | Artikkel 15 |
| Artikkel 15 | Artikkel 16 |
| I lisa 2. osa punkt 5.2a | I lisa 2. osa punkt 5.3 |
| I lisa 2. osa punkt 5.2b | I lisa 2. osa punkt 5.4 |
| I lisa 2. osa punkt 5.3 | I lisa 2. osa punkt 5.5 |
| I lisa 2. osa punkt 5.4 | I lisa 2. osa punkt 5.6 |
| I lisa 2. osa punkt 5.5 | I lisa 2. osa punkt 5.7 |
| — | I lisa 3. osa punkt 4 |
| I lisa 3. osa punkt 4 | I lisa 3. osa punkt 5 |
| I lisa 3. osa punkt 5 | I lisa 3. osa punkt 6 |
| I lisa 3. osa punkt 6 | I lisa 3. osa punkt 7 |
| I lisa 4. osa | — |
| I lisa 5. osa | I lisa 4. osa |
| I lisa 6. osa | I lisa 7. osa |
| I lisa 8. osa | I lisa 5. osa |
| I lisa 6. osa | I lisa 7. osa |

Määrus (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32)

Käesolev määrus

Artikkel 1a

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikkel 7

Artikkel 7

Artikkel 8

Artikkel 8

Artikkel 9

Artikkel 9

Artikkel 10

Artikkel 10

Artikkel 11

Artikkel 11

Artikkel 12

Artikkel 12

Artikkel 13

Artikkel 13

Artikkel 14

Artikkel 14

Artikkel 15

Artikkel 15

Artikkel 16

I lisa 2. osa punkt 5.2a

I lisa 2. osa punkt 5.3

I lisa 2. osa punkt 5.2b

I lisa 2. osa punkt 5.4

I lisa 2. osa punkt 5.3

I lisa 2. osa punkt 5.5

I lisa 2. osa punkt 5.4

I lisa 2. osa punkt 5.6

I lisa 2. osa punkt 5.5

I lisa 2. osa punkt 5.7

—

I lisa 3. osa punkt 4

I lisa 3. osa punkt 4

I lisa 3. osa punkt 5

I lisa 3. osa punkt 5

I lisa 3. osa punkt 6

I lisa 3. osa punkt 6

I lisa 3. osa punkt 7

I lisa 4. osa

—

I lisa 5. osa

I lisa 4. osa

I lisa 6. osa

I lisa 7. osa

I lisa 8. osa

I lisa 5. osa

I lisa 6. osa

I lisa 7. osa

---

| 7.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 297/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 297/51

---

EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) nr 1072/2013,

24. september 2013,

rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (uuesti sõnastatud)

(EKP/2013/34)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 5,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (1), eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga 20. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 63/2002 (rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2001/18)), (2) on oluliselt muudetud. Kuna teha tuleb täiendavaid muudatusi, eelkõige seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (3), tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga 20. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 63/2002 (rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2001/18)), (2) on oluliselt muudetud. Kuna teha tuleb täiendavaid muudatusi, eelkõige seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (3), tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

| (2) | Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) nõuab oma ülesannete täitmiseks rahaloomeasutustelt, v.a keskpangad ja rahaturufondid, statistika tegemist kodumajapidamiste ning mittefinantsettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade kohta, mille esmane eesmärk on anda Euroopa Keskpangale (EKP) kõikehõlmav, detailne ja harmoneeritud statistiline ülevaade nende asutuste poolt kohaldatavate intressimäärade tasemest ja nende muutumisest ajas. Need intressimäärad on viimane lüli ametlike intressimäärade muutumisest tuleneva rahanduspoliitika ülekandemehhanismis ja seega on nad vajalik eeltingimus eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide rahandusarengu usaldusväärsel analüüsimisel. Teave intressimäärade muutmise kohta on vajalik ka selleks, et EKPS saaks kaasa aidata krediidiasutuste usaldatavusnõuete järelevalvega tegelevate pädevate asutuste poliitika sujuvale teostamisele seoses finantssüsteemi stabiilsusega. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) nõuab oma ülesannete täitmiseks rahaloomeasutustelt, v.a keskpangad ja rahaturufondid, statistika tegemist kodumajapidamiste ning mittefinantsettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade kohta, mille esmane eesmärk on anda Euroopa Keskpangale (EKP) kõikehõlmav, detailne ja harmoneeritud statistiline ülevaade nende asutuste poolt kohaldatavate intressimäärade tasemest ja nende muutumisest ajas. Need intressimäärad on viimane lüli ametlike intressimäärade muutumisest tuleneva rahanduspoliitika ülekandemehhanismis ja seega on nad vajalik eeltingimus eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide rahandusarengu usaldusväärsel analüüsimisel. Teave intressimäärade muutmise kohta on vajalik ka selleks, et EKPS saaks kaasa aidata krediidiasutuste usaldatavusnõuete järelevalvega tegelevate pädevate asutuste poliitika sujuvale teostamisele seoses finantssüsteemi stabiilsusega.

| (3) | Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) tingimustega annab EKP välja määrusi, kui see on vajalik EKPSi kohustuste täitmiseks, mis on määratletud EKPSi põhikirjas ja teatavatel juhtudel nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 129 lõike 4 korras vastu võetud sätetes. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) tingimustega annab EKP välja määrusi, kui see on vajalik EKPSi kohustuste täitmiseks, mis on määratletud EKPSi põhikirjas ja teatavatel juhtudel nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 129 lõike 4 korras vastu võetud sätetes.

| (4) | EKPSi põhikirja artikli 5.1 kohaselt peab EKP riikide keskpankade (RKP) abiga koguma riikide pädevatelt asutustelt või otse majandustegevuses osalejatelt vajalikku statistilist teavet, mis on vajalik EKPSi ülesannete täitmiseks. EKPSi põhikirja artikli 5.2 kohaselt peavad RKPd võimalust mööda täitma artiklis 5.1 kirjeldatud ülesandeid. |
| --- | --- |

(4)

EKPSi põhikirja artikli 5.1 kohaselt peab EKP riikide keskpankade (RKP) abiga koguma riikide pädevatelt asutustelt või otse majandustegevuses osalejatelt vajalikku statistilist teavet, mis on vajalik EKPSi ülesannete täitmiseks. EKPSi põhikirja artikli 5.2 kohaselt peavad RKPd võimalust mööda täitma artiklis 5.1 kirjeldatud ülesandeid.

| (5) | Võib osutuda vajalikuks, vähendades ka aruandluskoormust, et RKPd koguvad EKP statistika aruandlusnõuete täitmiseks vajalikku statistilist teavet tegelikult andmeid esitavalt üldkogumilt ulatuslikuma statistika aruandluse raames, mille RKPd on omal vastutusel loonud muudel statistikaga seotud eesmärkidel kooskõlas liidu või riigisiseste õigusnormide või väljakujunenud tavadega, kui see ei sea ohtu EKP statistikaaruandluse nõuete täitmist. Sellistel juhtudel tuleb andmeesitajatele läbipaistvuse huvides teatada, et andmeid kogutakse muudel statistilistel eesmärkidel. Teatavatel juhtudel võib EKP oma nõuete täitmisel tugineda statistilisele teabele, mis on kogutud muudel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(5)

Võib osutuda vajalikuks, vähendades ka aruandluskoormust, et RKPd koguvad EKP statistika aruandlusnõuete täitmiseks vajalikku statistilist teavet tegelikult andmeid esitavalt üldkogumilt ulatuslikuma statistika aruandluse raames, mille RKPd on omal vastutusel loonud muudel statistikaga seotud eesmärkidel kooskõlas liidu või riigisiseste õigusnormide või väljakujunenud tavadega, kui see ei sea ohtu EKP statistikaaruandluse nõuete täitmist. Sellistel juhtudel tuleb andmeesitajatele läbipaistvuse huvides teatada, et andmeid kogutakse muudel statistilistel eesmärkidel. Teatavatel juhtudel võib EKP oma nõuete täitmisel tugineda statistilisele teabele, mis on kogutud muudel eesmärkidel.

| (6) | Pärast määruse (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) vastuvõtmist on täiustatud kodumajapidamistele ja mittefinantsettevõtetele antavate laenude intressimäärade aruandlusvorme ning tegeliku andmeid esitava üldkogumi valikumeetodeid, mida tuleb valimi juhistes ja statistikaaruandluse nõuetes arvesse võtta. |
| --- | --- |

(6)

Pärast määruse (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) vastuvõtmist on täiustatud kodumajapidamistele ja mittefinantsettevõtetele antavate laenude intressimäärade aruandlusvorme ning tegeliku andmeid esitava üldkogumi valikumeetodeid, mida tuleb valimi juhistes ja statistikaaruandluse nõuetes arvesse võtta.

| (7) | Samuti on vajalik, et EKP saab anda analüütilist ja statistilist tuge Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule kooskõlas nõukogu 17. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1096/2010, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega (4). |
| --- | --- |

(7)

Samuti on vajalik, et EKP saab anda analüütilist ja statistilist tuge Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule kooskõlas nõukogu 17. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1096/2010, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega (4).

| (8) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 3 on sätestatud nõue, mille kohaselt peab EKP vaadeldavas andmeid esitavas üldkogumis täpselt määratlema tegeliku andmeid esitava üldkogumi ja minimeerima aruandluskoormuse. Pidades silmas rahaloomeasutuste sektori omapära kõigis osalevates liikmesriikides, otsustavad valikumeetodi tegeliku andmeid esitava üldkogumi osas lõplikult riikide keskpangad. Eesmärk on vähendada aruandluskoormust ja tagada samas statistika kõrge kvaliteet. Artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et EKP võib vastu võtta määrusi selliste statistika aruandlusnõuete määratlemise ja kehtestamise kohta, mis on seotud euroala liikmesriikide tegeliku andmeid esitava üldkogumiga. Artikli 6 lõike 4 kohaselt võib EKP vastu võtta määrusi tingimuste täpsustamiseks, mille korral võib kasutada õigust kontrollida või korraldada statistilise teabe kohustuslikku kogumist. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 3 on sätestatud nõue, mille kohaselt peab EKP vaadeldavas andmeid esitavas üldkogumis täpselt määratlema tegeliku andmeid esitava üldkogumi ja minimeerima aruandluskoormuse. Pidades silmas rahaloomeasutuste sektori omapära kõigis osalevates liikmesriikides, otsustavad valikumeetodi tegeliku andmeid esitava üldkogumi osas lõplikult riikide keskpangad. Eesmärk on vähendada aruandluskoormust ja tagada samas statistika kõrge kvaliteet. Artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et EKP võib vastu võtta määrusi selliste statistika aruandlusnõuete määratlemise ja kehtestamise kohta, mis on seotud euroala liikmesriikide tegeliku andmeid esitava üldkogumiga. Artikli 6 lõike 4 kohaselt võib EKP vastu võtta määrusi tingimuste täpsustamiseks, mille korral võib kasutada õigust kontrollida või korraldada statistilise teabe kohustuslikku kogumist.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikkel 4 näeb ette, et liikmesriigid peavad korraldama oma statistika kogumist ning tegema igakülgset koostööd EKPSiga, et tagada EKPSi põhikirja artiklist 5 tulenevate kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikkel 4 näeb ette, et liikmesriigid peavad korraldama oma statistika kogumist ning tegema igakülgset koostööd EKPSiga, et tagada EKPSi põhikirja artiklist 5 tulenevate kohustuste täitmine.

| (10) | Kuigi tunnistatakse, et EKPSi põhikirja artikli 34.1 alusel vastu võetud EKP õigusaktid ei anna õigusi ega pane kohustusi liikmesriikidele, mille rahaühik ei ole euro, (edaspidi “euroalavälised liikmesriigid”) kohaldatakse põhikirja artiklit 5 nii euroala kui euroalaväliste liikmesriikide suhtes. Määruse (EÜ) nr 2533/98 põhjenduses 17 osutatakse, et EKPSi põhikirja artiklist 5 koosmõjus Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3 tuleneb kohustus kujundada ja kohaldada riigisiseseid meetmeid, mida euroalavälised liikmesriigid peavad asjakohaseks EKP statistilise teabe kogumiseks, mis on vajalik EKP aruandlusnõuete täitmiseks, ning õigeaegselt valmistuda statistika valdkonnas euroala liikmesriigiks saamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Kuigi tunnistatakse, et EKPSi põhikirja artikli 34.1 alusel vastu võetud EKP õigusaktid ei anna õigusi ega pane kohustusi liikmesriikidele, mille rahaühik ei ole euro, (edaspidi “euroalavälised liikmesriigid”) kohaldatakse põhikirja artiklit 5 nii euroala kui euroalaväliste liikmesriikide suhtes. Määruse (EÜ) nr 2533/98 põhjenduses 17 osutatakse, et EKPSi põhikirja artiklist 5 koosmõjus Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3 tuleneb kohustus kujundada ja kohaldada riigisiseseid meetmeid, mida euroalavälised liikmesriigid peavad asjakohaseks EKP statistilise teabe kogumiseks, mis on vajalik EKP aruandlusnõuete täitmiseks, ning õigeaegselt valmistuda statistika valdkonnas euroala liikmesriigiks saamiseks.

| (11) | Kohaldada tuleb määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 8 sätestatud konfidentsiaalse statistilise teabe kaitse ja kasutamise standardeid. |
| --- | --- |

(11)

Kohaldada tuleb määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 8 sätestatud konfidentsiaalse statistilise teabe kaitse ja kasutamise standardeid.

| (12) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 7 lõike 1 kohaselt on EKP-l õigus määrata sanktsioone andmeesitajatele, kes ei ole täitnud EKP määrustest või otsustest tulenevaid kohustusi, |
| --- | --- |

(12)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 7 lõike 1 kohaselt on EKP-l õigus määrata sanktsioone andmeesitajatele, kes ei ole täitnud EKP määrustest või otsustest tulenevaid kohustusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses:

1)   „andmeesitajad” ja „resident”– määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 1 määratletud tähendus;

2)   „kodumajapidamised”– kodumajapidamiste sektor ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sektor (S.14 ja S.15 kokku) läbivaadatud Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohaselt (edaspidi „ESA 2010”), mis on sätestatud määruses (EL) nr 549/2013;

3)   „mittefinantsettevõtted”– ESA 2010s sätestatud mittefinantsettevõtete sektor (S.11);

4)   „rahaloomeasutus”– Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1071/2013 (rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta, (EKP/2013/33)) (5) artiklis 1 sätestatud tähendus;

5)   „rahaloomeasutuse intressimäärade statistika”– statistika, mis käsitleb residendist rahaloomeasutuste, v.a keskpankade ja rahaturufondide poolt euroala liikmesriikides residentideks olevate kodumajapidamiste ja mittefinantsettevõtete eurodes vääringustatud hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavaid intressimäärasid. Rahaloomeasutuse intressimäärade statistika hõlmab eurodes vääringustatud hoiuste ja laenude vastava uue tegevuse mahud ning muudetud laenude ärimahud;

6)   „rahaturufondid”– Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2008/32) (6) artiklis 1 sätestatud tähendus;

7)   „vaadeldav andmeid esitav üldkogum”– residentidest rahaloomeasutused, v.a keskpangad ja rahaturufondid, mis võtavad euroala liikmesriikide residentidest kodumajapidamistelt ja/või mittefinantsettevõtetelt vastu eurodes vääringustatud hoiuseid ja/või annavad neile eurodes vääringustatud laene;

8)   „väike asutus”– väike rahaloomeasutus, v.a keskpank või rahaturufond, millele on antud erand kooskõlas artikliga 4.

Artikkel 2

Tegelik andmeid esitav üldkogum

1.   Tegelik andmeid esitav üldkogum hõlmab RKPde poolt vaadeldava andmeid esitava üldkogumi hulgast valitud residentidest rahaloomeasutused, v.a keskpangad ja rahaturufondid. RKPd valivad tegeliku andmeid esitava üldkogumi kõikse vaatluse või valimi abil.

2.   Valimi korral jagavad RKPd vaadeldava andmeid esitava üldkogumi homogeenseteks kihtideks ja valivad seejärel tegeliku andmeid esitava üldkogumi igast kihist juhuslikkuse põhimõttel või valivad igast kihist suurimad asutused.

3.   Juhusliku valimi puhul peab riigi valimi miinimummaht ära hoidma 10 baaspunkti ületavat keskmist maksimumviga 90 % usaldusintervalli puhul. Kui suurimad asutused on valitud, peab riigi valimi miinimummaht andma kvaliteedimõõtme, mis on sarnane hinnangulisele vea absoluutväärtuse keskmisele.

4.   RKPd kohaldavad ka tegeliku andmeid esitava üldkogumi valimi valemeid ja kriteeriume, mis on sätestatud 1. augusti 2007. aasta suunises EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (7).

5.   Kõik RKPd teatavad oma residentidest andmeesitajatele nende statistikaaruandluse nõuded riigis sätestatud korras.

6.   EKP nõukogul on õigus kontrollida käesoleva artikli järgimist.

Artikkel 3

Statistikaaruandluse nõuded

1.   Rahaloomeasutuste intressimäärade statistika korrapäraseks koostamiseks esitab tegelik andmeid esitav üldkogum kuustatistika uue tegevuse ja bilansilise jäägi kohta selle liikmesriigi keskpangale, kus andmeesitaja on resident. Nõutav statistika on sätestatud I lisas.

2.   RKPd määratlevad ja rakendavad riigi nõudeid arvestades aruandluskorra, mida tegelik andmeid esitav üldkogum peab järgima. RKPd tagavad, et see aruandluskord annab nõutava statistilise teabe ja võimaldab kontrollida lõikes 3 nimetatud edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja andmete parandamist käsitlevate miinimumnõuete järgimist.

3.   Nõutav statistika esitatakse kooskõlas II lisas sätestatud edastamise, täpsuse, mõistete vastavuse ja kontrollimise miinimumnõuetega.

4.   RKPd esitavad riigi agregeeritud kuustatistika EKP-le vaatluskuu lõpule järgneva 19. tööpäeva lõpuks.

5.   EKP võib kohaldada sanktsioone andmeesitajate suhtes, kes ei ole täitnud käesolevas määruses sätestatud statistikaaruandluse nõudeid kooskõlas 19. augusti 2010. aasta otsusega EKP/2010/10 statistikaaruandluse nõuete eiramise kohta (8).

Artikkel 4

Erandid

1.   Kui andmeesitajad valitakse kõikse vaatlusega, võivad RKPd teha erandeid väikestele rahaloomeasutustele, v.a keskpangad ja rahaturufondid, aruandlussageduse osas, kui nende andmeesitajate andmed kokku riigi rahaloomeasutuste bilansi seisus ei ületa 5 % arvutatuna kooskõlas määrusega (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33). Kuuaruandluse asemel võivad väikesed asutused esitada rahaloomeasutuste intressimäärade statistika kvartaalselt.

2.   RKPd kontrollivad lõike 1 tingimuste täitmist aegsasti kord aastas, et iga aasta alguses saaks vajaduse korral teha erandeid või need tühistada.

3.   Väikesed asutused võivad soovi korral eranditest loobuda ja täita statistikaaruandluse nõudeid täielikult.

4.   100 % hõlmatuse tagamiseks võivad RKPd kasutada menetlust, mille puhul kantakse esitatud andmed järgmistesse puuduvatesse perioodidesse, kohaldades kohaseid statistikaprognoosi meetodeid, võttes arvesse andmete suundumust või hooajalist eripära. RKPd kontrollivad väikeste asutuste arvu kord aastas.

Artikkel 5

Statistika kontroll ja kohustuslik kogumine

RKPdel on õigus kontrollida ja sundkoguda teavet, mida andmeesitajad esitavad käesoleva määruse alusel, ilma et see piiraks EKP õigust teostada neid õigusi ise. Eelkõige kasutab RKP seda õigust juhul, kui andmeesitaja ei täida andmete edastamiseks II lisas sätestatud edastamise, täpsuse, mõistete vastavuse ja andmete parandamise miinimumstandardeid.

Artikkel 6

Esmakordne andmete esitamine

Käesoleva määruse alusel esitatakse esimesed andmed 2014. aasta detsembri kohta.

Artikkel 7

Kehtetuks tunnistamine

1.   Määrus (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.

2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt vastavustabelile IV lisas.

Artikkel 8

Lõppsäte

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav liikmesriikides vastavalt aluslepingutele.

Frankfurt Maini ääres, 24. september 2013.

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  EÜT L 10, 12.1.2002, lk 24.

2

(3)  ELT L 174, 26.6.2013, lk 1.

3

(4)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 162.

4

(5)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teatajas lk 1.

5

Euroopa Liidu Teatajas

(6)  ELT L 15, 20.1.2009, lk 14.

6

(7)  ELT L 341, 27.12.2007, lk 1.

7

(8)  ELT L 226, 28.8.2010, lk 48.

8

---

I LISA

RAHALOOMEASUTUSTE INTRESSIMÄÄRADE STATISTIKA ARUANDLUSVORM

1   OSA

Intressimäära liik

I.   
  Aastapõhine lepinguline intressimäär

Üldpõhimõte

| 1. | Intressimäära liik, mille andmeesitajad esitavad kõikide uue tegevuse ja bilansilise jäägiga seotud hoiuste ja laenude instrumendiliikide kohta, on aastapõhine lepinguline intressimäär (annualised agreed rate, AAR). See tähendab intressimäära, mille andmeesitaja on mittefinantsettevõttega hoiuse või laenu jaoks eraldi kokku leppinud ning mis konverteeritakse aastat iseloomustavaks näitajaks ja mida väljendatakse protsendimäärana aasta kohta. AAR hõlmab kõiki hoiuse või laenuga seotud intressimakseid, kuid ei hõlma muid võimalikke kulusid. Disaažiot, mis tähendab erinevust laenu nominaalsumma ja kliendi saadud summa vahel, käsitatakse intressimaksena lepingu jõustumise ajal (aeg t0) ja seega kajastub see aastapõhises kokkulepitud intressimääras. |
| --- | --- |

1.

Intressimäära liik, mille andmeesitajad esitavad kõikide uue tegevuse ja bilansilise jäägiga seotud hoiuste ja laenude instrumendiliikide kohta, on aastapõhine lepinguline intressimäär (annualised agreed rate, AAR). See tähendab intressimäära, mille andmeesitaja on mittefinantsettevõttega hoiuse või laenu jaoks eraldi kokku leppinud ning mis konverteeritakse aastat iseloomustavaks näitajaks ja mida väljendatakse protsendimäärana aasta kohta. AAR hõlmab kõiki hoiuse või laenuga seotud intressimakseid, kuid ei hõlma muid võimalikke kulusid. Disaažiot, mis tähendab erinevust laenu nominaalsumma ja kliendi saadud summa vahel, käsitatakse intressimaksena lepingu jõustumise ajal (aeg t0) ja seega kajastub see aastapõhises kokkulepitud intressimääras.

| 2. | Kui andmeesitaja ja mittefinantsettevõtte vahel kokkulepitud intressimaksed kapitaliseeritakse aasta jooksul kindlate ajavahemike järel, näiteks kord kuus või kvartalis, mitte aga kord aastas, muudetakse kokkulepitud intressimäär aastapõhiseks järgmise aastapõhise kokkulepitud intressimäära tuletamise valemiga:



  kus:






  x | on AAR, |
| --- | --- | --- |
| rag | on andmeesitaja ja mittefinantsettevõtte vahel kokkulepitud hoiuse või laenu aastane intressimäär, mille puhul hoiuse intresside kapitaliseerimise ja laenu kõigi maksete ja tagasimaksete kuupäevad jaotuvad regulaarsetes perioodides kogu aastale, ning |
| n | on hoiuse puhul intressi kapitaliseerimise perioodide ja laenu puhul (tagasi)maksete perioodide arv aastas, s.t kord aastas toimuva makse puhul 1, kord poole aasta jooksul toimuvate maksete puhul 2, kord kvartalis toimuvate maksete puhul 4 ja kord kuus toimuvate maksete puhul 12. |

2.

Kui andmeesitaja ja mittefinantsettevõtte vahel kokkulepitud intressimaksed kapitaliseeritakse aasta jooksul kindlate ajavahemike järel, näiteks kord kuus või kvartalis, mitte aga kord aastas, muudetakse kokkulepitud intressimäär aastapõhiseks järgmise aastapõhise kokkulepitud intressimäära tuletamise valemiga:

Formula

kus:

x

on AAR,

rag

on andmeesitaja ja mittefinantsettevõtte vahel kokkulepitud hoiuse või laenu aastane intressimäär, mille puhul hoiuse intresside kapitaliseerimise ja laenu kõigi maksete ja tagasimaksete kuupäevad jaotuvad regulaarsetes perioodides kogu aastale, ning

n

on hoiuse puhul intressi kapitaliseerimise perioodide ja laenu puhul (tagasi)maksete perioodide arv aastas, s.t kord aastas toimuva makse puhul 1, kord poole aasta jooksul toimuvate maksete puhul 2, kord kvartalis toimuvate maksete puhul 4 ja kord kuus toimuvate maksete puhul 12.

| 3. | Riikide keskpangad (RKPd) võivad nõuda, et andmeesitajad esitaksid kõigi või osa uue tegevuse ja bilansilise jäägiga seotud hoiuste ja laenude rahastamisvahendite puhul AARi asemel kitsalt määratletud efektiivse intressimäära (narrowly defined effective rate, NDER). NDER on aastapõhine intressimäär, mis võrdub kõigi tulevaste või olemasolevate kohustuste (hoiused või laenud, maksed või tagasimaksed, intressimaksed) kehtiva väärtusega, v.a kulutused, mille on omavahel kokku leppinud andmeesitaja ning mittefinantsettevõte. NDER võrdub krediidi kulukuse aastamäära intressikomponendiga (annual percentage rate of charge, APRC), mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiivi 2008/48/EÜ (mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ) (1) artikli 3 punktis i. NDERi puhul kasutatakse järkjärgulist lähendamist ning seega saab seda rakendada igat liiki hoiuste ja laenude puhul, samas kui AARi puhul kasutatakse lõikes 2 sätestatud algebralist valemit ja seepärast saab seda rakendada ainult selliste hoiuste ja laenude puhul, mille intressimaksete kapitaliseerimine toimub regulaarselt. Kõik muud nõuded on samad, mis tähendab, et käesoleva lisa viited AARile kohalduvad ka NDERile. |
| --- | --- |

3.

Riikide keskpangad (RKPd) võivad nõuda, et andmeesitajad esitaksid kõigi või osa uue tegevuse ja bilansilise jäägiga seotud hoiuste ja laenude rahastamisvahendite puhul AARi asemel kitsalt määratletud efektiivse intressimäära (narrowly defined effective rate, NDER). NDER on aastapõhine intressimäär, mis võrdub kõigi tulevaste või olemasolevate kohustuste (hoiused või laenud, maksed või tagasimaksed, intressimaksed) kehtiva väärtusega, v.a kulutused, mille on omavahel kokku leppinud andmeesitaja ning mittefinantsettevõte. NDER võrdub krediidi kulukuse aastamäära intressikomponendiga (annual percentage rate of charge, APRC), mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiivi 2008/48/EÜ (mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ) (1) artikli 3 punktis i. NDERi puhul kasutatakse järkjärgulist lähendamist ning seega saab seda rakendada igat liiki hoiuste ja laenude puhul, samas kui AARi puhul kasutatakse lõikes 2 sätestatud algebralist valemit ja seepärast saab seda rakendada ainult selliste hoiuste ja laenude puhul, mille intressimaksete kapitaliseerimine toimub regulaarselt. Kõik muud nõuded on samad, mis tähendab, et käesoleva lisa viited AARile kohalduvad ka NDERile.

Maksude, subsiidiumide ja õigusaktide käsitlemine

| 4. | AARiga hõlmatud intressimaksed kajastavad summat, mille andmeesitaja maksab hoiuste ja saab laenude eest. Kui ühe poole makstav summa erineb teise poole saadavast summast, on rahaloomeasutuste (RAd) intressimäärade statistika jaoks esitatud intressimäära puhul määravaks andmeesitaja seisukoht. |
| --- | --- |

4.

AARiga hõlmatud intressimaksed kajastavad summat, mille andmeesitaja maksab hoiuste ja saab laenude eest. Kui ühe poole makstav summa erineb teise poole saadavast summast, on rahaloomeasutuste (RAd) intressimäärade statistika jaoks esitatud intressimäära puhul määravaks andmeesitaja seisukoht.

| 5. | Sellest põhimõttest tulenevalt kirjendatakse intressimäärad brutosummadena enne maksude mahaarvamist, sest maksueelsed intressimäärad kajastavad seda, kui palju andmeesitajad hoiuste eest maksavad ja laenude eest saavad. |
| --- | --- |

5.

Sellest põhimõttest tulenevalt kirjendatakse intressimäärad brutosummadena enne maksude mahaarvamist, sest maksueelsed intressimäärad kajastavad seda, kui palju andmeesitajad hoiuste eest maksavad ja laenude eest saavad.

| 6. | Lisaks sellele ei võeta intressimaksete määramisel arvesse kolmandate isikute antavaid subsiidiume mittefinantsettevõtetele, sest andmeesitaja ei maksa ega saa subsiidiume. |
| --- | --- |

6.

Lisaks sellele ei võeta intressimaksete määramisel arvesse kolmandate isikute antavaid subsiidiume mittefinantsettevõtetele, sest andmeesitaja ei maksa ega saa subsiidiume.

| 7. | Rahaloomeasutuste intressimäärade statistika hõlmab ka soodusmäärasid, mida andmeesitajad kohaldavad oma töötajate suhtes. |
| --- | --- |

7.

Rahaloomeasutuste intressimäärade statistika hõlmab ka soodusmäärasid, mida andmeesitajad kohaldavad oma töötajate suhtes.

| 8. | Kui intressimakseid mõjutavad õigusaktid, näiteks intresside ülemmäärad või keeld maksta tasu üleööhoiuste eest, peab see kajastuma ka RA intressimäärade statistikas. Kui muudetakse intressimakseid mõjutavaid õigusakte, näiteks kindlaksmääratud intressimäärade või intresside ülemmäärade taset, kajastatakse seda rahaloomeasutuste intressimäärade statistikas intressimäära muutumisena. |
| --- | --- |

8.

Kui intressimakseid mõjutavad õigusaktid, näiteks intresside ülemmäärad või keeld maksta tasu üleööhoiuste eest, peab see kajastuma ka RA intressimäärade statistikas. Kui muudetakse intressimakseid mõjutavaid õigusakte, näiteks kindlaksmääratud intressimäärade või intresside ülemmäärade taset, kajastatakse seda rahaloomeasutuste intressimäärade statistikas intressimäära muutumisena.

II.   
  Krediidi kulukuse aastamäär

| 9. | Lisaks AARile esitavad andmeesitajad seoses uue tegevusega tarbijakrediidi ja kodumajapidamistele eluaseme ostmiseks antavate laenude krediidi kulukuse aastamäära (APRC), s.o:






  — | üks APRC uue tegevuse tarbijakrediidi kohta (vt liite 2 näitaja 30), ja |
| --- | --- | --- |

9.

Lisaks AARile esitavad andmeesitajad seoses uue tegevusega tarbijakrediidi ja kodumajapidamistele eluaseme ostmiseks antavate laenude krediidi kulukuse aastamäära (APRC), s.o:

—

üks APRC uue tegevuse tarbijakrediidi kohta (vt liite 2 näitaja 30), ja

| — | üks APRC uue tegevuse kodumajapidamisele eluaseme ostmiseks antava laenu kohta (vt liite 2 näitaja 31). (2) |
| --- | --- |

—

üks APRC uue tegevuse kodumajapidamisele eluaseme ostmiseks antava laenu kohta (vt liite 2 näitaja 31). (2)

| 10. | APRC hõlmab direktiivi 2008/48/EÜ artikli 3 punktis g määratletud krediidi kogukulu tarbijale. See kogukulu koosneb intressimäärakomponendist ja muude (seotud) kulude komponendist, mis katab näiteks järelepärimiskulud ja halduskulud ning dokumentide, tagatiste, krediidikindlustuse jms ettevalmistamise kulud. |
| --- | --- |

10.

APRC hõlmab direktiivi 2008/48/EÜ artikli 3 punktis g määratletud krediidi kogukulu tarbijale. See kogukulu koosneb intressimäärakomponendist ja muude (seotud) kulude komponendist, mis katab näiteks järelepärimiskulud ja halduskulud ning dokumentide, tagatiste, krediidikindlustuse jms ettevalmistamise kulud.

| 11. | Muude kulude komponendi koosseis võib eri riikides olla erinev, sest direktiivis 2008/48/EÜ sätestatud mõisteid kohaldatakse erinevalt ning riikide finantssüsteemid ja krediidi tagamise kord on erinevad. |
| --- | --- |

11.

Muude kulude komponendi koosseis võib eri riikides olla erinev, sest direktiivis 2008/48/EÜ sätestatud mõisteid kohaldatakse erinevalt ning riikide finantssüsteemid ja krediidi tagamise kord on erinevad.

III.   
  Tava

| 12. | Andmeesitajad kasutavad AARi arvutamiseks 365päevast standardaastat, s.t liigaastate lisapäeva mõju ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

12.

Andmeesitajad kasutavad AARi arvutamiseks 365päevast standardaastat, s.t liigaastate lisapäeva mõju ei võeta arvesse.

2.   OSA

Hõlmatud tegevus

| 13. | Andmeesitajad esitavad RA intressimäärade statistika bilansilise jäägi ja uue tegevuse kohta. |
| --- | --- |

13.

Andmeesitajad esitavad RA intressimäärade statistika bilansilise jäägi ja uue tegevuse kohta.

IV.   
  Bilansilise jäägi intressimäärad

| 14. | Bilansiline jääk tähendab kodumajapidamiste ning mittefinantsettevõtete hoiuste seisu andmeesitajate juures ning andmeesitaja poolt kodumajapidamistele ning mittefinantsettevõtetele antud laenude seisu. |
| --- | --- |

14.

Bilansiline jääk tähendab kodumajapidamiste ning mittefinantsettevõtete hoiuste seisu andmeesitajate juures ning andmeesitaja poolt kodumajapidamistele ning mittefinantsettevõtetele antud laenude seisu.

| 15. | Bilansilise jäägi intressimäär kajastab asjaomasesse instrumendiliiki kuuluvate hoiuste või laenude seisu suhtes punktis 29 määratletud vaatlushetkel kohaldatavat kaalutud keskmist intressimäära. Kaalutud keskmine intressimäär on AARi ja vastava bilansilise jäägi korrutis jagatuna bilansiliste jääkide kogusummaga. See hõlmab kõiki kehtivate lepingute jääke, mis on sõlmitud vaatluskuupäevale eelneval mis tahes ajavahemikul. |
| --- | --- |

15.

Bilansilise jäägi intressimäär kajastab asjaomasesse instrumendiliiki kuuluvate hoiuste või laenude seisu suhtes punktis 29 määratletud vaatlushetkel kohaldatavat kaalutud keskmist intressimäära. Kaalutud keskmine intressimäär on AARi ja vastava bilansilise jäägi korrutis jagatuna bilansiliste jääkide kogusummaga. See hõlmab kõiki kehtivate lepingute jääke, mis on sõlmitud vaatluskuupäevale eelneval mis tahes ajavahemikul.

V.   
  Üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, krediitkaardivõlgade ning vaba tagasimaksega krediidiga ja arvelduskrediidiga seotud uus tegevus

| 16. | Punktides 46–49 ja 55 määratletud üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, krediitkaardivõlgade ning vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi puhul hõlmab uue tegevuse mõiste kõiki positsioone. Seega kasutatakse deebet- või kreeditjääki, s.t bilansilist jääki punktis 32 määratletud vaatlushetkel, näitajana üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, krediitkaardivõlgade ning vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidiga seotud uue tegevuse kohta. |
| --- | --- |

16.

Punktides 46–49 ja 55 määratletud üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, krediitkaardivõlgade ning vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi puhul hõlmab uue tegevuse mõiste kõiki positsioone. Seega kasutatakse deebet- või kreeditjääki, s.t bilansilist jääki punktis 32 määratletud vaatlushetkel, näitajana üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, krediitkaardivõlgade ning vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidiga seotud uue tegevuse kohta.

| 17. | Üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, krediitkaardivõlgade ning vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi intressimäärad kajastavad kaalutud keskmist intressimäära, mida kohaldatakse sellistel kontodel oleva seisu suhtes punktis 32 määratletud vaatlushetkel. Need hõlmavad kõiki kehtivaid lepinguid, mis on sõlmitud vaatluskuupäevale eelneval mis tahes ajavahemikul. |
| --- | --- |

17.

Üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, krediitkaardivõlgade ning vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi intressimäärad kajastavad kaalutud keskmist intressimäära, mida kohaldatakse sellistel kontodel oleva seisu suhtes punktis 32 määratletud vaatlushetkel. Need hõlmavad kõiki kehtivaid lepinguid, mis on sõlmitud vaatluskuupäevale eelneval mis tahes ajavahemikul.

| 18. | Et arvutada RA intressimäärad kontodel, mille puhul on olenevalt saldost tegemist kas hoiuse või laenuga, eristavad andmeesitajad kreedit- ja deebetjäägiga perioode. Andmeesitajad esitavad kreeditjäägiga seotud kaalutud keskmised intressimäärad üleööhoiustena ja deebetjäägiga seotud kaalutud keskmised intressimäärad arvelduskrediidina. Kaalutud keskmisi intressimäärasid, mille puhul ühendatakse (madalad) üleööhoiuste intressimäärad ja (kõrged) arvelduskrediidi intressimäärad, ei esitata. |
| --- | --- |

18.

Et arvutada RA intressimäärad kontodel, mille puhul on olenevalt saldost tegemist kas hoiuse või laenuga, eristavad andmeesitajad kreedit- ja deebetjäägiga perioode. Andmeesitajad esitavad kreeditjäägiga seotud kaalutud keskmised intressimäärad üleööhoiustena ja deebetjäägiga seotud kaalutud keskmised intressimäärad arvelduskrediidina. Kaalutud keskmisi intressimäärasid, mille puhul ühendatakse (madalad) üleööhoiuste intressimäärad ja (kõrged) arvelduskrediidi intressimäärad, ei esitata.

VI.   
  Uus tegevus instrumendiliikides, v.a üleööhoiused, etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused, krediitkaardivõlad ning vaba tagasimaksega krediit ja arvelduskrediit

| 19. | Järgmised punktid 20–27 käsitlevad kokkulepitud tähtajaga hoiuseid, tagasiostutehinguid (reposid) ja kõiki laene, mis ei ole punktides 46–49 ja 55 määratletud vaba tagasimaksega krediit, arvelduskrediit ega krediitkaardivõlg. Punktid 22 ja 23 muudetud tingimustega laenude kohta hõlmavad ainult laenud, mis ei ole vaba tagasimaksega krediit, arvelduskrediit ja krediitkaardivõlg. |
| --- | --- |

19.

Järgmised punktid 20–27 käsitlevad kokkulepitud tähtajaga hoiuseid, tagasiostutehinguid (reposid) ja kõiki laene, mis ei ole punktides 46–49 ja 55 määratletud vaba tagasimaksega krediit, arvelduskrediit ega krediitkaardivõlg. Punktid 22 ja 23 muudetud tingimustega laenude kohta hõlmavad ainult laenud, mis ei ole vaba tagasimaksega krediit, arvelduskrediit ja krediitkaardivõlg.

| 20. | Uus tegevus tähendab kõiki uusi lepinguid kodumajapidamiste või mittefinantsettevõtte ja andmeesitaja vahel. Uute lepingute alla kuuluvad:






  — | kõik finantseerimislepingud, milles esmakordselt sätestatakse hoiuse või laenu intressimäär, ja |
| --- | --- | --- |

20.

Uus tegevus tähendab kõiki uusi lepinguid kodumajapidamiste või mittefinantsettevõtte ja andmeesitaja vahel. Uute lepingute alla kuuluvad:

—

kõik finantseerimislepingud, milles esmakordselt sätestatakse hoiuse või laenu intressimäär, ja

| — | olemasolevate hoiuse- ja laenulepingute tingimuste kokkuleppeline muutmine punkti 21 kohaselt. |
| --- | --- |

—

olemasolevate hoiuse- ja laenulepingute tingimuste kokkuleppeline muutmine punkti 21 kohaselt.

| 21. | Tingimuste kokkuleppeline muutmine tähendab kodumajapidamiste või mittefinantsettevõtete aktiivset osalemist olemasoleva hoiuse- või laenulepingu tingimuste, sh intressimäära muutmisel. Seega pikendamised ja automaatselt tehtavad muud tingimuste muutmised ilma kodumajapidamiste või mittefinantsettevõtete aktiivse osalemiseta ei ole tingimuste kokkuleppeline muutmine. |
| --- | --- |

21.

Tingimuste kokkuleppeline muutmine tähendab kodumajapidamiste või mittefinantsettevõtete aktiivset osalemist olemasoleva hoiuse- või laenulepingu tingimuste, sh intressimäära muutmisel. Seega pikendamised ja automaatselt tehtavad muud tingimuste muutmised ilma kodumajapidamiste või mittefinantsettevõtete aktiivse osalemiseta ei ole tingimuste kokkuleppeline muutmine.

| 22. | Uute tegevusmahtude eraldi aruandluses intressimäärade kohta seoses kodumajapidamistele ja mittefinantsettevõtetele antud laenude tingimuste kokkuleppelise muutmisega hõlmab kokkuleppeline tingimuste muutmine uue laenutegevuse, v.a krediitkaardivõlad ja vaba tagasimaksega laenud ja arvelduskrediidid, mis on juba andmeesitaja bilansis vaatluskuule eelneva kuu lõpus. |
| --- | --- |

22.

Uute tegevusmahtude eraldi aruandluses intressimäärade kohta seoses kodumajapidamistele ja mittefinantsettevõtetele antud laenude tingimuste kokkuleppelise muutmisega hõlmab kokkuleppeline tingimuste muutmine uue laenutegevuse, v.a krediitkaardivõlad ja vaba tagasimaksega laenud ja arvelduskrediidid, mis on juba andmeesitaja bilansis vaatluskuule eelneva kuu lõpus.

| 23. | Võlgade restruktureerimiseks antud laenud ei ole iseenesest kokkuleppel muudetud laenude hulgast välistatud. Samas, kui restruktureerimine hõlmab intressimäära kokkuleppelist muutmist, mille tulemusel on laen antud turutingimustest soodsamalt kooskõlas punktiga 28, ei esitata seda kokkuleppeliselt muudetud laenude ega uue tegevusena. |
| --- | --- |

23.

Võlgade restruktureerimiseks antud laenud ei ole iseenesest kokkuleppel muudetud laenude hulgast välistatud. Samas, kui restruktureerimine hõlmab intressimäära kokkuleppelist muutmist, mille tulemusel on laen antud turutingimustest soodsamalt kooskõlas punktiga 28, ei esitata seda kokkuleppeliselt muudetud laenude ega uue tegevusena.

| 24. | Uue tegevuse intressimäär kajastab kaalutud keskmise intressimäära taset, mida kohaldatakse asjaomase instrumendiliigi hoiuste ja laenude suhtes uute lepingute puhul, mis on sõlmitud kodumajapidamise või mittefinantsettevõtte ning andmeesitaja vahel punktis 35 määratletud vaatlusperioodi jooksul. |
| --- | --- |

24.

Uue tegevuse intressimäär kajastab kaalutud keskmise intressimäära taset, mida kohaldatakse asjaomase instrumendiliigi hoiuste ja laenude suhtes uute lepingute puhul, mis on sõlmitud kodumajapidamise või mittefinantsettevõtte ning andmeesitaja vahel punktis 35 määratletud vaatlusperioodi jooksul.

| 25. | Ujuvate intressimäärade muutumine, mille puhul andmeesitaja korrigeerib intressimäära automaatselt, ei ole uus leping ja seega ei loeta seda uueks tegevuseks. Olemasolevate lepingute aruandluses ei sisaldu selline ujuvate intressimäärade muutumine uue tegevuse intressimäärades, vaid ainult bilansilise jäägi keskmistes intressimäärades. |
| --- | --- |

25.

Ujuvate intressimäärade muutumine, mille puhul andmeesitaja korrigeerib intressimäära automaatselt, ei ole uus leping ja seega ei loeta seda uueks tegevuseks. Olemasolevate lepingute aruandluses ei sisaldu selline ujuvate intressimäärade muutumine uue tegevuse intressimäärades, vaid ainult bilansilise jäägi keskmistes intressimäärades.

| 26. | Kui üleminek kindlasummalistelt intressimääradelt ujuvatele ja vastupidi (ajal t1) lepingu kehtivuse jooksul on kokku lepitud lepingu jõustumise ajal (aeg t0), siis ei ole tegemist uue lepinguga, vaid osaga ajal t0 sätestatud laenutingimustest. Seepärast ei loeta seda uueks tegevuseks. |
| --- | --- |

26.

Kui üleminek kindlasummalistelt intressimääradelt ujuvatele ja vastupidi (ajal t1) lepingu kehtivuse jooksul on kokku lepitud lepingu jõustumise ajal (aeg t0), siis ei ole tegemist uue lepinguga, vaid osaga ajal t0 sätestatud laenutingimustest. Seepärast ei loeta seda uueks tegevuseks.

| 27. | Eeldatakse, et kodumajapidamised ning mittefinantsettevõtted võtavad laenu, mitte vaba tagasimaksega krediidi ega arvelduskrediidi, täies mahus välja lepingu jõustumise ajal. Selle asemel et laen lepingu jõustumise ajal (aeg t0) täies mahus välja võtta, võivad nad laenu välja võtta ka osade kaupa hetkedel t1, t2, t3 jne. See, et laen võetakse välja osade kaupa, on RA intressimäärade statistika seisukohast ebaoluline. Kodumajapidamise või mittefinantsettevõtte ning andmeesitaja vahel ajal t0 sõlmitud kokkulepe, mis hõlmab intressimäärasid ja laenu kogusummat, sisaldub uue tegevuse RA intressimäärade statistikas. Kui laenutingimuste kokkuleppeline muutmine toimub pärast ajahetke t0, tuleb antud, kuid muutmise toimumise ajal tagasi maksmata laenu täissumma esitada kokkuleppel muudetud tingimustega laenuna. |
| --- | --- |

27.

Eeldatakse, et kodumajapidamised ning mittefinantsettevõtted võtavad laenu, mitte vaba tagasimaksega krediidi ega arvelduskrediidi, täies mahus välja lepingu jõustumise ajal. Selle asemel et laen lepingu jõustumise ajal (aeg t0) täies mahus välja võtta, võivad nad laenu välja võtta ka osade kaupa hetkedel t1, t2, t3 jne. See, et laen võetakse välja osade kaupa, on RA intressimäärade statistika seisukohast ebaoluline. Kodumajapidamise või mittefinantsettevõtte ning andmeesitaja vahel ajal t0 sõlmitud kokkulepe, mis hõlmab intressimäärasid ja laenu kogusummat, sisaldub uue tegevuse RA intressimäärade statistikas. Kui laenutingimuste kokkuleppeline muutmine toimub pärast ajahetke t0, tuleb antud, kuid muutmise toimumise ajal tagasi maksmata laenu täissumma esitada kokkuleppel muudetud tingimustega laenuna.

VII.   
  Lootusetute laenude ja turutingimustest soodsamatel tingimustel restruktureeritud laenude käsitlemine

| 28. | Lootusetud laenud ja turutingimustest soodsamatel tingimustel restruktureeritud laenud ei ole hõlmatud intressimäärade kaalutud keskmises või uutes tegevusmahtudes. Lootusetud laenud on määratletud määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) II lisas ja laenude kogusumma, mis on täielikult või osaliselt liigitatud halbadeks laenudeks, on välistatud rahaloomeasutuste intressimäärade statistikast. Struktureeritavad laenud, s.o restruktureerimine seoses finantsraskustes võlgnikega, määratletakse kooskõlas riigisiseste määratlustega. |
| --- | --- |

28.

Lootusetud laenud ja turutingimustest soodsamatel tingimustel restruktureeritud laenud ei ole hõlmatud intressimäärade kaalutud keskmises või uutes tegevusmahtudes. Lootusetud laenud on määratletud määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) II lisas ja laenude kogusumma, mis on täielikult või osaliselt liigitatud halbadeks laenudeks, on välistatud rahaloomeasutuste intressimäärade statistikast. Struktureeritavad laenud, s.o restruktureerimine seoses finantsraskustes võlgnikega, määratletakse kooskõlas riigisiseste määratlustega.

3.   OSA

Vaatlushetk

VIII.   
  Rahaloomeasutuste bilansilise jäägi intressimäärade vaatlushetk

| 29. | RKPd otsustavad, kas riigis koostatakse bilansilise jäägi suhtes kohaldatavad RA intressimäärad, s.t liites 1 kirjeldatud näitajad 1–26, perioodi lõpu vaatluste hetkeseisuna või perioodi keskmisest tuletatud kaudsete intressimääradena. Käsitletava perioodi pikkus on üks kuu. |
| --- | --- |

29.

RKPd otsustavad, kas riigis koostatakse bilansilise jäägi suhtes kohaldatavad RA intressimäärad, s.t liites 1 kirjeldatud näitajad 1–26, perioodi lõpu vaatluste hetkeseisuna või perioodi keskmisest tuletatud kaudsete intressimääradena. Käsitletava perioodi pikkus on üks kuu.

| 30. | Bilansilise jäägi intressimäärad, mida väljendatakse kuu lõpu vaatluste hetkeseisuna, arvutatakse kuu viimase päeva teataval hetkel hoiuste ja laenude seisu suhtes kohaldatava kaalutud keskmise intressimäärana. Sellel ajahetkel koguvad andmeesitajad kokku kõigi kodumajapidamiste ning mittefinantsettevõtete hoiuste ja laenude jääkide kehtivad intressimäärad ning asjaomased summad ja arvutavad välja iga instrumendiliigi kaalutud keskmise intressimäära. Erinevalt kuu keskmistest hõlmavad kuulõpu vaatluste põhjal arvutatud bilansilise jäägi RA intressimäärad ainult neid lepinguid, mis andmete kogumise hetkel kehtivad. |
| --- | --- |

30.

Bilansilise jäägi intressimäärad, mida väljendatakse kuu lõpu vaatluste hetkeseisuna, arvutatakse kuu viimase päeva teataval hetkel hoiuste ja laenude seisu suhtes kohaldatava kaalutud keskmise intressimäärana. Sellel ajahetkel koguvad andmeesitajad kokku kõigi kodumajapidamiste ning mittefinantsettevõtete hoiuste ja laenude jääkide kehtivad intressimäärad ning asjaomased summad ja arvutavad välja iga instrumendiliigi kaalutud keskmise intressimäära. Erinevalt kuu keskmistest hõlmavad kuulõpu vaatluste põhjal arvutatud bilansilise jäägi RA intressimäärad ainult neid lepinguid, mis andmete kogumise hetkel kehtivad.

| 31. | Kuu bilansilise jäägi intressimäärad, mis on keskmist kajastavad kaudsed intressimäärad, arvutatakse jagatisena, mille puhul lugejaks on vaadeldaval kuul hoiustelt makstav ja laenudelt saadav kogunenud intress, ning nimetajaks on kuu keskmine seis. Vaatlusaluse kuu lõpus teatab andmeesitaja iga instrumendiliigi kohta kuu jooksul kogunenud makstava või saadava intressi ning hoiuste ja laenude keskmise seisu samal kuul. Erinevalt kuu lõpu vaatlustest hõlmavad kuu keskmisena arvutatud bilansilise jäägi RA intressimäärad ka lepinguid, mis kehtisid sel kuul teatava ajal jooksul, kuid mis kuu lõpus enam ei kehti. Hoiuste ja laenude vaatlusaluse kuu keskmine kogum tuleks soovitavalt arvutada asjaomase kuu päevaseisude keskmisena. Miinimumstandardi kohaselt arvutatakse volatiilsete instrumendikategooriate, s.t vähemalt üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi puhul kuu keskmine kogum päevasaldo põhjal. Muude instrumendiliikide puhul arvutatakse kuu keskmine seis kord nädalas või sagedamini koostatud seisude põhjal. |
| --- | --- |

31.

Kuu bilansilise jäägi intressimäärad, mis on keskmist kajastavad kaudsed intressimäärad, arvutatakse jagatisena, mille puhul lugejaks on vaadeldaval kuul hoiustelt makstav ja laenudelt saadav kogunenud intress, ning nimetajaks on kuu keskmine seis. Vaatlusaluse kuu lõpus teatab andmeesitaja iga instrumendiliigi kohta kuu jooksul kogunenud makstava või saadava intressi ning hoiuste ja laenude keskmise seisu samal kuul. Erinevalt kuu lõpu vaatlustest hõlmavad kuu keskmisena arvutatud bilansilise jäägi RA intressimäärad ka lepinguid, mis kehtisid sel kuul teatava ajal jooksul, kuid mis kuu lõpus enam ei kehti. Hoiuste ja laenude vaatlusaluse kuu keskmine kogum tuleks soovitavalt arvutada asjaomase kuu päevaseisude keskmisena. Miinimumstandardi kohaselt arvutatakse volatiilsete instrumendikategooriate, s.t vähemalt üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi puhul kuu keskmine kogum päevasaldo põhjal. Muude instrumendiliikide puhul arvutatakse kuu keskmine seis kord nädalas või sagedamini koostatud seisude põhjal.

IX.   
  Uue tegevuse vaatlushetk üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi osas

| 32. | RKPd määravad kindlaks, kas RAde üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi intressimäärad, s.t liites 2 kirjeldatud näitajad 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36, koostatakse riigis perioodi lõpu vaatluste hetkeseisuna või perioodi keskmist kajastavate kaudsete intressimääradena. Käsitletava perioodi pikkus on üks kuu. |
| --- | --- |

32.

RKPd määravad kindlaks, kas RAde üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi intressimäärad, s.t liites 2 kirjeldatud näitajad 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36, koostatakse riigis perioodi lõpu vaatluste hetkeseisuna või perioodi keskmist kajastavate kaudsete intressimääradena. Käsitletava perioodi pikkus on üks kuu.

| 33. | Samuti nagu liites 1 sätestatud bilansilise jäägi intressimäärad, arvutatakse ka üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardi krediidi ning vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi intressimäärad ühel kahest järgmisest viisist:






  a) | kuu lõpu vaatluste hetkeseis, s.t kuu viimase päeva teataval hetkel nende hoiuste ja laenude kogumi suhtes kohaldatavad kaalutud keskmised intressimäärad. Sellel ajahetkel koguvad andmeesitajad andmed kodumajapidamiste ning mittefinantsettevõtete üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardi krediidi ning vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi intressimäärad ja asjaomased summad ning arvutavad välja iga instrumendiliigi kaalutud keskmise intressimäära. Erinevalt kuu keskmistest hõlmavad kuu lõpu vaatluste põhjal arvutatud rahaloomeasutuste bilansilise jäägi intressimäärad ainult neid lepinguid, mis andmete kogumise ajal kehtivad; |
| --- | --- | --- |

33.

Samuti nagu liites 1 sätestatud bilansilise jäägi intressimäärad, arvutatakse ka üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardi krediidi ning vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi intressimäärad ühel kahest järgmisest viisist:

a)

kuu lõpu vaatluste hetkeseis, s.t kuu viimase päeva teataval hetkel nende hoiuste ja laenude kogumi suhtes kohaldatavad kaalutud keskmised intressimäärad. Sellel ajahetkel koguvad andmeesitajad andmed kodumajapidamiste ning mittefinantsettevõtete üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardi krediidi ning vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi intressimäärad ja asjaomased summad ning arvutavad välja iga instrumendiliigi kaalutud keskmise intressimäära. Erinevalt kuu keskmistest hõlmavad kuu lõpu vaatluste põhjal arvutatud rahaloomeasutuste bilansilise jäägi intressimäärad ainult neid lepinguid, mis andmete kogumise ajal kehtivad;

| b) | kuu keskmist kajastavad kaudsed intressimäärad, s.t jagatised, mille puhul lugejaks on vaadeldava kuu hoiustelt makstav ja laenudelt saadav kogunenud intress, ning nimetajaks päeva keskmine seis. Kuu lõpus teatab andmeesitaja üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardi krediidi ning vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi kohta kuu jooksul kogunenud makstava või saadava intressi ning hoiuste ja laenude keskmise seisu samal kuul. Üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardi krediidi ning vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi kuu keskmine seis tuletatakse päevasaldodest. Erinevalt kuulõpu vaatlustest hõlmavad kuu keskmisena arvutatud bilansilise jäägi RA intressimäärad ka lepinguid, mis kehtisid mingil ajal kuu jooksul, kuid mis kuu lõpus enam ei kehti. |
| --- | --- |

b)

kuu keskmist kajastavad kaudsed intressimäärad, s.t jagatised, mille puhul lugejaks on vaadeldava kuu hoiustelt makstav ja laenudelt saadav kogunenud intress, ning nimetajaks päeva keskmine seis. Kuu lõpus teatab andmeesitaja üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardi krediidi ning vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi kohta kuu jooksul kogunenud makstava või saadava intressi ning hoiuste ja laenude keskmise seisu samal kuul. Üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardi krediidi ning vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi kuu keskmine seis tuletatakse päevasaldodest. Erinevalt kuulõpu vaatlustest hõlmavad kuu keskmisena arvutatud bilansilise jäägi RA intressimäärad ka lepinguid, mis kehtisid mingil ajal kuu jooksul, kuid mis kuu lõpus enam ei kehti.

| 34. | Kontode osas, mille puhul võib olenevalt jäägist tegemist olla nii hoiuse kui laenuga, määrab ainult kuu viimase päeva teatava ajahetke seis, kas konto on üleööhoius või selle kuu arvelduskrediit, kui RA intressimäärade statistika koostatakse kuulõpu hetkeseisuna. Kui rahaloomeasutuse intressimäärad arvutatakse kuu keskmist kajastavate kaudsete intressimääradena, hinnatakse päevapõhiselt, kas konto puhul on tegemist hoiuse või laenuga. Seejärel arvutatakse päeva keskmine kreeditsaldo ja deebetsaldo, et saaks kaudsete intressimäärade nimetaja jaoks tuletada kuu keskmise seisu. Lisaks sellele eristatakse nimetaja voo põhjal hoiustelt makstavaid ja laenudelt saadavaid kogunenud intresse. Andmeesitajad ei ühenda aruandluses kaalutud keskmiste intressimäärade (madalaid) üleööhoiuste intressimäärasid ja (kõrgeid) arvelduskrediidi määrasid. |
| --- | --- |

34.

Kontode osas, mille puhul võib olenevalt jäägist tegemist olla nii hoiuse kui laenuga, määrab ainult kuu viimase päeva teatava ajahetke seis, kas konto on üleööhoius või selle kuu arvelduskrediit, kui RA intressimäärade statistika koostatakse kuulõpu hetkeseisuna. Kui rahaloomeasutuse intressimäärad arvutatakse kuu keskmist kajastavate kaudsete intressimääradena, hinnatakse päevapõhiselt, kas konto puhul on tegemist hoiuse või laenuga. Seejärel arvutatakse päeva keskmine kreeditsaldo ja deebetsaldo, et saaks kaudsete intressimäärade nimetaja jaoks tuletada kuu keskmise seisu. Lisaks sellele eristatakse nimetaja voo põhjal hoiustelt makstavaid ja laenudelt saadavaid kogunenud intresse. Andmeesitajad ei ühenda aruandluses kaalutud keskmiste intressimäärade (madalaid) üleööhoiuste intressimäärasid ja (kõrgeid) arvelduskrediidi määrasid.

X.   
  Uue tegevuse vaatlushetk, v.a üleööhoiused, etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused, krediitkaardivõlg ning vaba tagasimaksega krediit ja arvelduskrediit

| 35. | Rahaloomeasutuste intressimäärad uue tegevuse puhul, v.a üleööhoiused, etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused, krediitkaardivõlg ning vaba tagasimaksega krediit ja arvelduskrediit, s.t kõik liites 2 kirjeldatud näitajad, v.a näitajad 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36, mis arvutatakse perioodi keskmise näitajana. Käsitletava perioodi pikkus on üks kuu (tervikuna). |
| --- | --- |

35.

Rahaloomeasutuste intressimäärad uue tegevuse puhul, v.a üleööhoiused, etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused, krediitkaardivõlg ning vaba tagasimaksega krediit ja arvelduskrediit, s.t kõik liites 2 kirjeldatud näitajad, v.a näitajad 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36, mis arvutatakse perioodi keskmise näitajana. Käsitletava perioodi pikkus on üks kuu (tervikuna).

| 36. | Andmeesitajad arvutavad iga instrumendiliigi kohta uue tegevuse intressimäära uute tegevuste kõigi intressimäärade kaalutud keskmisena asjaomases instrumendikategoorias vaadeldava kuu jooksul. Need kuu keskmist kajastavad intressimäärad edastatakse andmeesitaja asukohajärgse, eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi (edaspidi „euroala liikmesriik”) RKP-le koos vaatlusalusel kuul igas instrumendiliigis toimunud uue tegevuse mahuga. Andmeesitajad võtavad arvesse kogu kuu jooksul teostatud uusi tegevusi. |
| --- | --- |

36.

Andmeesitajad arvutavad iga instrumendiliigi kohta uue tegevuse intressimäära uute tegevuste kõigi intressimäärade kaalutud keskmisena asjaomases instrumendikategoorias vaadeldava kuu jooksul. Need kuu keskmist kajastavad intressimäärad edastatakse andmeesitaja asukohajärgse, eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi (edaspidi „euroala liikmesriik”) RKP-le koos vaatlusalusel kuul igas instrumendiliigis toimunud uue tegevuse mahuga. Andmeesitajad võtavad arvesse kogu kuu jooksul teostatud uusi tegevusi.

| 37. | Ainult uued tegevusmahud on nõutavad kokkuleppeliselt muudetud tingimustega laenude puhul kodumajapidamistele ja mittefinantsettevõtetele, s.t liite 2 näitajad 88–91. Arvesse tuleb võtta kõiki laenutingimuste muutmisi kooskõlas punktidega 22–27, isegi siis, kui sama lepingu tingimusi muudetakse vaatlusperioodi jooksul rohkem kui üks kord. |
| --- | --- |

37.

Ainult uued tegevusmahud on nõutavad kokkuleppeliselt muudetud tingimustega laenude puhul kodumajapidamistele ja mittefinantsettevõtetele, s.t liite 2 näitajad 88–91. Arvesse tuleb võtta kõiki laenutingimuste muutmisi kooskõlas punktidega 22–27, isegi siis, kui sama lepingu tingimusi muudetakse vaatlusperioodi jooksul rohkem kui üks kord.

4.   OSA

Instrumendiliigid

XI.   
  Üldsätted

| 38. | Andmeesitajad esitavad bilansilise jäägi RA intressimäärade statistika liites 1 sätestatud instrumendiliikide kohta ja uue tegevuse statistika liites 2 sätestatud instrumendiliikide kohta. Punkti 16 kohaselt on üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi ning pikendatud krediitkaardikrediidi intressimäärad uue tegevuse intressimäärad, kuigi uue tegevuse mõiste hõlmab kõik seisud, ja seega on need hõlmatud liitega 2. |
| --- | --- |

38.

Andmeesitajad esitavad bilansilise jäägi RA intressimäärade statistika liites 1 sätestatud instrumendiliikide kohta ja uue tegevuse statistika liites 2 sätestatud instrumendiliikide kohta. Punkti 16 kohaselt on üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi ning pikendatud krediitkaardikrediidi intressimäärad uue tegevuse intressimäärad, kuigi uue tegevuse mõiste hõlmab kõik seisud, ja seega on need hõlmatud liitega 2.

| 39. | Mõnes euroala liikmesriigis võib mõni liidetes 1 ja 2 määratletud instrumendiliik olla asjakohatu ja see jäetakse tähelepanuta, kui residentidest krediidiasutused ja muud asutused ei paku kodumajapidamistele ning mittefinantsettevõtetele ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat toodet. Andmed tuleb esitada tegevuse esinemise korral, olenemata mahu piiratusest. |
| --- | --- |

39.

Mõnes euroala liikmesriigis võib mõni liidetes 1 ja 2 määratletud instrumendiliik olla asjakohatu ja see jäetakse tähelepanuta, kui residentidest krediidiasutused ja muud asutused ei paku kodumajapidamistele ning mittefinantsettevõtetele ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat toodet. Andmed tuleb esitada tegevuse esinemise korral, olenemata mahu piiratusest.

| 40. | Iga liidetes 1 ja 2 määratletud instrumendiliigi puhul, mida kasutatakse residentidest krediidi- ja muude asutuste pangandustehingutes residentidest kodumajapidamiste ning mittefinantsettevõtetega euroala liikmesriikides, koostatakse RA intressimäärade statistika kõigi asjaomasesse instrumendiliiki kuuluvate toodete kõigi intressimäärade põhjal. See tähendab, et RKPd ei või RA intressimäärade statistikat koguda ainult tema poolt igas instrumendiliigis määratletud toodete rühma kohta riigis, vaid hõlmatud on kõigi nende toodete intressimäärad, mida iga andmeesitaja pakub. 1. augusti 2007. aasta suunise EKP/2007/9 (rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta) (3) artikli 16 kohaselt ei pea RKPd valimis hõlmama kõiki tooteid, mis riigis eksisteerivad. Samas ei tohi tervet instrumendiliiki välja jätta asjaomaste summade väiksuse tõttu. Seega kui teatavat instrumendiliiki pakub ainult üks asutus, peab see asutus olema valimis esindatud. Kui euroala liikmesriigis ei olnud mingit instrumendiliiki valimi esialgse koostamise ajal olemas, kuid mõni asutus on sellesse kategooriasse kuuluva uue toote hiljem kasutusele võtnud, tuleb see asutus järgmise esindavuse kontrolli ajal valimis hõlmata. Kui riigis luuakse olemasolevas instrumendiliigis uus toode, peavad valimisse kuuluvad asutused selle järgmises aruandes hõlmama, sest kõik andmeesitajad peavad esitama andmed kõigi oma toodete kohta. |
| --- | --- |

40.

Iga liidetes 1 ja 2 määratletud instrumendiliigi puhul, mida kasutatakse residentidest krediidi- ja muude asutuste pangandustehingutes residentidest kodumajapidamiste ning mittefinantsettevõtetega euroala liikmesriikides, koostatakse RA intressimäärade statistika kõigi asjaomasesse instrumendiliiki kuuluvate toodete kõigi intressimäärade põhjal. See tähendab, et RKPd ei või RA intressimäärade statistikat koguda ainult tema poolt igas instrumendiliigis määratletud toodete rühma kohta riigis, vaid hõlmatud on kõigi nende toodete intressimäärad, mida iga andmeesitaja pakub. 1. augusti 2007. aasta suunise EKP/2007/9 (rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta) (3) artikli 16 kohaselt ei pea RKPd valimis hõlmama kõiki tooteid, mis riigis eksisteerivad. Samas ei tohi tervet instrumendiliiki välja jätta asjaomaste summade väiksuse tõttu. Seega kui teatavat instrumendiliiki pakub ainult üks asutus, peab see asutus olema valimis esindatud. Kui euroala liikmesriigis ei olnud mingit instrumendiliiki valimi esialgse koostamise ajal olemas, kuid mõni asutus on sellesse kategooriasse kuuluva uue toote hiljem kasutusele võtnud, tuleb see asutus järgmise esindavuse kontrolli ajal valimis hõlmata. Kui riigis luuakse olemasolevas instrumendiliigis uus toode, peavad valimisse kuuluvad asutused selle järgmises aruandes hõlmama, sest kõik andmeesitajad peavad esitama andmed kõigi oma toodete kohta.

| 41. | Lootusetute laenude ja võlgade restruktureerimiseks võetud laenude intressimäärad moodustavad erandi põhimõttest, et hõlmata tuleb kõigi toodete kõik intressimäärad. Punkti 28 kohaselt ei hõlma RA intressimäärade statistika lootusetuid laene ega võlgade restruktureerimiseks turutingimustest madalamate intressimääradega võetud laene, st laene finantsraskustes võlgnikele. |
| --- | --- |

41.

Lootusetute laenude ja võlgade restruktureerimiseks võetud laenude intressimäärad moodustavad erandi põhimõttest, et hõlmata tuleb kõigi toodete kõik intressimäärad. Punkti 28 kohaselt ei hõlma RA intressimäärade statistika lootusetuid laene ega võlgade restruktureerimiseks turutingimustest madalamate intressimääradega võetud laene, st laene finantsraskustes võlgnikele.

XII.   
  Jaotus vääringute kaupa

| 42. | RA intressimäärade statistika hõlmab võimaliku andmeid esitava üldkogumi poolt kohaldatavaid intressimäärasid. Andmeid hoiuste ja laenude kohta vääringutes, mis ei ole euro, ei nõuta kõigi euroala liikmesriikide tasandil. Seda on näha ka liidetes 1 ja 2, kus kõik näitajad viitavad eurodes vääringustatud hoiustele ja laenudele. |
| --- | --- |

42.

RA intressimäärade statistika hõlmab võimaliku andmeid esitava üldkogumi poolt kohaldatavaid intressimäärasid. Andmeid hoiuste ja laenude kohta vääringutes, mis ei ole euro, ei nõuta kõigi euroala liikmesriikide tasandil. Seda on näha ka liidetes 1 ja 2, kus kõik näitajad viitavad eurodes vääringustatud hoiustele ja laenudele.

XIII.   
  Jaotus sektorite kaupa

| 43. | RA intressimäärade statistika jaoks nõutavad hoiused ja laenud, välja arvatud repotehingud, esitatakse sektorite kaupa. Seepärast eristatakse liidetes 1 ja 2 näitajaid kodumajapidamiste (kaasa arvatud kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid) (4) ning mittefinantsettevõtete (5) kohta. Lisaks esitatakse kodumajapidamiste näitajate osana eraldi andmed füüsilisest isikust ettevõtjate / juriidilise isiku õigusteta ühingute kohta, kuid ainult seoses uue laenutegevusega „muudel eesmärkidel”. RKPd võivad loobuda nõudest eristada laene füüsilisest isikust ettevõtjatele, kui sellised laenud moodustavad vähem kui 5 % euroala liikmesriigi kodumajapidamiste bilansilise jäägi kogusummast, mis on arvutatud vastavalt määrusele (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33). |
| --- | --- |

43.

RA intressimäärade statistika jaoks nõutavad hoiused ja laenud, välja arvatud repotehingud, esitatakse sektorite kaupa. Seepärast eristatakse liidetes 1 ja 2 näitajaid kodumajapidamiste (kaasa arvatud kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid) (4) ning mittefinantsettevõtete (5) kohta. Lisaks esitatakse kodumajapidamiste näitajate osana eraldi andmed füüsilisest isikust ettevõtjate / juriidilise isiku õigusteta ühingute kohta, kuid ainult seoses uue laenutegevusega „muudel eesmärkidel”. RKPd võivad loobuda nõudest eristada laene füüsilisest isikust ettevõtjatele, kui sellised laenud moodustavad vähem kui 5 % euroala liikmesriigi kodumajapidamiste bilansilise jäägi kogusummast, mis on arvutatud vastavalt määrusele (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33).

| 44. | Liites 1 sätestatud näitaja 5 ja liites 2 sätestatud näitaja 11 viitavad repotehingutele. Kuigi repotehingute tasu sõltub euroala liikmesriikides omaja sektorist, ei nõuta repotehingute puhul kõigi euroala liikmesriikide tasandil sektori järgi jaotamist kodumajapidamisteks ning mittefinantsettevõteteks. Lisaks sellele ei nõuta kõigi euroala liikmesriikide tasandil jaotamist tähtaja järgi, sest eeldatakse repotehingute valdavalt väga lühikest tähtaega. Repotehingute RA intressimäärad viitavad eristuseta mõlemale sektorile. |
| --- | --- |

44.

Liites 1 sätestatud näitaja 5 ja liites 2 sätestatud näitaja 11 viitavad repotehingutele. Kuigi repotehingute tasu sõltub euroala liikmesriikides omaja sektorist, ei nõuta repotehingute puhul kõigi euroala liikmesriikide tasandil sektori järgi jaotamist kodumajapidamisteks ning mittefinantsettevõteteks. Lisaks sellele ei nõuta kõigi euroala liikmesriikide tasandil jaotamist tähtaja järgi, sest eeldatakse repotehingute valdavalt väga lühikest tähtaega. Repotehingute RA intressimäärad viitavad eristuseta mõlemale sektorile.

| 45. | Liites 2 sätestatud näitajad 5 ja 6 viitavad kodumajapidamistele kuuluvatele etteteatamistähtajaga lõpetatavatele hoiustele. Etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste intressimäär ja osakaal viitavad kõigi euroala liikmesriikide tasandil siiski nii kodumajapidamistele kui ka mittefinantsettevõtetele kuuluvatele etteteatamistähtajaga lõpetatavatele hoiustele, s.t kaks sektorit liidetakse, kuid määratakse kodumajapidamisteks. Kõigi euroala liikmesriikide tasandil sektori järgi jaotamist ei nõuta. |
| --- | --- |

45.

Liites 2 sätestatud näitajad 5 ja 6 viitavad kodumajapidamistele kuuluvatele etteteatamistähtajaga lõpetatavatele hoiustele. Etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste intressimäär ja osakaal viitavad kõigi euroala liikmesriikide tasandil siiski nii kodumajapidamistele kui ka mittefinantsettevõtetele kuuluvatele etteteatamistähtajaga lõpetatavatele hoiustele, s.t kaks sektorit liidetakse, kuid määratakse kodumajapidamisteks. Kõigi euroala liikmesriikide tasandil sektori järgi jaotamist ei nõuta.

XIV.   
  Jaotus instrumendiliigi kaupa

| 46. | Kui järgmistes lõigetes 47–55 ei ole sätestatud teisiti, järgitakse RA intressimäärade instrumendiliigi järgi jaotamisel ja instrumendiliikide määratlemisel määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) II lisa 2. osas sätestatud varade ja kohustuste liike. |
| --- | --- |

46.

Kui järgmistes lõigetes 47–55 ei ole sätestatud teisiti, järgitakse RA intressimäärade instrumendiliigi järgi jaotamisel ja instrumendiliikide määratlemisel määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) II lisa 2. osas sätestatud varade ja kohustuste liike.

| 47. | Üleööhoiuste RA intressimäärad, s.t liites 2 sätestatud näitajad 1 ja 7, hõlmavad kõiki üleööhoiuseid olenemata sellest, kas need kannavad intressi. Seepärast sisalduvad RA intressimäärade statistikas ka intressi nullmääraga üleööhoiused. |
| --- | --- |

47.

Üleööhoiuste RA intressimäärad, s.t liites 2 sätestatud näitajad 1 ja 7, hõlmavad kõiki üleööhoiuseid olenemata sellest, kas need kannavad intressi. Seepärast sisalduvad RA intressimäärade statistikas ka intressi nullmääraga üleööhoiused.

| 48. | RA intressimäärade statistikas kasutatakse mõisteid „vaba tagasimaksega krediit” ja „arvelduskrediit” (s.t liites 2 sätestatud näitajad 12 ja 23) määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) II lisa 2. osas määratletud tähenduses olenemata nende intressimäära fikseerimise algperioodist. Lõikes 1 määratletud aastapõhine kokkulepitud intressimäär ei hõlma muude tasude osana, näiteks erilõivuna määratavaid sanktsioone arvelduskrediidi ületamise eest, sest seda liiki intressimäär hõlmab ainult laenude intressimäära. Selle liigi laenude andmeid ei esitata üheski teises uue tegevuse liigis. |
| --- | --- |

48.

RA intressimäärade statistikas kasutatakse mõisteid „vaba tagasimaksega krediit” ja „arvelduskrediit” (s.t liites 2 sätestatud näitajad 12 ja 23) määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) II lisa 2. osas määratletud tähenduses olenemata nende intressimäära fikseerimise algperioodist. Lõikes 1 määratletud aastapõhine kokkulepitud intressimäär ei hõlma muude tasude osana, näiteks erilõivuna määratavaid sanktsioone arvelduskrediidi ületamise eest, sest seda liiki intressimäär hõlmab ainult laenude intressimäära. Selle liigi laenude andmeid ei esitata üheski teises uue tegevuse liigis.

| 49. | Rahaloomeasutuste intressimäärade statistikas kasutatakse mõistet „krediitkaardivõlg” määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) II lisa 2. osas määratletud tähenduses. Intressimäärade andmed esitatakse ainult pikendatud krediitkaardivõla osas, näitajates 32 ja 36. Tavalise krediitkaardikrediidi intressimäära andmeid eraldi ei esitata, kuna see on määratluse kohaselt 0 %. Samas on tavalise krediitkaardikrediidi jääk hõlmatud RA intressimäärade statistika jääkides koos pikendatud krediitkaardikrediidi jäägiga. Ühegi teise uue tegevuse näitaja all pikendatud ega tavalist krediitkaardikrediiti ei esitata. |
| --- | --- |

49.

Rahaloomeasutuste intressimäärade statistikas kasutatakse mõistet „krediitkaardivõlg” määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) II lisa 2. osas määratletud tähenduses. Intressimäärade andmed esitatakse ainult pikendatud krediitkaardivõla osas, näitajates 32 ja 36. Tavalise krediitkaardikrediidi intressimäära andmeid eraldi ei esitata, kuna see on määratluse kohaselt 0 %. Samas on tavalise krediitkaardikrediidi jääk hõlmatud RA intressimäärade statistika jääkides koos pikendatud krediitkaardikrediidi jäägiga. Ühegi teise uue tegevuse näitaja all pikendatud ega tavalist krediitkaardikrediiti ei esitata.

| 50. | RA intressimäärade statistikas hõlmab uus laenutegevus mittefinantsettevõtetele (v.a vaba tagasimaksega krediit ja arvelduskrediit), s.o liite 2 näitajad 37–54, 80, 82, 84 ja 91, kõik laenud, v.a krediitkaardikrediidi ja vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi ettevõtetele, olenemata nende summast, samas kui näitajad 62–79, 81, 83 ja 85 osutavad punktis 64 määratletud tagatud laenudele. Liites 1 sätestatud mittefinantsettevõtetele antavad laenud, mis on seotud bilansilise jäägiga, vastavad määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) II lisa 2. osas sätestatud määratlusele ja hõlmavad vaba tagasimaksega krediiti ja arvelduskrediiti ning krediitkaardikrediiti. |
| --- | --- |

50.

RA intressimäärade statistikas hõlmab uus laenutegevus mittefinantsettevõtetele (v.a vaba tagasimaksega krediit ja arvelduskrediit), s.o liite 2 näitajad 37–54, 80, 82, 84 ja 91, kõik laenud, v.a krediitkaardikrediidi ja vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi ettevõtetele, olenemata nende summast, samas kui näitajad 62–79, 81, 83 ja 85 osutavad punktis 64 määratletud tagatud laenudele. Liites 1 sätestatud mittefinantsettevõtetele antavad laenud, mis on seotud bilansilise jäägiga, vastavad määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) II lisa 2. osas sätestatud määratlusele ja hõlmavad vaba tagasimaksega krediiti ja arvelduskrediiti ning krediitkaardikrediiti.

| 51. | RA intressimäärade statistika jaoks määratletakse kodumajapidamistele tarbimislaenude uus laenutegevus, s.t liite 2 näitajad 13–15, 30 ja 88, laenudena, mis ei ole krediitkaardivõlg või vaba tagasimaksega krediit ja arvelduskrediit, mis on antud isiklikuks kasutuseks kaupade ja teenuste tarbimisel, samas kui näitajad 55–57 osutavad tagatud laenudele, mis on määratletud punktis 64. Liites 1 sätestatud tarbimislaenud, mis on seotud bilansilise jäägiga, vastavad määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) II lisa 2. osas sätestatud määratlusele ja hõlmavad vaba tagasimaksega krediiti ja arvelduskrediiti ning krediitkaardikrediiti. |
| --- | --- |

51.

RA intressimäärade statistika jaoks määratletakse kodumajapidamistele tarbimislaenude uus laenutegevus, s.t liite 2 näitajad 13–15, 30 ja 88, laenudena, mis ei ole krediitkaardivõlg või vaba tagasimaksega krediit ja arvelduskrediit, mis on antud isiklikuks kasutuseks kaupade ja teenuste tarbimisel, samas kui näitajad 55–57 osutavad tagatud laenudele, mis on määratletud punktis 64. Liites 1 sätestatud tarbimislaenud, mis on seotud bilansilise jäägiga, vastavad määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) II lisa 2. osas sätestatud määratlusele ja hõlmavad vaba tagasimaksega krediiti ja arvelduskrediiti ning krediitkaardikrediiti.

| 52. | RA intressimäärade statistika jaoks määratletakse kodumajapidamiste eluaseme ostmisega seotud uus laenutegevus, s.t liite 2 näitajad 16–19, 31 ja 89, laenudena, mis ei ole vaba tagasimaksega krediit ja arvelduskrediit ega krediitkaardivõlg, mis on antud eluasemesse investeerimiseks, sh garaaži ehituseks ja eluaseme parendamiseks, samas kui näitajad 58–61 osutavad tagatud laenudele, mis on määratletud punktis 64. Liites 1 sätestatud kodumajapidamistele eluaseme ostmiseks antavad laenud, mis on seotud bilansilise jäägiga, vastavad määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) II lisa 2. osas sätestatud määratlusele ja hõlmavad vaba tagasimaksega krediiti ja arvelduskrediiti ning krediitkaardikrediiti. |
| --- | --- |

52.

RA intressimäärade statistika jaoks määratletakse kodumajapidamiste eluaseme ostmisega seotud uus laenutegevus, s.t liite 2 näitajad 16–19, 31 ja 89, laenudena, mis ei ole vaba tagasimaksega krediit ja arvelduskrediit ega krediitkaardivõlg, mis on antud eluasemesse investeerimiseks, sh garaaži ehituseks ja eluaseme parendamiseks, samas kui näitajad 58–61 osutavad tagatud laenudele, mis on määratletud punktis 64. Liites 1 sätestatud kodumajapidamistele eluaseme ostmiseks antavad laenud, mis on seotud bilansilise jäägiga, vastavad määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) II lisa 2. osas sätestatud määratlusele ja hõlmavad vaba tagasimaksega krediiti ja arvelduskrediiti ning krediitkaardikrediiti.

| 53. | RA intressimäärade statistika puhul tähendab kodumajapidamiste muu otstarbega seotud uus laenutegevus, s.t liites 2 sätestatud näitajad 20–22, 33–35 ja 90, selliseid muid laene peale vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi või krediitkaardivõlgade, mida antakse näiteks äritegevuse, võlgade konsolideerimise, hariduse vm jaoks. Muud liites 1 sätestatud kodumajapidamistele antavad laenud, mis on seotud bilansilise jäägiga, vastavad määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) II lisa 2. osas sätestatud määratlusele ja hõlmavad vaba tagasimaksega krediiti ja arvelduskrediiti ning krediitkaardivõlgu. |
| --- | --- |

53.

RA intressimäärade statistika puhul tähendab kodumajapidamiste muu otstarbega seotud uus laenutegevus, s.t liites 2 sätestatud näitajad 20–22, 33–35 ja 90, selliseid muid laene peale vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi või krediitkaardivõlgade, mida antakse näiteks äritegevuse, võlgade konsolideerimise, hariduse vm jaoks. Muud liites 1 sätestatud kodumajapidamistele antavad laenud, mis on seotud bilansilise jäägiga, vastavad määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) II lisa 2. osas sätestatud määratlusele ja hõlmavad vaba tagasimaksega krediiti ja arvelduskrediiti ning krediitkaardivõlgu.

| 54. | Rahaloomeasutuse bilansilise jäägi, tarbijakrediidi ning kodumajapidamistele eluaseme ostmiseks ja muul otstarbel antavate laenude intressimäärad koos hõlmavad residentidest krediidiasutuste ja muude asutuste kõiki laene kodumajapidamistele, sealhulgas vaba tagasimaksega krediiti ja arvelduskrediiti ning krediitkaardivõlgu. |
| --- | --- |

54.

Rahaloomeasutuse bilansilise jäägi, tarbijakrediidi ning kodumajapidamistele eluaseme ostmiseks ja muul otstarbel antavate laenude intressimäärad koos hõlmavad residentidest krediidiasutuste ja muude asutuste kõiki laene kodumajapidamistele, sealhulgas vaba tagasimaksega krediiti ja arvelduskrediiti ning krediitkaardivõlgu.

| 55. | RA intressimäärad seoses uue tegevusega, pikendatud krediitkaardikrediidiga, vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidiga, kodumajapidamistele tarbimiseks, eluaseme ostmiseks ja muul otstarbel antavate laenudega, v.a pikendatud krediitkaardikrediit, hõlmavad residentidest krediidiasutuste ja muude asutuste kõiki laene kodumajapidamistele. Tavalise krediitkaardikrediidi eraldi aruandlust uue tegevusega seotud RA intressimääradega ei toimu, kuid see on hõlmatud vastavates jäägi kirjetes. |
| --- | --- |

55.

RA intressimäärad seoses uue tegevusega, pikendatud krediitkaardikrediidiga, vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidiga, kodumajapidamistele tarbimiseks, eluaseme ostmiseks ja muul otstarbel antavate laenudega, v.a pikendatud krediitkaardikrediit, hõlmavad residentidest krediidiasutuste ja muude asutuste kõiki laene kodumajapidamistele. Tavalise krediitkaardikrediidi eraldi aruandlust uue tegevusega seotud RA intressimääradega ei toimu, kuid see on hõlmatud vastavates jäägi kirjetes.

XV.   
  Jaotus summade kaupa

| 56. | Mittefinantsettevõtetele antavate muude laenude puhul, s.o liite 2 näitajad 37–54 ja 62–85, eristatakse kolme kategooriat: a) kuni 0,25 miljonit eurot; b) üle 0,25 miljoni euro kuni 1 miljon eurot ja c) üle 1 miljoni euro. Summa viitab ühele laenutehingule, mida peetakse uueks tegevuseks, mitte kogu äritegevusele mittefinantsettevõtte ning andmeesitaja vahel. |
| --- | --- |

56.

Mittefinantsettevõtetele antavate muude laenude puhul, s.o liite 2 näitajad 37–54 ja 62–85, eristatakse kolme kategooriat: a) kuni 0,25 miljonit eurot; b) üle 0,25 miljoni euro kuni 1 miljon eurot ja c) üle 1 miljoni euro. Summa viitab ühele laenutehingule, mida peetakse uueks tegevuseks, mitte kogu äritegevusele mittefinantsettevõtte ning andmeesitaja vahel.

XVI.   
  Jaotus esialgse ja järelejäänud tähtaja kaupa, etteteatamistähtaja, intressimäära muutmise tähtaja või esialgse intressimäära fikseerimise kaupa

| 57. | Olenevalt instrumendiliigist ja sellest, kas RA intressimäär viitab bilansilisele jäägile või uuele tegevusele, esitatakse statistikas jaotus esialgse ja järelejäänud tähtaja, etteteatamistähtaja ja intressimäära muutmise tähtaja ja/või esialgse intressimäära fikseerimise perioodi järgi. Kõnealused jaotused viitavad ajavahemikele või perioodidele; näiteks kuni kaheaastase kokkulepitud tähtajaga hoiuse intressimäär viitab kõigi selliste hoiuste keskmisele intressimäärale, mille esialgne kokkulepitud tähtaeg on kahest päevast kuni kahe aastani, mida kaalutakse hoiuse mahu järgi. |
| --- | --- |

57.

Olenevalt instrumendiliigist ja sellest, kas RA intressimäär viitab bilansilisele jäägile või uuele tegevusele, esitatakse statistikas jaotus esialgse ja järelejäänud tähtaja, etteteatamistähtaja ja intressimäära muutmise tähtaja ja/või esialgse intressimäära fikseerimise perioodi järgi. Kõnealused jaotused viitavad ajavahemikele või perioodidele; näiteks kuni kaheaastase kokkulepitud tähtajaga hoiuse intressimäär viitab kõigi selliste hoiuste keskmisele intressimäärale, mille esialgne kokkulepitud tähtaeg on kahest päevast kuni kahe aastani, mida kaalutakse hoiuse mahu järgi.

| 58. | Jaotamine esialgse tähtaja ja järelejäänud tahtaja kaupa, samuti etteteatamistähtaja ja intressimäära muutmise tähtaja kaupa vastab määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) II lisa 2. osas sätestatud määratlustele. Jaotust esialgse tähtaja kaupa kohaldatakse kõikide hoiuseliikide suhtes, v.a repod, võttes arvesse jääke, ning kõikide laenuliikide suhtes, võttes arvesse jääke, kooskõlas liitega 1. Jaotusi esialgsete tähtaegade järgi koos järelejäänud tähtaja ja intressimäära järgmise muutmise ajaga kohaldatakse näitajate 15–26 osas kooskõlas liitega 1. Jaotamist esialgsete tähtaegade järgi kohaldatakse ka kokkulepitud tähtajaga hoiustega seotud uue tegevuse puhul ning jaotamist etteteatamisaegade järgi etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiustega seotud uue tegevuse puhul kooskõlas liitega 2. Eraldi andmed mittefinantsettevõtetele antavate laenude kohta, mille esialgne intressimäära fikseerimise periood on kuni üks aasta ning esialgne tähtaeg on üle ühe aasta, esitatakse iga laenuvahemiku mahu kohta liite 2 punkti 56 kohaselt. |
| --- | --- |

58.

Jaotamine esialgse tähtaja ja järelejäänud tahtaja kaupa, samuti etteteatamistähtaja ja intressimäära muutmise tähtaja kaupa vastab määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) II lisa 2. osas sätestatud määratlustele. Jaotust esialgse tähtaja kaupa kohaldatakse kõikide hoiuseliikide suhtes, v.a repod, võttes arvesse jääke, ning kõikide laenuliikide suhtes, võttes arvesse jääke, kooskõlas liitega 1. Jaotusi esialgsete tähtaegade järgi koos järelejäänud tähtaja ja intressimäära järgmise muutmise ajaga kohaldatakse näitajate 15–26 osas kooskõlas liitega 1. Jaotamist esialgsete tähtaegade järgi kohaldatakse ka kokkulepitud tähtajaga hoiustega seotud uue tegevuse puhul ning jaotamist etteteatamisaegade järgi etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiustega seotud uue tegevuse puhul kooskõlas liitega 2. Eraldi andmed mittefinantsettevõtetele antavate laenude kohta, mille esialgne intressimäära fikseerimise periood on kuni üks aasta ning esialgne tähtaeg on üle ühe aasta, esitatakse iga laenuvahemiku mahu kohta liite 2 punkti 56 kohaselt.

| 59. | Uue tegevuse laenuintressimäärad, v.a liite 2 näitajad 88–91 kokkuleppeliselt muudetud laenude kohta, jaotatakse esialgsete lepingus fikseeritud intressimäära perioodide järgi. RA intressimäärade statistika puhul tähendab esialgne intressimäära fikseerimise periood sellist lepingu sõlmimisest kehtima hakkavat kindlaksmääratud ajavahemikku, mille jooksul ei saa intressimäära väärtus muutuda. Esialgne fikseerimise periood võib olla laenu esialgsest tähtajast lühem või sellega võrdne. Intressimäära väärtust peetakse muutumatuks ainult siis, kui see on määratletud täpse tasemena (näiteks 10 %) või erinevusena viiteintressist konkreetsel ajahetkel (näiteks kuue kuu Euribor + 2 protsendipunkti konkreetsel päeval ja kellaajal). Kui lepingu jõustumise ajal on kodumajapidamine või mittefinantsettevõte ning andmeesitaja teatavaks ajaks laenuintressi arvutamise korra kokku leppinud, näiteks kolme aasta jooksul kuue kuu Euribor + 2 protsendipunkti), ei peeta seda esialgseks intressimäära fikseerimiseks kolmeks aastaks, vaid kuueks kuuks, sest intressimäär võib muutuda kolme aasta jooksul iga kuue kuu järel. RA intressimäärade uue laenutegevuse statistikas kajastatakse ainult intressimäära, mis on kokku lepitud esialgseks fikseerimise perioodiks alates lepingu sõlmimisest või pärast laenutingimuste muutmist. Kui pärast esialgset fikseerimise perioodi muutub intressimäär automaatselt ujuvmääraks, ei kajastu see uue laenutegevusega seotud RA intressimäärades, vaid ainult bilansilise jäägi intressimäärades. |
| --- | --- |

59.

Uue tegevuse laenuintressimäärad, v.a liite 2 näitajad 88–91 kokkuleppeliselt muudetud laenude kohta, jaotatakse esialgsete lepingus fikseeritud intressimäära perioodide järgi. RA intressimäärade statistika puhul tähendab esialgne intressimäära fikseerimise periood sellist lepingu sõlmimisest kehtima hakkavat kindlaksmääratud ajavahemikku, mille jooksul ei saa intressimäära väärtus muutuda. Esialgne fikseerimise periood võib olla laenu esialgsest tähtajast lühem või sellega võrdne. Intressimäära väärtust peetakse muutumatuks ainult siis, kui see on määratletud täpse tasemena (näiteks 10 %) või erinevusena viiteintressist konkreetsel ajahetkel (näiteks kuue kuu Euribor + 2 protsendipunkti konkreetsel päeval ja kellaajal). Kui lepingu jõustumise ajal on kodumajapidamine või mittefinantsettevõte ning andmeesitaja teatavaks ajaks laenuintressi arvutamise korra kokku leppinud, näiteks kolme aasta jooksul kuue kuu Euribor + 2 protsendipunkti), ei peeta seda esialgseks intressimäära fikseerimiseks kolmeks aastaks, vaid kuueks kuuks, sest intressimäär võib muutuda kolme aasta jooksul iga kuue kuu järel. RA intressimäärade uue laenutegevuse statistikas kajastatakse ainult intressimäära, mis on kokku lepitud esialgseks fikseerimise perioodiks alates lepingu sõlmimisest või pärast laenutingimuste muutmist. Kui pärast esialgset fikseerimise perioodi muutub intressimäär automaatselt ujuvmääraks, ei kajastu see uue laenutegevusega seotud RA intressimäärades, vaid ainult bilansilise jäägi intressimäärades.

| 60. | Kodumajapidamistele antud laenude osas eristatakse järgmisi esialgse intressimäära fikseerimise perioode. | Kodumajapidamistele antud tarbimislaenude ja muu otstarbega laenude osas:






  — | ujuvmäär ning esialgne intressimäära fikseerimine kuni üheks aastaks (k.a), |
| --- | --- | --- | --- |

60.

Kodumajapidamistele antud laenude osas eristatakse järgmisi esialgse intressimäära fikseerimise perioode.

Kodumajapidamistele antud tarbimislaenude ja muu otstarbega laenude osas:

—

ujuvmäär ning esialgne intressimäära fikseerimine kuni üheks aastaks (k.a),

| — | esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui üheks ja kuni viieks aastaks (k.a) ja |
| --- | --- |

—

esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui üheks ja kuni viieks aastaks (k.a) ja

| — | esialgne intressimäära fikseerimine perioodiks üle viie aasta. |
| --- | --- |

—

esialgne intressimäära fikseerimine perioodiks üle viie aasta.

| | Kodumajapidamistele antud eluasemelaenude osas:






  — | ujuvmäär ning esialgne intressimäära fikseerimine kuni üheks aastaks (k.a), |
| --- | --- | --- |

Kodumajapidamistele antud eluasemelaenude osas:

—

ujuvmäär ning esialgne intressimäära fikseerimine kuni üheks aastaks (k.a),

| — | esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui üheks ja kuni viieks aastaks (k.a), |
| --- | --- |

—

esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui üheks ja kuni viieks aastaks (k.a),

| — | esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui viieks ja kuni kümneks aastaks (k.a) ja |
| --- | --- |

—

esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui viieks ja kuni kümneks aastaks (k.a) ja

| — | esialgne intressimäära fikseerimine perioodiks üle kümne aasta. |
| --- | --- |

—

esialgne intressimäära fikseerimine perioodiks üle kümne aasta.

| 61. | Mittefinantsettevõtetele antud laenude osas mahtudes kuni 0,25 miljonit eurot, üle 0,25 miljoni euro ja kuni 1 miljon eurot ning üle 1 miljoni euro eristatakse järgmisi esialgse intressimäära fikseerimise perioode:






  — | ujuvmäär ning esialgne intressimäära fikseerimine kuni kolmeks kuuks (k.a), |
| --- | --- | --- |

61.

Mittefinantsettevõtetele antud laenude osas mahtudes kuni 0,25 miljonit eurot, üle 0,25 miljoni euro ja kuni 1 miljon eurot ning üle 1 miljoni euro eristatakse järgmisi esialgse intressimäära fikseerimise perioode:

—

ujuvmäär ning esialgne intressimäära fikseerimine kuni kolmeks kuuks (k.a),

| — | esialgne intressimäära fikseerimine üle kolme kuu ja kuni üheks aastaks (k.a), |
| --- | --- |

—

esialgne intressimäära fikseerimine üle kolme kuu ja kuni üheks aastaks (k.a),

| — | esialgne intressimäära fikseerimine üle ühe ja kuni kolmeks aastaks (k.a), |
| --- | --- |

—

esialgne intressimäära fikseerimine üle ühe ja kuni kolmeks aastaks (k.a),

| — | esialgne intressimäära fikseerimine üle kolme ja kuni viieks aastaks (k.a), |
| --- | --- |

—

esialgne intressimäära fikseerimine üle kolme ja kuni viieks aastaks (k.a),

| — | esialgne intressimäära fikseerimine üle viie ja kuni kümneks aastaks (k.a) ja |
| --- | --- |

—

esialgne intressimäära fikseerimine üle viie ja kuni kümneks aastaks (k.a) ja

| — | esialgne intressimäära fikseerimine perioodiks üle kümne aasta. |
| --- | --- |

—

esialgne intressimäära fikseerimine perioodiks üle kümne aasta.

| 62. | Rahaloomeasutuste intressimäärade statistikas määratletakse ujuvmäär kui intressimäär, mis kuulub läbivaatamisele pidevalt (näiteks iga päev) või rahaloomeasutuse (v.a keskpangad ja rahaturufondid) otsusel. |
| --- | --- |

62.

Rahaloomeasutuste intressimäärade statistikas määratletakse ujuvmäär kui intressimäär, mis kuulub läbivaatamisele pidevalt (näiteks iga päev) või rahaloomeasutuse (v.a keskpangad ja rahaturufondid) otsusel.

XVII.   
  Jaotus tagatise ja/või garantiiga tagatud laenude kaupa

| 63. | Kodumajapidamistele ning mittefinantsettevõtetele antud tagatise ja/või garantiiga tagatud laenude aruandlus toimub eraldi kõikide RA intressimäärade statistika uute tegevuste liikide kohta, v.a krediitkaardivõlg, vaba tagasimaksega krediit ja arvelduskrediit ning muul otstarbel antud laenud. Täiendavaid jaotusi tagatise/garantii kaupa ei ole vaja näitajate osas, mis käsitlevad kokkuleppeliselt muudetud laenude uusi tegevusmahte. |
| --- | --- |

63.

Kodumajapidamistele ning mittefinantsettevõtetele antud tagatise ja/või garantiiga tagatud laenude aruandlus toimub eraldi kõikide RA intressimäärade statistika uute tegevuste liikide kohta, v.a krediitkaardivõlg, vaba tagasimaksega krediit ja arvelduskrediit ning muul otstarbel antud laenud. Täiendavaid jaotusi tagatise/garantii kaupa ei ole vaja näitajate osas, mis käsitlevad kokkuleppeliselt muudetud laenude uusi tegevusmahte.

| 64. | RA intressimäärade statistikas hõlmab laenude jaotus tagatise/garantii järgi uute tegevuste laenude kogusumma, võttes arvesse tagatisi otsese krediidiriski kaitse tehnika Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 575/2013 (krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta) (6) artikli 4 lõike 1 punkti 58 ja artiklite 197–200 määratluses ja/või garantiisid kaudse krediidiriski kaitse tehnika määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 59 ning artiklite 201, 202 ja 203 määratluses, kusjuures tagatise ja/või garantii väärtus peab olema suurem või võrdne laenu kogusummaga. Juhul kui rahaloomeasutus, v.a keskpank või rahaturufond, kasutab järelevalve eesmärgil meetodit, mis ei ole määruses (EL) nr 575/2013 määratletud standardmeetod, võib ta kasutada sama meetodit ka kõnealuses jaotuses hõlmatud laenude aruandluses. |
| --- | --- |

64.

RA intressimäärade statistikas hõlmab laenude jaotus tagatise/garantii järgi uute tegevuste laenude kogusumma, võttes arvesse tagatisi otsese krediidiriski kaitse tehnika Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 575/2013 (krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta) (6) artikli 4 lõike 1 punkti 58 ja artiklite 197–200 määratluses ja/või garantiisid kaudse krediidiriski kaitse tehnika määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 59 ning artiklite 201, 202 ja 203 määratluses, kusjuures tagatise ja/või garantii väärtus peab olema suurem või võrdne laenu kogusummaga. Juhul kui rahaloomeasutus, v.a keskpank või rahaturufond, kasutab järelevalve eesmärgil meetodit, mis ei ole määruses (EL) nr 575/2013 määratletud standardmeetod, võib ta kasutada sama meetodit ka kõnealuses jaotuses hõlmatud laenude aruandluses.

5.   OSA

Aruandluskohustus

| 65. | Kõikide euroala liikmesriikide koondandmete saamiseks liidetes 1 ja 2 sätestatud kõigi instrumendiliikide kohta agregeeritakse andmeid kolmel tasandil. |
| --- | --- |

65.

Kõikide euroala liikmesriikide koondandmete saamiseks liidetes 1 ja 2 sätestatud kõigi instrumendiliikide kohta agregeeritakse andmeid kolmel tasandil.

XVIII.   
  Statistiline teave andmeesitajate tasandil

| 66. | Esimese tasandi andmete agregeerimist teostavad lõigetes 67–72 määratletud andmeesitajad. RKPd võivad paluda, et andmeesitajad esitaksid andmed konkreetsete hoiuste ja laenude tasandil. Andmed esitatakse selle euroala liikmesriigi RKP-le, mille resident andmeesitaja on. |
| --- | --- |

66.

Esimese tasandi andmete agregeerimist teostavad lõigetes 67–72 määratletud andmeesitajad. RKPd võivad paluda, et andmeesitajad esitaksid andmed konkreetsete hoiuste ja laenude tasandil. Andmed esitatakse selle euroala liikmesriigi RKP-le, mille resident andmeesitaja on.

| 67. | Kui bilansilise jäägi intressimäärad, s.t liites 1 sätestatud näitajad 1–26 koostatakse kuu lõpu vaatluste hetkeseisuna, esitavad andmeesitajad iga instrumendiliigi kohta kuu viimasele päevale viitava kaalutud keskmise intressimäära. |
| --- | --- |

67.

Kui bilansilise jäägi intressimäärad, s.t liites 1 sätestatud näitajad 1–26 koostatakse kuu lõpu vaatluste hetkeseisuna, esitavad andmeesitajad iga instrumendiliigi kohta kuu viimasele päevale viitava kaalutud keskmise intressimäära.

| 68. | Kui bilansilise jäägi intressimäärad, s.t liites 1 sätestatud näitajad 1–26 koostatakse kuu keskmisele viitavate kaudsete intressimääradena, esitavad andmeesitajad iga instrumendiliigi kohta kuu jooksul kogunenud makstava või saadava intressimäära ning hoiuste ja laenude keskmise kogumi samal kuul. |
| --- | --- |

68.

Kui bilansilise jäägi intressimäärad, s.t liites 1 sätestatud näitajad 1–26 koostatakse kuu keskmisele viitavate kaudsete intressimääradena, esitavad andmeesitajad iga instrumendiliigi kohta kuu jooksul kogunenud makstava või saadava intressimäära ning hoiuste ja laenude keskmise kogumi samal kuul.

| 69. | Kui üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardikrediidi ning vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi intressimäärad, s.t liite 2 näitajad 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36, koostatakse kuu lõpu vaatluste hetkeseisuna, esitavad andmeesitajad iga instrumendiliigi kohta kuu viimasele päevale osutava kaalutud keskmise intressimäära. |
| --- | --- |

69.

Kui üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardikrediidi ning vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi intressimäärad, s.t liite 2 näitajad 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36, koostatakse kuu lõpu vaatluste hetkeseisuna, esitavad andmeesitajad iga instrumendiliigi kohta kuu viimasele päevale osutava kaalutud keskmise intressimäära.

| 70. | Kui üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardikrediidi ning vaba tagasimaksega krediidi ja panga arvelduskrediidi intressimäärad, s.t liites 2 sätestatud näitajad 1, 5, 6, 7, 12, 23 ja 36, koostatakse kuu keskmisele viitavate kaudsete intressimääradena, esitavad andmeesitajad iga instrumendiliigi kohta kuu jooksul kogunenud makstava või saadava intressimäära ning hoiuste ja laenude keskmise kogumi samal kuul. |
| --- | --- |

70.

Kui üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardikrediidi ning vaba tagasimaksega krediidi ja panga arvelduskrediidi intressimäärad, s.t liites 2 sätestatud näitajad 1, 5, 6, 7, 12, 23 ja 36, koostatakse kuu keskmisele viitavate kaudsete intressimääradena, esitavad andmeesitajad iga instrumendiliigi kohta kuu jooksul kogunenud makstava või saadava intressimäära ning hoiuste ja laenude keskmise kogumi samal kuul.

| 71. | Iga uute tegevuste instrumendiliigi kohta (s.t liite 2 näitajad 2–4, 8– 11, 13–22, 30–31, 33–35 ja 37–85) esitavad andmeesitajad kaalutud keskmise intressimäära. Lisaks sellele esitavad andmeesitajad kõigi liite 2 näitajate 2–4, 8–11, 13–22 ja 33–35 ja 37–85 kohta kuu jooksul igas instrumendiliigis teostatud uue tegevuse mahu. Ainult uued tegevusmahud on nõutavad kokkuleppeliselt muudetud tingimustega laenude puhul kodumajapidamistele ja mittefinantsettevõtetele, s.t liite 2 näitajad 88–91. |
| --- | --- |

71.

Iga uute tegevuste instrumendiliigi kohta (s.t liite 2 näitajad 2–4, 8– 11, 13–22, 30–31, 33–35 ja 37–85) esitavad andmeesitajad kaalutud keskmise intressimäära. Lisaks sellele esitavad andmeesitajad kõigi liite 2 näitajate 2–4, 8–11, 13–22 ja 33–35 ja 37–85 kohta kuu jooksul igas instrumendiliigis teostatud uue tegevuse mahu. Ainult uued tegevusmahud on nõutavad kokkuleppeliselt muudetud tingimustega laenude puhul kodumajapidamistele ja mittefinantsettevõtetele, s.t liite 2 näitajad 88–91.

| 72. | Krediidiasutusi ja muid asutusi, kellele RKP on andnud loa edastada RA intressimäärade statistikat kontsernina, peetakse tinglikult üheks andmeesitajaks ja nad esitavad lõigetes 67–71 määratletud andmed kontserni kohta tervikuna. Lisaks sellele esitavad need andmeesitajad igal aastal kontserni kuuluvate andmeid esitavate asutuste arvu ja intressimäärade varieeruvuse kõnealustes asutustes iga instrumendiliigi kohta. Kontserni kuuluvate andmeid esitavate asutuste arv ja intressimäärade varieeruvus teatatakse oktoobrikuu kohta ja edastatakse koos oktoobrikuu andmetega. |
| --- | --- |

72.

Krediidiasutusi ja muid asutusi, kellele RKP on andnud loa edastada RA intressimäärade statistikat kontsernina, peetakse tinglikult üheks andmeesitajaks ja nad esitavad lõigetes 67–71 määratletud andmed kontserni kohta tervikuna. Lisaks sellele esitavad need andmeesitajad igal aastal kontserni kuuluvate andmeid esitavate asutuste arvu ja intressimäärade varieeruvuse kõnealustes asutustes iga instrumendiliigi kohta. Kontserni kuuluvate andmeid esitavate asutuste arv ja intressimäärade varieeruvus teatatakse oktoobrikuu kohta ja edastatakse koos oktoobrikuu andmetega.

XIX.   
  Riigi kaalutud keskmised intressimäärad ja euroala liikmesriikide agregeeritud andmed

| 73. | Teise tasandi andmed agregeerivad RKPd. RKPd agregeerivad kõigi riigi andmeesitajate intressimäärad ja nendega seotud tegevuse mahu iga instrumendiliigi riigi kaalutud keskmiseks intressimääraks. Andmed esitatakse EKP-le. Agregeerimise lõpuleviimist, s.t euroala liikmesriikide instrumendiliikide agregeerimist kõigi osalevate liikmesriikide tasandil teostab EKP. |
| --- | --- |

73.

Teise tasandi andmed agregeerivad RKPd. RKPd agregeerivad kõigi riigi andmeesitajate intressimäärad ja nendega seotud tegevuse mahu iga instrumendiliigi riigi kaalutud keskmiseks intressimääraks. Andmed esitatakse EKP-le. Agregeerimise lõpuleviimist, s.t euroala liikmesriikide instrumendiliikide agregeerimist kõigi osalevate liikmesriikide tasandil teostab EKP.

---

(1)  ELT L 133, 22.5.2008, lk 66.

(2)  Kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide puhul võivad RKPd teha erandeid tarbijakrediidi ja kodumajapidamistele eluaseme ostmiseks antava laenu osas.

(3)  ELT L 341, 27.12.2007, lk 1.

(4)  S.14 ja S.15 kokku kooskõlas ESA 2010 määratlustega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määruses (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

(5)  S.11 ESA 2010 määratluse kohaselt.

(6)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

Liide 1

Bilansilise jäägi intressimäärade instrumendiliigid

Kord kuus esitatakse AAR- või NDER-aruandlus tabelis 1 osutatud liikide kohta.

Tabel 1

| | Sektor | Instrumendi liik | Esialgne tähtaeg | Järelejäänud tähtaeg | Muudetud intressimäär | Bilansiline jäägi näitaja | Aruandekohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hoiused eurodes | Kodumajapidamistelt | Kokkulepitud tähtajaga | kuni 2 aastat | | | 1 | AAR |
| üle 2 aasta | | | 2 | AAR |
| Mittefinantsettevõtetelt | Kokkulepitud tähtajaga | kuni 2 aastat | | | 3 | AAR |
| üle 2 aasta | | | 4 | AAR |
| Repod | | | 5 | AAR |
| Laenud eurodes | Kodumajapidamistele | Eluaseme ostmiseks | kuni 1 aasta | | | 6 | AAR |
| üle 1 ja kuni 5 aastat | | | 7 | AAR |
| üle 5 aasta | | | 8 | AAR |
| Tarbimiseks ja muul otstarbel | kuni 1 aasta | | | 9 | AAR |
| üle 1 ja kuni 5 aastat | | | 10 | AAR |
| üle 5 aasta | | | 11 | AAR |
| Kokku | üle ühe aasta | | | 15 | AAR |
| kuni üks aasta | | 16 | AAR |
| üle ühe aasta | Järgmise 12 kuu jooksul | 17 | AAR |
| üle 2 aasta | | | 18 | AAR |
| kuni kaks aastat | | 19 | AAR |
| üle kahe aasta | Järgmise 24 kuu jooksul | 20 | AAR |
| Mittefinantsettevõtetele | kuni 1 aasta | | | 12 | AAR |
| üle 1 ja kuni 5 aastat | | | 13 | AAR |
| üle 5 aasta | | | 14 | AAR |
| üle 1 aasta | | | 21 | AAR |
| kuni üks aasta | | 22 | AAR |
| üle ühe aasta | Järgmise 12 kuu jooksul | 23 | AAR |
| üle 2 aasta | | | 24 | AAR |
| kuni kaks aastat | | 25 | AAR |
| üle kahe aasta | Järgmise 24 kuu jooksul | 26 | AAR |

Sektor

Instrumendi liik

Esialgne tähtaeg

Järelejäänud tähtaeg

Muudetud intressimäär

Bilansiline jäägi näitaja

Aruandekohustus

Hoiused eurodes

Kodumajapidamistelt

Kokkulepitud tähtajaga

kuni 2 aastat

1

AAR

üle 2 aasta

2

AAR

Mittefinantsettevõtetelt

Kokkulepitud tähtajaga

kuni 2 aastat

3

AAR

üle 2 aasta

4

AAR

Repod

5

AAR

Laenud eurodes

Kodumajapidamistele

Eluaseme ostmiseks

kuni 1 aasta

6

AAR

üle 1 ja kuni 5 aastat

7

AAR

üle 5 aasta

8

AAR

Tarbimiseks ja muul otstarbel

kuni 1 aasta

9

AAR

üle 1 ja kuni 5 aastat

10

AAR

üle 5 aasta

11

AAR

Kokku

üle ühe aasta

15

AAR

kuni üks aasta

16

AAR

üle ühe aasta

Järgmise 12 kuu jooksul

17

AAR

üle 2 aasta

18

AAR

kuni kaks aastat

19

AAR

üle kahe aasta

Järgmise 24 kuu jooksul

20

AAR

Mittefinantsettevõtetele

kuni 1 aasta

12

AAR

üle 1 ja kuni 5 aastat

13

AAR

üle 5 aasta

14

AAR

üle 1 aasta

21

AAR

kuni üks aasta

22

AAR

üle ühe aasta

Järgmise 12 kuu jooksul

23

AAR

üle 2 aasta

24

AAR

kuni kaks aastat

25

AAR

üle kahe aasta

Järgmise 24 kuu jooksul

26

AAR

Liide 2

AAR- ja NDER-aruandlus esitatakse kord kuus tabelite 2, 3, 4 ja 5 instrumendiliikide kohta. AAR-aruandlusega koos osutatakse seonduva tegevuse maht, kui tabelis on osutatud sõna „summa”. Tabelis 6 osutatud kokkuleppeliselt muudetud laenude liikide osas on nõutav ainult teave uute tegevusmahtude kohta.

Tabelite 2 (v.a punktid 33–35), liigid 5 ja 6 välistavad üksteist iga tabeli piires. Seetõttu, kui laenu aruandlus toimub tabeli 2 (v.a näitajad 33–35) ja/või tabeli 3 ja/või tabeli 5 ja/või tabeli 6 alusel mis tahes näitaja osas, ei esitata seda uuesti sama tabeli mis tahes muu näitaja all, v.a laenud näitajate 33–35 all, mis tuleb samuti esitada näitajate 20–22 kohta. Kõik laenud, mille aruandlus toimub tabeli 3 mis tahes liigi all, peavad esinema ka tabeli 2 vastava liigi all. Tabeli 4 näitajad on tabeli 2 alapunktid, tagamise puhul tabeli 3 alapunktid; seetõttu peab aruandlus tabeli 4 alusel esinema kohastel juhtudel ka tabelis 2 ja 3. Kui laenude aruandlus toimub tabeli 6 liikide kohta, peab see esinema ka tabeli 2 liikide osas, kui kohane siis tabeli 3 ja 4 vastavate liikide osas.

Tabel 5 hõlmab ainult APRCd. Tabelis 5 esitatud laenud esitatakse ka tabelites 2, 3 ja 4, võttes arvesse APRC meetodi erisusi punktis 9.

Uue tegevuse mõiste laieneb kogu jäägile, s.t üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, vaba tagasimaksega krediidi ja arvelduskrediidi ning pikendatud krediitkaardikrediidi laenujäägile, s.t näitajatele 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32, 36.

Tabel 2

| | Sektor | Instrumendi liik | Esialgne tähtaeg, etteteatamistähtaeg, esialgne fikseeritud intressimäära periood | Uue tegevuse näitaja | Aruandekohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hoiused eurodes | Kodumajapidamistelt | Üleöö | 1 | AAR |
| Kokkulepitud tähtajaga | Tähtaeg kuni 1 aasta | 2 | AAR, summa |
| Tähtajaga üle 1 ja kuni 2 aastat | 3 | AAR, summa |
| Tähtajaga üle 2 aasta | 4 | AAR, summa |
| Etteteatamistähtajaga lõpetatavad (1) | Etteteatamistähtaeg kuni 3 kuud | 5 | AAR |
| Etteteatamistähtajaga üle 3 kuu | 6 | AAR |
| Mittefinantsettevõtetelt | Üleöö | 7 | AAR |
| Kokkulepitud tähtajaga | Tähtajaga kuni 1 aasta | 8 | AAR, summa |
| Tähtajaga üle 1 ja kuni 2 aastat | 9 | AAR, summa |
| Tähtajaga üle 2 aasta | 10 | AAR, summa |
| Repod | 11 | AAR, summa |
| Laenud eurodes | Kodumajapidamistele | Vaba tagasimaksega krediit ja arvelduskrediit | 12 | AAR |
| Pikendatud krediitkaardikrediit | 32 | AAR |
| Tarbimiseks | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks | 13 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 5 aastaks | 14 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 5 aasta | 15 | AAR, summa |
| Eluaseme ostmiseks | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks | 16 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 5 aastaks | 17 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 5 ja kuni 10 aastaks | 18 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 10 aasta | 19 | AAR, summa |
| Muuks otstarbeks | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks | 20 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 5 aastaks | 21 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 5 aasta | 22 | AAR, summa |
| Muuks otstarbeks, sellest: füüsilisest isikust ettevõtjad | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks | 33 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 5 aastaks | 34 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 5 aasta | 35 | AAR, summa |
| Laenud eurodes | Mittefinantsettevõtetele | Vaba tagasimaksega krediit ja arvelduskrediit | 23 | AAR |
| Pikendatud krediitkaardikrediit | 36 | AAR |
| Laenud kuni 0,25 miljonit eurot | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks | 37 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 kuu ja kuni 1 aastaks | 38 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 3 aastaks | 39 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 ja kuni 5 aastaks | 40 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 5 ja kuni 10 aastaks | 41 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 10 aasta | 42 | AAR, summa |
| Laenud summas üle 0,25 miljoni euro ja kuni 1 miljon eurot | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks | 43 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 kuu ja kuni 1 aastaks | 44 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 3 aastaks | 45 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 ja kuni 5 aastaks | 46 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 5 ja kuni 10 aastaks | 47 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 10 aasta | 48 | AAR, summa |
| Laenud summas üle 1 miljoni euro | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks | 49 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 kuu ja kuni 1 aastaks | 50 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 3 aastaks | 51 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 ja kuni 5 aastaks | 52 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 5 ja kuni 10 aastaks | 53 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 10 aasta | 54 | AAR, summa |

Sektor

Instrumendi liik

Esialgne tähtaeg, etteteatamistähtaeg, esialgne fikseeritud intressimäära periood

Uue tegevuse näitaja

Aruandekohustus

Hoiused eurodes

Kodumajapidamistelt

Üleöö

1

AAR

Kokkulepitud tähtajaga

Tähtaeg kuni 1 aasta

2

AAR, summa

Tähtajaga üle 1 ja kuni 2 aastat

3

AAR, summa

Tähtajaga üle 2 aasta

4

AAR, summa

Etteteatamistähtajaga lõpetatavad (1)

Etteteatamistähtaeg kuni 3 kuud

5

AAR

Etteteatamistähtajaga üle 3 kuu

6

AAR

Mittefinantsettevõtetelt

Üleöö

7

AAR

Kokkulepitud tähtajaga

Tähtajaga kuni 1 aasta

8

AAR, summa

Tähtajaga üle 1 ja kuni 2 aastat

9

AAR, summa

Tähtajaga üle 2 aasta

10

AAR, summa

Repod

11

AAR, summa

Laenud eurodes

Kodumajapidamistele

Vaba tagasimaksega krediit ja arvelduskrediit

12

AAR

Pikendatud krediitkaardikrediit

32

AAR

Tarbimiseks

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks

13

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 5 aastaks

14

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 5 aasta

15

AAR, summa

Eluaseme ostmiseks

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks

16

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 5 aastaks

17

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 5 ja kuni 10 aastaks

18

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 10 aasta

19

AAR, summa

Muuks otstarbeks

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks

20

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 5 aastaks

21

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 5 aasta

22

AAR, summa

Muuks otstarbeks, sellest: füüsilisest isikust ettevõtjad

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks

33

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 5 aastaks

34

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 5 aasta

35

AAR, summa

Laenud eurodes

Mittefinantsettevõtetele

Vaba tagasimaksega krediit ja arvelduskrediit

23

AAR

Pikendatud krediitkaardikrediit

36

AAR

Laenud kuni 0,25 miljonit eurot

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks

37

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 kuu ja kuni 1 aastaks

38

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 3 aastaks

39

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 ja kuni 5 aastaks

40

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 5 ja kuni 10 aastaks

41

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 10 aasta

42

AAR, summa

Laenud summas üle 0,25 miljoni euro ja kuni 1 miljon eurot

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks

43

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 kuu ja kuni 1 aastaks

44

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 3 aastaks

45

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 ja kuni 5 aastaks

46

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 5 ja kuni 10 aastaks

47

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 10 aasta

48

AAR, summa

Laenud summas üle 1 miljoni euro

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks

49

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 kuu ja kuni 1 aastaks

50

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 3 aastaks

51

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 ja kuni 5 aastaks

52

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 5 ja kuni 10 aastaks

53

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 10 aasta

54

AAR, summa

Tabel 3

Uue tegevuse laenud, mis on tagatud ja/või garanteeritud

| | Sektor | Instrumendi liik | Esialgne intressimäära fikseerimise periood | Uue tegevuse näitaja | Aruandekohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laenud eurodes | Kodumajapidamistele | Tarbimiseks | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks | 55 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 5 aastaks | 56 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 5 aasta | 57 | AAR, summa |
| Eluaseme ostmiseks | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks | 58 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 5 aastaks | 59 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 5 ja kuni 10 aastaks | 60 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 10 aasta | 61 | AAR, summa |
| Laenud eurodes | Mittefinantsettevõtetele | Laenud kuni 0,25 miljonit eurot | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks | 62 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 kuu ja kuni 1 aastaks | 63 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 3 aastaks | 64 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 ja kuni 5 aastaks | 65 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 5 ja kuni 10 aastaks | 66 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 10 aasta | 67 | AAR, summa |
| Laenud summas üle 0,25 miljoni euro ja kuni 1 miljon eurot | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks | 68 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 kuu ja kuni 1 aastaks | 69 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 3 aastaks | 70 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 ja kuni 5 aastaks | 71 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 5 ja kuni 10 aastaks | 72 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 10 aasta | 73 | AAR, summa |
| Laenud summas üle 1 miljoni euro | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks | 74 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 kuu ja kuni 1 aastaks | 75 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 3 aastaks | 76 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 ja kuni 5 aastaks | 77 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine üle 5 ja kuni 10 aastaks | 78 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 10 aasta | 79 | AAR, summa |

Sektor

Instrumendi liik

Esialgne intressimäära fikseerimise periood

Uue tegevuse näitaja

Aruandekohustus

Laenud eurodes

Kodumajapidamistele

Tarbimiseks

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks

55

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 5 aastaks

56

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 5 aasta

57

AAR, summa

Eluaseme ostmiseks

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks

58

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 5 aastaks

59

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 5 ja kuni 10 aastaks

60

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 10 aasta

61

AAR, summa

Laenud eurodes

Mittefinantsettevõtetele

Laenud kuni 0,25 miljonit eurot

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks

62

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 kuu ja kuni 1 aastaks

63

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 3 aastaks

64

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 ja kuni 5 aastaks

65

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 5 ja kuni 10 aastaks

66

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 10 aasta

67

AAR, summa

Laenud summas üle 0,25 miljoni euro ja kuni 1 miljon eurot

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks

68

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 kuu ja kuni 1 aastaks

69

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 3 aastaks

70

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 ja kuni 5 aastaks

71

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 5 ja kuni 10 aastaks

72

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 10 aasta

73

AAR, summa

Laenud summas üle 1 miljoni euro

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks

74

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 kuu ja kuni 1 aastaks

75

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 1 ja kuni 3 aastaks

76

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 3 ja kuni 5 aastaks

77

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine üle 5 ja kuni 10 aastaks

78

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 10 aasta

79

AAR, summa

Tabel 4

Uue tegevuse laenud mittefinantsettevõtetele esialgse intressimäära fikseerimisega alla 1 aasta ja esialgse tähtajaga üle 1 aasta

| | Sektor | Instrumendi liik | Kõik laenud / tagatud/garanteeritud laenud algtähtaja järgi | Uue tegevuse näitaja | Aruandekohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laenud eurodes | Mittefinantsettevõtetele | Laenud kuni 0,25 miljonit eurot | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta | 80 | AAR, summa |
| Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta, ainult tagatud/garanteeritud laenud | 81 | AAR, summa |
| Laenud summas üle 0,25 miljoni euro ja kuni 1 miljon eurot | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta | 82 | AAR, summa |
| Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta, ainult tagatud/garanteeritud laenud | 83 | AAR, summa |
| Laenud summas üle 1 miljoni euro | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta | 84 | AAR, summa |
| Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta, ainult tagatud/garanteeritud laenud | 85 | AAR, summa |

Sektor

Instrumendi liik

Kõik laenud / tagatud/garanteeritud laenud algtähtaja järgi

Uue tegevuse näitaja

Aruandekohustus

Laenud eurodes

Mittefinantsettevõtetele

Laenud kuni 0,25 miljonit eurot

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta

80

AAR, summa

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta, ainult tagatud/garanteeritud laenud

81

AAR, summa

Laenud summas üle 0,25 miljoni euro ja kuni 1 miljon eurot

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta

82

AAR, summa

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta, ainult tagatud/garanteeritud laenud

83

AAR, summa

Laenud summas üle 1 miljoni euro

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta

84

AAR, summa

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta, ainult tagatud/garanteeritud laenud

85

AAR, summa

Tabel 5

Uue tegevuse laenud kodumajapidamistele

| | Sektor | Instrumendi liik | Kõik laenud | Uue tegevuse näitaja | Aruandekohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laenud eurodes | Kodumajapidamistele | Tarbimiseks | Krediidi kulukuse määr | 30 | Krediidi kulukuse määr |
| Eluaseme ostmiseks | Krediidi kulukuse määr | 31 | Krediidi kulukuse määr |

Sektor

Instrumendi liik

Kõik laenud

Uue tegevuse näitaja

Aruandekohustus

Laenud eurodes

Kodumajapidamistele

Tarbimiseks

Krediidi kulukuse määr

30

Krediidi kulukuse määr

Eluaseme ostmiseks

Krediidi kulukuse määr

31

Krediidi kulukuse määr

Tabel 6

Uus tegevus seoses kokkuleppeliselt muudetud laenudega

| | Sektor | Instrumendi liik | Esialgne tähtaeg, etteteatamistähtaeg, esialgne fikseeritud intressimäära periood | Uue tegevuse näitaja | Aruandekohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laenud eurodes | Kodumajapidamistele | Tarbimiseks | Kokku | 88 | Summa |
| Eluaseme ostmiseks | Kokku | 89 | Summa |
| Muuks otstarbeks | Kokku | 90 | Summa |
| Mittefinantsettevõtetele | Kokku | 91 | Summa |

Sektor

Instrumendi liik

Esialgne tähtaeg, etteteatamistähtaeg, esialgne fikseeritud intressimäära periood

Uue tegevuse näitaja

Aruandekohustus

Laenud eurodes

Kodumajapidamistele

Tarbimiseks

Kokku

88

Summa

Eluaseme ostmiseks

Kokku

89

Summa

Muuks otstarbeks

Kokku

90

Summa

Mittefinantsettevõtetele

Kokku

91

Summa

---

(1)  Selle instrumendiliigi jaoks ühendatakse kodumajapidamised ning mittefinantsettevõtted ning esitatakse need kodumajapidamiste sektori all.

---

II LISA

Andmeesitajad peavad Euroopa Keskpanga (EKP) statistikaaruandluse nõuete järgimiseks täitma järgmisi miinimumstandardeid.

| 1. | Edastamise miinimumnõuded:






  a) | andmed tuleb esitada õigeaegselt tähtaegadeks, mille on kehtestanud euroala keskpank (RKP) riigis, mille resident andmeesitaja on (edaspidi „asjaomane RKP”); |
| --- | --- | --- |

1.

Edastamise miinimumnõuded:

a)

andmed tuleb esitada õigeaegselt tähtaegadeks, mille on kehtestanud euroala keskpank (RKP) riigis, mille resident andmeesitaja on (edaspidi „asjaomane RKP”);

| b) | statistilised aruanded tuleb esitada kujul ja vormis, mille on kehtestatud asjaomane RKP; |
| --- | --- |

b)

statistilised aruanded tuleb esitada kujul ja vormis, mille on kehtestatud asjaomane RKP;

| c) | andmeesitaja peab edastama asjaomasele RKP-le ühe või rohkema kontaktisiku andmed; |
| --- | --- |

c)

andmeesitaja peab edastama asjaomasele RKP-le ühe või rohkema kontaktisiku andmed;

| d) | järgida tuleb asjaomase RKP poolt andmete esitamiseks kehtestatud tehnilisi nõudeid. |
| --- | --- |

d)

järgida tuleb asjaomase RKP poolt andmete esitamiseks kehtestatud tehnilisi nõudeid.

| 2. | Täpsuse miinimumnõuded:






  a) | statistiline teave peab olema õige; |
| --- | --- | --- |

2.

Täpsuse miinimumnõuded:

a)

statistiline teave peab olema õige;

| b) | andmeesitaja peab andma teavet esitatud andmetest nähtuva arengu kohta; |
| --- | --- |

b)

andmeesitaja peab andma teavet esitatud andmetest nähtuva arengu kohta;

| c) | statistiline teave peab olema täielik ja selles ei tohi esineda kestvaid ja struktuurseid lünki; lünkadest tuleb teatada, nende kohta asjaomasele RKP-le selgitusi anda ning need kõrvaldada võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

c)

statistiline teave peab olema täielik ja selles ei tohi esineda kestvaid ja struktuurseid lünki; lünkadest tuleb teatada, nende kohta asjaomasele RKP-le selgitusi anda ning need kõrvaldada võimalikult kiiresti;

| d) | andmeesitajad peavad järgima asjaomase RKP poolt andmete edastamise tehnilises osas kehtestatud proportsioone, ümardamispõhimõtteid ja kümnendkohti. |
| --- | --- |

d)

andmeesitajad peavad järgima asjaomase RKP poolt andmete edastamise tehnilises osas kehtestatud proportsioone, ümardamispõhimõtteid ja kümnendkohti.

| 3. | Mõistete vastavuse miinimumnõuded:






  a) | statistiline teave peab olema kooskõlas käesolevas määruses sätestatud mõistete ja liigitustega; |
| --- | --- | --- |

3.

Mõistete vastavuse miinimumnõuded:

a)

statistiline teave peab olema kooskõlas käesolevas määruses sätestatud mõistete ja liigitustega;

| b) | kui esineb kõrvalekaldumisi nendest mõistetest ja liigitustest, peavad andmeesitajad regulaarselt jälgima ja mõõtma erinevusi kasutatud meetmete ja käesolevas määruses sätestatud meetmete vahel; |
| --- | --- |

b)

kui esineb kõrvalekaldumisi nendest mõistetest ja liigitustest, peavad andmeesitajad regulaarselt jälgima ja mõõtma erinevusi kasutatud meetmete ja käesolevas määruses sätestatud meetmete vahel;

| c) | andmeesitajad peavad suutma selgitada esitatud andmete katkemist, mis ilmneb esitatud andmete võrdlemisel varasemate perioodide andmetega. |
| --- | --- |

c)

andmeesitajad peavad suutma selgitada esitatud andmete katkemist, mis ilmneb esitatud andmete võrdlemisel varasemate perioodide andmetega.

| 4. | Andmete parandamise miinimumnõuded
  Tuleb järgida EKP ja asjaomase RKP poolt kehtestatud põhimõtteid ja korda andmete parandamiseks. Korrapäraselt tehtavatest parandustest kõrvale kalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus. |
| --- | --- |

4.

Andmete parandamise miinimumnõuded

Tuleb järgida EKP ja asjaomase RKP poolt kehtestatud põhimõtteid ja korda andmete parandamiseks. Korrapäraselt tehtavatest parandustest kõrvale kalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus.

---

III LISA

KEHTETUKS TUNNISTATUD MÄÄRUS JA MUUDATUSTE NIMEKIRI

(osutatud artiklis 7)

Määruse (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) muutmine

(ELT L 10, 12.1.2002, lk 24)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

| | Määrus (EÜ) nr 2181/2004 (EKP/2004/21)
  (EÜT L 371, 18.12.2004, lk 42) |
| --- | --- |

Määrus (EÜ) nr 2181/2004 (EKP/2004/21)

(EÜT L 371, 18.12.2004, lk 42)

| | Määrus (EÜ) nr 290/2009 (EKP/2009/7)
  (ELT L 94, 8.4.2009, lk 75) |
| --- | --- |

Määrus (EÜ) nr 290/2009 (EKP/2009/7)

(ELT L 94, 8.4.2009, lk 75)

| | Määrus (EL) nr 674/2010 (EKP/2010/7)
  (ELT L 196, 28.7.2010, lk 23) |
| --- | --- |

Määrus (EL) nr 674/2010 (EKP/2010/7)

(ELT L 196, 28.7.2010, lk 23)

---

IV LISA

VASTAVUSTABEL

| Määrus (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikli 2 lõige 1 |
| | Artikli 2 lõige 2 |
| | Artikli 2 lõige 3 |
| | Artikli 2 lõige 4 |
| Artikli 2 lõige 2 | Artikli 2 lõige 5 |
| Artikli 2 lõige 3 | Artikli 2 lõige 6 |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| | Artikkel 4 |
| Artikkel 4 | Artikkel 5 |
| Artikkel 5 | Artikkel 6 |
| Artikkel 6 | Artikkel 7 |
| | Artikkel 8 |
| Artikkel 7 | Artikkel 9 |
| I lisa (1) | |
| II lisa | I lisa |
| III lisa | II lisa |
| | III lisa |
| IV lisa | |

Määrus (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18)

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõige 2

Artikli 2 lõige 3

Artikli 2 lõige 4

Artikli 2 lõige 2

Artikli 2 lõige 5

Artikli 2 lõige 3

Artikli 2 lõige 6

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikkel 7

Artikkel 8

Artikkel 7

Artikkel 9

I lisa (1)

II lisa

I lisa

III lisa

II lisa

III lisa

IV lisa

---

(1)  Viiakse üle EKP suunisesse, mis sõnastab uuesti suunise EKP/2007/9.

---

| 7.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 297/73 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 297/73

---

EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) nr 1073/2013,

18. oktoober 2013,

investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta (uuesti sõnastatud)

(EKP/2013/38)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 5,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (1), eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kuna Euroopa Keskpanga 27. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 958/2007 investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2007/8) (2) on vaja oluliselt muuta, eelkõige võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (3), tuleks määrus selguse huvides ümber sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Kuna Euroopa Keskpanga 27. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 958/2007 investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2007/8) (2) on vaja oluliselt muuta, eelkõige võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (3), tuleks määrus selguse huvides ümber sõnastada.

| (2) | määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõikes 1 sätestatakse, et EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks on Euroopa Keskpangal (EKP) õigus riikide keskpankade (RKPd) abiga koguda vaadeldavalt andmeid esitavalt üldkogumilt statistilist teavet Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannete täitmiseks vajalikul määral. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõike 2 punktist a tuleneb, et investeerimisfondid (IFd) kuuluvad andmeid esitava üldkogumi hulka EKP statistikaaruandluse nõuete täitmise eesmärgil, sh rahandus- ja finantsstatistika valdkonnas. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 3 kohaselt peab EKP kindlaks määrama tegeliku andmeid esitava üldkogumi vaadeldavas üldkogumis ja ta võib teatavad andmeesitajate klassid osaliselt või täielikult statistikaaruandluse nõudest vabastada. |
| --- | --- |

(2)

määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõikes 1 sätestatakse, et EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks on Euroopa Keskpangal (EKP) õigus riikide keskpankade (RKPd) abiga koguda vaadeldavalt andmeid esitavalt üldkogumilt statistilist teavet Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannete täitmiseks vajalikul määral. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõike 2 punktist a tuleneb, et investeerimisfondid (IFd) kuuluvad andmeid esitava üldkogumi hulka EKP statistikaaruandluse nõuete täitmise eesmärgil, sh rahandus- ja finantsstatistika valdkonnas. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 3 kohaselt peab EKP kindlaks määrama tegeliku andmeid esitava üldkogumi vaadeldavas üldkogumis ja ta võib teatavad andmeesitajate klassid osaliselt või täielikult statistikaaruandluse nõudest vabastada.

| (3) | Oma ülesannete täitmiseks ja rahaloomeasutustest (RAd) erinevate ettevõtjate finantstegevuse jälgimiseks vajab EKPS investeerimisfondide tegevuse kohta kõrgekvaliteedilist statistikat. Selle põhieesmärk on anda EKP-le terviklik statistikaülevaade investeerimisfondide sektori kohta ühtse majandusterritooriumina käsitletavates liikmesriikides, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid”). |
| --- | --- |

(3)

Oma ülesannete täitmiseks ja rahaloomeasutustest (RAd) erinevate ettevõtjate finantstegevuse jälgimiseks vajab EKPS investeerimisfondide tegevuse kohta kõrgekvaliteedilist statistikat. Selle põhieesmärk on anda EKP-le terviklik statistikaülevaade investeerimisfondide sektori kohta ühtse majandusterritooriumina käsitletavates liikmesriikides, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid”).

| (4) | Aruandluskoormuse vähendamiseks võivad RKPd koguda vajalikku teavet investeerimisfondide kohta tegelikult andmeid esitavalt üldkogumilt laiema, muude eesmärkidega statistikaaruandluse raames, juhul kui see ei sea ohtu EKP statistikaaruandluse nõuete täitmist. Läbipaistvuse tagamiseks on sellistel juhtudel kohane teavitada andmeesitajaid, et andmeid kogutakse muudel statistilistel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(4)

Aruandluskoormuse vähendamiseks võivad RKPd koguda vajalikku teavet investeerimisfondide kohta tegelikult andmeid esitavalt üldkogumilt laiema, muude eesmärkidega statistikaaruandluse raames, juhul kui see ei sea ohtu EKP statistikaaruandluse nõuete täitmist. Läbipaistvuse tagamiseks on sellistel juhtudel kohane teavitada andmeesitajaid, et andmeid kogutakse muudel statistilistel eesmärkidel.

| (5) | Tehinguliste finantsvoogude andmed lihtsustavad rahapoliitika ja muudel eesmärkidel tehtavat süvaanalüüsi. Andmeid tehinguliste finantsvoogude ja bilansiseisude kohta kasutatakse ka muu statistika, eelkõige euroala finantskontode, koostamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Tehinguliste finantsvoogude andmed lihtsustavad rahapoliitika ja muudel eesmärkidel tehtavat süvaanalüüsi. Andmeid tehinguliste finantsvoogude ja bilansiseisude kohta kasutatakse ka muu statistika, eelkõige euroala finantskontode, koostamiseks.

| (6) | Kuigi Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikli 34.1 alusel vastu võetud määrused ei anna õigusi ega pane kohustusi liikmesriikidele, mille rahaühik ei ole euro (edaspidi „euroalavälised liikmesriigid”), kohaldatakse EKPSi põhikirja artiklit 5 nii euroala kui euroalaväliste liikmesriikide suhtes. Määruse (EÜ) nr 2533/98 põhjenduses 17 osutatakse, et EKPSi põhikirja artiklist 5 koosmõjus Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3 tuleneb kohustus kavandada ja võtta riigi tasandil kõik euroalavälistes liikmesriikides kohaseks peetud meetmed statistika kogumiseks, mis on vajalikud EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks, ning teha statistika valdkonnas õigeaegselt ettevalmistusi, et saada euroala liikmesriikideks. |
| --- | --- |

(6)

Kuigi Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikli 34.1 alusel vastu võetud määrused ei anna õigusi ega pane kohustusi liikmesriikidele, mille rahaühik ei ole euro (edaspidi „euroalavälised liikmesriigid”), kohaldatakse EKPSi põhikirja artiklit 5 nii euroala kui euroalaväliste liikmesriikide suhtes. Määruse (EÜ) nr 2533/98 põhjenduses 17 osutatakse, et EKPSi põhikirja artiklist 5 koosmõjus Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3 tuleneb kohustus kavandada ja võtta riigi tasandil kõik euroalavälistes liikmesriikides kohaseks peetud meetmed statistika kogumiseks, mis on vajalikud EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks, ning teha statistika valdkonnas õigeaegselt ettevalmistusi, et saada euroala liikmesriikideks.

| (7) | Kuigi käesolev määrus on adresseeritud eelkõige investeerimisfondidele, võib vajalikuks osutuda muude tegelike andmeesitajate kaasamine, kuna teave investeerimisfondide emiteeritud esitajaaktsiate omanike kohta võib osutuda kättesaamatuks vahetult investeerimisfondidest. |
| --- | --- |

(7)

Kuigi käesolev määrus on adresseeritud eelkõige investeerimisfondidele, võib vajalikuks osutuda muude tegelike andmeesitajate kaasamine, kuna teave investeerimisfondide emiteeritud esitajaaktsiate omanike kohta võib osutuda kättesaamatuks vahetult investeerimisfondidest.

| (8) | Kohaldada tuleb konfidentsiaalse statistilise teabe kaitse ja kasutamise kohta nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 8 sätestatud standardeid. |
| --- | --- |

(8)

Kohaldada tuleb konfidentsiaalse statistilise teabe kaitse ja kasutamise kohta nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 8 sätestatud standardeid.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 7 lõike 1 kohaselt on EKP-l õigus kohaldada sanktsioone andmeesitajate suhtes, kes ei täida EKP määrustes või otsustes sätestatud statistikaaruandluse nõudeid, |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 7 lõike 1 kohaselt on EKP-l õigus kohaldada sanktsioone andmeesitajate suhtes, kes ei täida EKP määrustes või otsustes sätestatud statistikaaruandluse nõudeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „investeerimisfond (IF)”– avatud investeerimisfond, mis:

| i) | lepinguõigus (ühine halduri juhitud fond); |
| --- | --- |

i)

lepinguõigus (ühine halduri juhitud fond);

| ii) | avatud investeerimisfondide (unit trust) õigus; |
| --- | --- |

ii)

avatud investeerimisfondide (unit trust) õigus;

| iii) | äriõigus (investeerimisühing); |
| --- | --- |

iii)

äriõigus (investeerimisühing);

| iv) | muu samalaadne mehhanism või õiguslik vorm. |
| --- | --- |

iv)

muu samalaadne mehhanism või õiguslik vorm.

Mõiste hõlmab järgmisi ettevõtjaid:

Mõiste ei hõlma järgmist:

2)   „andmeesitaja”– mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 tähenduses;

3)   „resident”– mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 tähenduses. Käesoleva määruse eesmärgil ning juhul kui juriidilisel isikul puudub mis tahes füüsiline mõõde, määratakse residentsus majandusterritooriumi alusel, mille õigusaktide alusel on üksus asutatud. Juhul kui üksust ei ole asutatud, kasutatakse kriteeriumina asukohta, s.o riik, mille õigusaktide alusel on üksus alustanud ja tegutseb;

4)   „rahaloomeasutus (RA)”– mõistet kasutatakse määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artikli 1 tähenduses;

5)   „OFI”– muud finantsvahendusettevõtted (other financial intermediaries, OFI) peale kindlustusseltside ja pensionifondide ESA 2010 (allsektor S.125) tähenduses;

6)   „IF nimelised aktsiad/osakud”– investeerimisfondide aktsiad/osakud, mille aktsiate/osakute omanike kohta, sh omaniku residentsuse ja sektori kohta, peetakse arvestust kooskõlas riigi õigusaktidega;

7)   „IF esitajaaktsiad/osakud”– investeerimisfondide aktsiad/osakud, mille aktsiate/osakute omanike kohta ei peeta arvestust kooskõlas riigi õigusaktidega või mille omaniku residentsuse ja sektori kohta puudub teave;

8)   „asjaomane RKP”– RKP selles euroala liikmesriigis, kus investeerimisfond on resident;

9)   „andmete kogumine väärtpaberite kaupa”– üksikute väärtpaberite kaupa andmete kogumine.

Artikkel 2

Tegelik andmeid esitav üldkogum

1.   Tegelik andmeid esitav üldkogum koosneb euroala liikmesriikide territooriumil residendiks olevatest investeerimisfondidest. Käesoleva määrusega nõutava statistika esitamise eest vastutab investeerimisfond ise või, juhul kui investeerimisfondid ei ole juriidilised isikud riigi õigusaktide kohaselt, selle seaduslik esindaja.

2.   Lõiget 1 piiramata hõlmab investeerimisfondide emiteeritud esitajaaktsiate omanike kohta teabe kogumise (kooskõlas I lisa 2 osa punktiga 3) eesmärgil tegelik andmeid esitav üldkogum RAd ja OFId. RKPd võivad nende üksuste suhtes kehtestada erandeid, juhul kui nõutav statistika on kättesaadav muudest allikatest kooskõlas I lisa 2. osa punktiga 3. RKPd peavad sellele tingimusele vastavust õigeaegselt kontrollima, et kokkuleppel EKPga vajaduse korral anda või tühistada erandeid iga aasta alguses. Kooskõlas I lisa 2. osa punktis 3 sätestatud põhimõtetega ja käesoleva määruse eesmärgil võivad RKPd koostada ja muuta andmeid esitavate OFIde nimekirja.

Artikkel 3

Statistilistel eesmärkidel koostatud investeerimisfondide nimekiri

1.   EKP juhatus koostab ja muudab statistilistel eesmärkidel nende investeerimisfondide, asjakohastel juhtudel artikli 4 lõikega 2 hõlmatud allfondide, nimekirja, mis moodustavad andmeid esitava üldkogumi. Nimekirja aluseks võivad olla olemasolu korral riigi ametiasutuste järelevalve alla kuuluvate investeerimisfondide senised nimekirjad, millele lisatakse muud artikli 1 investeerimisfondide mõistega hõlmatud investeerimisfondid.

2.   RKPd ja EKP teevad nimekirja ja selle ajakohastused kättesaadavaks kohasel viisil, sh elektrooniliste vahenditega, interneti kaudu või asjaomaste andmeesitajate taotluse korral paberkandjal.

3.   Kui lõikes 2 osutatud nimekirja viimane kättesaadav elektrooniline versioon on ebatäpne, ei rakenda EKP sanktsioone ühegi andmeesitaja suhtes, kes ei ole oma statistikaaruandluse kohustust nõuetekohaselt täitnud, kui nad tuginesid ebatäpsele nimekirjale heauskselt.

Artikkel 4

Aruandlus fondide kaupa

1.   Tegeliku andmeid esitava üldkogumi aruandlus oma varade ja kohustuste kohta peab toimuma fondide kaupa.

2.   Lõiget 1 piiramata loetakse allfondid iseseisvateks investeerimisfondideks, juhul kui investeerimisfond eraldab oma varad erinevatesse allfondidesse ning iga allfondiga seotud aktsiaid/osakuid tagatakse erinevate varadega iseseisvalt.

3.   Erandina lõigetest 1 ja 2 ning asjaomase RKP eelneval nõusolekul ja juhiste kohaselt võivad investeerimisfondid esitada aruandluse varade ja kohustuste kohta kontsernina, kui tulemus on sarnane fondide kaupa aruandlusele.

Artikkel 5

Kvartali ja kuu statistikaaruandluse nõuded

1.   Kooskõlas I ja II lisaga esitavad andmeesitajad:

| a) | kvartaliandmed investeerimisfondide varade ja kohustuste kvartalilõpu seisu kohta ning kohastel juhtudel kvartali ümberhindluskorrigeerimise või finantsvoogude kohta, ja |
| --- | --- |

a)

kvartaliandmed investeerimisfondide varade ja kohustuste kvartalilõpu seisu kohta ning kohastel juhtudel kvartali ümberhindluskorrigeerimise või finantsvoogude kohta, ja

| b) | kuuandmed investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute kuulõpu seisu kohta ja kohastel juhtudel kuu ümberhindluskorrigeerimise või finantsvoogude kohta ning eraldi kuuandmed investeerimisfondide aktsiate/osakute uusemissioonide ja tagasiostude kohta. |
| --- | --- |

b)

kuuandmed investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute kuulõpu seisu kohta ja kohastel juhtudel kuu ümberhindluskorrigeerimise või finantsvoogude kohta ning eraldi kuuandmed investeerimisfondide aktsiate/osakute uusemissioonide ja tagasiostude kohta.

2.   RKPd võivad koguda lõike 1 punktis a osutatud kvartaliandmeid kuuandmetena.

Artikkel 6

Ümberhindluskorrigeerimised või finantsvood

1.   Andmeesitajad peavad asjaomase RKP juhiseid järgides esitama I lisa kohaselt agregeeritud teabe ümberhindluskorrigeerimiste ja finantsvoogude kohta.

2.   I lisa kohaselt võivad RKPd tuletada ligikaudsed väärtpaberitehingud väärtpaberite kaupa esitatud teabest või koguda andmeid finantsvoogude kohta väärtpaberite kaupa.

3.   Täiendavad nõuded ja juhised ümberhindluskorrigeerimiste ja finantsvoogude koostamise kohta on sätestatud III lisas.

Artikkel 7

Raamatupidamiseeskirjad

1.   Käesoleva määrusega nõutava aruandluse jaoks peavad investeerimisfondid järgima raamatupidamiseeskirju, mis on sätestatud riigi õigusaktis, millega võetakse üle nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (5), või juhul, kui eelnevat ei saa kohaldada, investeerimisfondide suhtes kohaldatavaid riigi või rahvusvahelisi standardeid.

2.   Ilma et see piiraks euroala liikmesriikides tunnustatud raamatupidamistavade kohaldamist ja tasaarvelduskorda, tuleb statistilistel eesmärkidel esitada finantsvarad ja kohustused brutosummana.

Artikkel 8

Erandid

1.   Investeerimisfondidele võib teha erandeid artiklis 5 sätestatud statistikaaruandluse nõuete osas järgmiselt:

| a) | RKPd võivad teha erandeid varade mahu seisukohalt väikseimatele investeerimisfondidele, juhul kui investeerimisfondide, mida arvestatakse agregeeritud kvartalibilansis, bilansiseisud moodustavad vähemalt 95 % kõikide investeerimisfondide varadest igas euroala liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

RKPd võivad teha erandeid varade mahu seisukohalt väikseimatele investeerimisfondidele, juhul kui investeerimisfondide, mida arvestatakse agregeeritud kvartalibilansis, bilansiseisud moodustavad vähemalt 95 % kõikide investeerimisfondide varadest igas euroala liikmesriigis;

| b) | euroala liikmesriikides, kus riigisiseste investeerimisfondide varad kokku ei ületa 1 % euroala investeerimisfondide varadest kokku, võivad RKPd teha erandeid varade mahu seisukohalt väikseimatele investeerimisfondidele, juhul kui investeerimisfondide, mida arvestatakse agregeeritud kvartalibilansis, bilansiseisud moodustavad vähemalt 80 % kõikide riigisiseste investeerimisfondide varadest; |
| --- | --- |

b)

euroala liikmesriikides, kus riigisiseste investeerimisfondide varad kokku ei ületa 1 % euroala investeerimisfondide varadest kokku, võivad RKPd teha erandeid varade mahu seisukohalt väikseimatele investeerimisfondidele, juhul kui investeerimisfondide, mida arvestatakse agregeeritud kvartalibilansis, bilansiseisud moodustavad vähemalt 80 % kõikide riigisiseste investeerimisfondide varadest;

| c) | investeerimisfondid, mille suhtes kohaldatakse punktides a ja b osutatud erandeid, esitavad kvartaliaruanded ainult investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute kuulõpu seisude kohta ning kohastel juhtudel kvartali ümberhindluskorrigeerimise või finantsvoogude kohta; |
| --- | --- |

c)

investeerimisfondid, mille suhtes kohaldatakse punktides a ja b osutatud erandeid, esitavad kvartaliaruanded ainult investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute kuulõpu seisude kohta ning kohastel juhtudel kvartali ümberhindluskorrigeerimise või finantsvoogude kohta;

| d) | RKPd kontrollivad punktides a ja b sätestatud tingimuste täitmist õigel ajal, et iga kalendriaasta alguses saaks vajaduse korral tehtud või tühistatud erandid jõustada. |
| --- | --- |

d)

RKPd kontrollivad punktides a ja b sätestatud tingimuste täitmist õigel ajal, et iga kalendriaasta alguses saaks vajaduse korral tehtud või tühistatud erandid jõustada.

2.   Erandeid võib teha investeerimisfondidele, mille suhtes kohaldatakse riigi raamatupidamiseeskirju, mille kohaselt võib varasid hinnata kvartaalsest väiksema sagedusega. Investeerimisfondide liikide kohta, mille suhtes RKPd võivad osutatud erandeid kohaldada, teeb otsuse EKP nõukogu. Investeerimisfondid, mille suhtes on kohaldatud erandeid, peavad täitma artiklis 5 sätestatud nõudeid sagedusega, mis on kooskõlas nende varade hindamise tähtaega käsitlevate raamatupidamiskohustustega.

3.   Investeerimisfondid võivad soovi korral eranditest loobuda ja täita artiklis 5 sätestatud statistikaaruandluse nõudeid täielikult. Investeerimisfondi sellise valiku korral peab ta saama asjaomase RKP eelneva nõusoleku erandite kasutamise mis tahes muudatuse kohta.

Artikkel 9

Tähtajad

1.   RKPd peavad otsustama, kas lõikes 2 osutatud tähtaegadest kinnipidamiseks on vaja saada andmeesitajate teavet artikli 5 kohaselt.

2.   RKPd edastavad EKP-le:

| a) | andmed agregeeritud kvartaliseisude ja ümberhindluskorrigeerimiste kohta andmeesitajatelt kogutud kvartaliandmete alusel 28. tööpäeva lõpus alates kvartali lõpust, mille kohta andmeid esitatakse, ja |
| --- | --- |

a)

andmed agregeeritud kvartaliseisude ja ümberhindluskorrigeerimiste kohta andmeesitajatelt kogutud kvartaliandmete alusel 28. tööpäeva lõpus alates kvartali lõpust, mille kohta andmeid esitatakse, ja

| b) | andmed agregeeritud kuuseisude ja ümberhindluskorrigeerimiste kohta andmeesitajatelt kogutud investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute kuuandmete alusel või tegelike andmete alusel kooskõlas artikli 5 lõikega 228. tööpäeva lõpuks alates kvartali lõpust, mille kohta andmeid esitatakse; |
| --- | --- |

b)

andmed agregeeritud kuuseisude ja ümberhindluskorrigeerimiste kohta andmeesitajatelt kogutud investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute kuuandmete alusel või tegelike andmete alusel kooskõlas artikli 5 lõikega 228. tööpäeva lõpuks alates kvartali lõpust, mille kohta andmeid esitatakse;

| c) | agregeeritud kuuandmed investeerimisfondide aktsiate/osakute uusemissioonide ja tagasiostude kohta andmeesitajatelt kogutud kuuandmete alusel 28. tööpäeva lõpuks alates kvartali lõpust, mille kohta andmeid esitatakse. |
| --- | --- |

c)

agregeeritud kuuandmed investeerimisfondide aktsiate/osakute uusemissioonide ja tagasiostude kohta andmeesitajatelt kogutud kuuandmete alusel 28. tööpäeva lõpuks alates kvartali lõpust, mille kohta andmeid esitatakse.

Artikkel 10

Miinimumnõuded ja riigisisene aruandluskord

1.   Andmeesitajad peavad järgima nende suhtes kohaldatavaid statistikaaruandluse nõudeid, mis on kooskõlas IV lisas sätestatud edastamise, täpsuse, mõistete vastavuse ja paranduste miinimumnõuetega.

2.   RKPd määratlevad ja rakendavad riigi nõudeid arvestades aruandluskorda, mida tegelik andmeid esitav üldkogum peab järgima. RKPd tagavad, et see aruandluskord annab nõutava statistilise teabe ja võimaldab täpselt kontrollida IV lisas sätestatud andmete edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja parandusi käsitlevate miinimumnõuete täitmist.

Artikkel 11

Ühinemised, jagunemised ja ümberkujundamised

Ühinemise, jagunemise või ümberkujundamise puhul, mis võib mõjutada andmeesitaja statistikakohustuste täitmist, teavitab asjaomane andmeesitaja asjaomast RKPd käesolevas määruses sätestatud statistikaaruandluse nõuete täitmise kavast pärast sellise toimingu teostamise kavatsuse avaldamist ja enne selle teostamist.

Artikkel 12

Kontrollimine ja sundkogumine

RKPdel on õigus kontrollida ja sundkoguda teavet, mida andmeesitajad peavad esitama käesoleva määruse alusel, ilma et see piiraks EKP õigust teostada neid õigusi ise. Seda õigust kasutavad RKPd eelkõige juhul, kui tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse kuuluv asutus ei täida käesoleva määruse IV lisas sätestatud edastamise, täpsuse, mõistete vastavust ja andmete parandamist käsitlevaid miinimumnõudeid.

Artikkel 13

Aruandluse algus

Aruandlus algab kuu- ja kvartaliandmetega 2014. aasta detsembri kohta.

Artikkel 14

Kehtetuks tunnistamine

1.   Määrus (EÜ) nr 958/2007 (EKP/2007/8) tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.

2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse kooskõlas vastavustabeliga lisas V.

Artikkel 15

Lõppsäte

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Frankfurt Maini ääres, 18. oktoober 2013

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  ELT L 211, 11.8.2007, lk 8.

2

(3)  ELT L 174, 26.6.2013, lk 1.

3

(4)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1.

5

---

I LISA

STATISTIKAARUANDLUSE NÕUDED

1.   OSA

Üldised statistikaaruandluse nõuded

| 1. | Tegelik andmeid sisaldav üldkogum peab kajastama järgmist statistikat:






  a) | kvartaalselt i) teave väärtpaberite kaupa (security-by-security) investeerimisfondide väärtpaberite osas, mille tunnuskood on avalikult kättesaadav; ii) agregeeritud teave varade ja kohustuste kohta, v.a väärtpaberid, mille tunnuskood ei ole avalikult kättesaadav, mis on jaotatud instrumentide/tähtaegade liikide, vääringute ja tehingupoolte kaupa; iii) teave väärtpaberite kaupa või agregeeritud teave investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute omanike kohta, mis on sätestatud 2. osas. Asjaomane RKP võib nõuda andmeesitajatelt väärtpaberite kaupa aruandlust väärtpaberite kohta, mille tunnuskood ei ole avalikult kättesaadav, või kirjete kaupa (item-by-item) varade ja kohustuste kohta, mis ei ole väärtpaberid, ja |
| --- | --- | --- |

1.

Tegelik andmeid sisaldav üldkogum peab kajastama järgmist statistikat:

a)

kvartaalselt i) teave väärtpaberite kaupa (security-by-security) investeerimisfondide väärtpaberite osas, mille tunnuskood on avalikult kättesaadav; ii) agregeeritud teave varade ja kohustuste kohta, v.a väärtpaberid, mille tunnuskood ei ole avalikult kättesaadav, mis on jaotatud instrumentide/tähtaegade liikide, vääringute ja tehingupoolte kaupa; iii) teave väärtpaberite kaupa või agregeeritud teave investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute omanike kohta, mis on sätestatud 2. osas. Asjaomane RKP võib nõuda andmeesitajatelt väärtpaberite kaupa aruandlust väärtpaberite kohta, mille tunnuskood ei ole avalikult kättesaadav, või kirjete kaupa (item-by-item) varade ja kohustuste kohta, mis ei ole väärtpaberid, ja

| b) | kuuaruandlus väärtpaberite kaupa, mis hõlmaks kõiki investeerimisfondide emiteeritud aktsiaid/osakuid ükshaaval. |
| --- | --- |

b)

kuuaruandlus väärtpaberite kaupa, mis hõlmaks kõiki investeerimisfondide emiteeritud aktsiaid/osakuid ükshaaval.

Asjaomased RKPd võivad lisaks kohustuslikele väljadele väärtpaberite kaupa aruandluses otsustada koguda tehingute andmeid väärtpaberite kaupa, et tuletada väärtpaberite kohta agregeeritud teavet vastavalt tabelile 2.

Agregeeritud andmed tuleb esitada bilansiseisu ja RKP juhiste kohaselt kas a) hinna ja valuutakursi muutustest tingitud ümberhindamise või b) finantsvoogude kohta.

Asjaomase RKP eelneval nõusolekul võivad andmeesitajad, kes esitavad nõutavad kvartaliandmed väärtpaberite kaupa, esitada nõutavad kuuandmed väärtpaberite kaupa teabe asemel agregeeritult.

| 2. | Tabelis 2 on sätestatud teave, mis tuleb kombineeritud meetodi kohaselt asjaomasele RKP-le esitada väärtpaberite kaupa. Tabelis 1 on sätestatud agregeeritud statistika kvartaliaruandluse bilansiseisude nõuded ning tabelis 3 hinnast ja valuutakursi muutusest või tehingutest tulenevad ümberhindlused. Tabelis 4 on sätestatud agregeeritud statistika kuuaruandluse bilansiseisude nõuded, hinnast ja valuutakursi muutusest või finantsvoogudest tulenevad ümberhindluse nõuded ja investeerimisfondide aktsiate/osakute uusemissioonide ja tagasiostude nõuded. |
| --- | --- |

2.

Tabelis 2 on sätestatud teave, mis tuleb kombineeritud meetodi kohaselt asjaomasele RKP-le esitada väärtpaberite kaupa. Tabelis 1 on sätestatud agregeeritud statistika kvartaliaruandluse bilansiseisude nõuded ning tabelis 3 hinnast ja valuutakursi muutusest või tehingutest tulenevad ümberhindlused. Tabelis 4 on sätestatud agregeeritud statistika kuuaruandluse bilansiseisude nõuded, hinnast ja valuutakursi muutusest või finantsvoogudest tulenevad ümberhindluse nõuded ja investeerimisfondide aktsiate/osakute uusemissioonide ja tagasiostude nõuded.

| 3. | Kui täidetud on EKPSi kogutud konfidentsiaalse statistilise teabe kaitse ja kasutamise tingimused määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 8 ja eelkõige selle lõike 5 kohaselt, võib RKP tuletada vajaliku teabe ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/61/EL (alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta) (1) alusel kogutud teabe põhjal, kui pädev riigi järelevalveasutus on direktiivi alusel kogutud teabe RKP-le edastanud vastavalt asutuste vahel kokkulepitud tingimustele. |
| --- | --- |

3.

Kui täidetud on EKPSi kogutud konfidentsiaalse statistilise teabe kaitse ja kasutamise tingimused määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 8 ja eelkõige selle lõike 5 kohaselt, võib RKP tuletada vajaliku teabe ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/61/EL (alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta) (1) alusel kogutud teabe põhjal, kui pädev riigi järelevalveasutus on direktiivi alusel kogutud teabe RKP-le edastanud vastavalt asutuste vahel kokkulepitud tingimustele.

2.   OSA

Investeerimisfondide aktsiate/osakute omanike residentsus ja majandussektor

| 1. | Andmeesitajad esitavad kvartaliandmed liikmesriikide, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid”) investeerimisfondide emiteeritud investeerimisfondide aktsiate/osakute omanike residentsuse kohta kooskõlas jaotusega „Riigisisene/riigivälised euroala riigid/välismaailm”. Riigisisesed ja riigivälised euroala residentidest tehingupooled on alajaotatud sektorite kaupa. |
| --- | --- |

1.

Andmeesitajad esitavad kvartaliandmed liikmesriikide, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid”) investeerimisfondide emiteeritud investeerimisfondide aktsiate/osakute omanike residentsuse kohta kooskõlas jaotusega „Riigisisene/riigivälised euroala riigid/välismaailm”. Riigisisesed ja riigivälised euroala residentidest tehingupooled on alajaotatud sektorite kaupa.

| 2. | Nimeliste aktsiate/osakute puhul esitavad andmeesitajad teabe investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute omanike residentsuse ja sektorite kaupa. Kui omaniku residentsus ja sektor ei ole otseselt määratavad, esitatakse asjakohased andmed kättesaadava teabe põhjal. |
| --- | --- |

2.

Nimeliste aktsiate/osakute puhul esitavad andmeesitajad teabe investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute omanike residentsuse ja sektorite kaupa. Kui omaniku residentsus ja sektor ei ole otseselt määratavad, esitatakse asjakohased andmed kättesaadava teabe põhjal.

| 3. | Esitajaaktsiate/osakute puhul esitavad andmeesitajad teabe investeerimisfondide aktsiate/osakute omanike residentsuse ja sektorite kaupa kooskõlas asjaomase RKP otsustatud meetodiga. Valida tuleb järgmiste võimaluste kombinatsioon või üks neist, võttes arvesse asjaomase liikmesriigi vastavate turgude korraldust ja riigi õigusakte. RKP teostab regulaarselt kontrolli.






  a) | Emiteerivad investeerimisfondid
  Emiteerivad investeerimisfondid või nende seaduslikud esindajad või käesoleva määruse artikli 2 lõikes 2 osutatud üksused esitavad aruande nende emiteeritud aktsiate/osakute omanike residentsuse ja sektorite kaupa. Teavet võib saada aktsiate/osakute jaotusega tegelevalt agendilt või mis tahes muult aktsiate/osakute emissiooni, tagasiostu või ülekandmisega tegelevalt üksuselt. |
| --- | --- | --- |

3.

Esitajaaktsiate/osakute puhul esitavad andmeesitajad teabe investeerimisfondide aktsiate/osakute omanike residentsuse ja sektorite kaupa kooskõlas asjaomase RKP otsustatud meetodiga. Valida tuleb järgmiste võimaluste kombinatsioon või üks neist, võttes arvesse asjaomase liikmesriigi vastavate turgude korraldust ja riigi õigusakte. RKP teostab regulaarselt kontrolli.

a)

Emiteerivad investeerimisfondid

Emiteerivad investeerimisfondid või nende seaduslikud esindajad või käesoleva määruse artikli 2 lõikes 2 osutatud üksused esitavad aruande nende emiteeritud aktsiate/osakute omanike residentsuse ja sektorite kaupa. Teavet võib saada aktsiate/osakute jaotusega tegelevalt agendilt või mis tahes muult aktsiate/osakute emissiooni, tagasiostu või ülekandmisega tegelevalt üksuselt.

| b) | RAd ja OFId kui investeerimisfondide aktsiate/osakute varahaldurid
  RAd ja OFId, kes tegutsevad investeerimisfondide aktsiate/osakute varahalduritena, esitavad andmeesitajana andmed residentidest investeerimisfondide emiteeritud ning omanike või teiste halduritena tegutsevate vahendajate nimel hallatavate aktsiate/osakute omanike residentsuse ja sektorite kaupa. Seda võimalust saab kohaldada juhul, kui i) varahaldur eristab investeerimisfondide aktsiaid/osakuid, mida hoitakse omanike nimel, nendest, mida hoitakse teiste varahaldurite nimel, ja ii) enamikku investeerimisfondide aktsiaid/osakuid haldavad riigisisesed residendid, keda liigitatakse finantsvahendajateks (RAd või OFId). |
| --- | --- |

b)

RAd ja OFId kui investeerimisfondide aktsiate/osakute varahaldurid

RAd ja OFId, kes tegutsevad investeerimisfondide aktsiate/osakute varahalduritena, esitavad andmeesitajana andmed residentidest investeerimisfondide emiteeritud ning omanike või teiste halduritena tegutsevate vahendajate nimel hallatavate aktsiate/osakute omanike residentsuse ja sektorite kaupa. Seda võimalust saab kohaldada juhul, kui i) varahaldur eristab investeerimisfondide aktsiaid/osakuid, mida hoitakse omanike nimel, nendest, mida hoitakse teiste varahaldurite nimel, ja ii) enamikku investeerimisfondide aktsiaid/osakuid haldavad riigisisesed residendid, keda liigitatakse finantsvahendajateks (RAd või OFId).

| c) | RAd ja OFId kui andmeesitajad residentidest investeerimisfondide aktsiate/osakute residentide ja mitteresidentide vaheliste tehingute kohta
  RAd ja OFId, kes tegutsevad residentidest investeerimisfondide aktsiate/osakute residentide ja mitteresidentide vaheliste tehingute andmeesitajatena, esitavad andmed nende poolt omaniku või muu tehingusse puutuva vahendaja nimel kaubeldavate residentidest investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute omanike residentsuse ja sektori kaupa. Seda võimalust saab kohaldada juhul, kui i) aruandlus on terviklik, st see hõlmab peaaegu kõiki andmeesitajate teostatud tehinguid; ii) esitatakse euroala liikmesriikide mitteresidentidega teostatud ostu- ja müügitehingute täpsed andmed; iii) erinevused samade aktsiate/osakute emissiooni- ja tagasiostuhinna vahel, v.a tasud, on minimaalsed; ja iv) residentidest investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute kogus, mis kuulub euroala liikmesriigi mitteresidentidele, ei ole suur. |
| --- | --- |

c)

RAd ja OFId kui andmeesitajad residentidest investeerimisfondide aktsiate/osakute residentide ja mitteresidentide vaheliste tehingute kohta

RAd ja OFId, kes tegutsevad residentidest investeerimisfondide aktsiate/osakute residentide ja mitteresidentide vaheliste tehingute andmeesitajatena, esitavad andmed nende poolt omaniku või muu tehingusse puutuva vahendaja nimel kaubeldavate residentidest investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute omanike residentsuse ja sektori kaupa. Seda võimalust saab kohaldada juhul, kui i) aruandlus on terviklik, st see hõlmab peaaegu kõiki andmeesitajate teostatud tehinguid; ii) esitatakse euroala liikmesriikide mitteresidentidega teostatud ostu- ja müügitehingute täpsed andmed; iii) erinevused samade aktsiate/osakute emissiooni- ja tagasiostuhinna vahel, v.a tasud, on minimaalsed; ja iv) residentidest investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute kogus, mis kuulub euroala liikmesriigi mitteresidentidele, ei ole suur.

| d) | Juhul kui punkte a–c ei kohaldata, esitavad andmeesitajad, sealhulgas RAd ja OFId, asjakohased andmed kättesaadava teabe põhjal. |
| --- | --- |

d)

Juhul kui punkte a–c ei kohaldata, esitavad andmeesitajad, sealhulgas RAd ja OFId, asjakohased andmed kättesaadava teabe põhjal.

| 4. | RKPd võivad tuletada vajaliku teabe Euroopa Keskpanga 17. oktoobri 2012. aasta määruse (EL) nr 1011/2012 väärtpaberiosaluste statistika kohta (EKP/2012/24) (2) alusel kogutud andmete põhjal, kui nimetatud andmed on kooskõlas käesoleva määruse artiklis 9 sätestatud tähtaegade nõuetega ning üldisemalt IV lisas sätestatud miinimumnõuetega. |
| --- | --- |

4.

RKPd võivad tuletada vajaliku teabe Euroopa Keskpanga 17. oktoobri 2012. aasta määruse (EL) nr 1011/2012 väärtpaberiosaluste statistika kohta (EKP/2012/24) (2) alusel kogutud andmete põhjal, kui nimetatud andmed on kooskõlas käesoleva määruse artiklis 9 sätestatud tähtaegade nõuetega ning üldisemalt IV lisas sätestatud miinimumnõuetega.

| 5. | Juhul kui toimub nimeliste aktsiate/osakute või esitajaaktsiate/osakute esmaemissioon või kui turuarengu tõttu on vajalik võimaluse muutmine või võimaluste kombineerimine, võivad RKPd lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuete osas teha üheks aastaks erandi. |
| --- | --- |

5.

Juhul kui toimub nimeliste aktsiate/osakute või esitajaaktsiate/osakute esmaemissioon või kui turuarengu tõttu on vajalik võimaluse muutmine või võimaluste kombineerimine, võivad RKPd lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuete osas teha üheks aastaks erandi.

3.   OSA

Aruandluse tabelid

Image

Tabel 2

Nõutav teave väärtpaberite kaupa

Järgmise tabeli väljadel tuleb esitada andmed iga väärtpaberi kohta, mis kuulub liikidesse „Võlaväärtpaberid”, „Omandiväärtpaberid” ja „Investeerimisfondide aktsiad/osakud” järgmiste reeglite kohaselt.

| 1. | Väli 1 tuleb täita. |
| --- | --- |

1.

Väli 1 tuleb täita.

| 2. | Juhul kui asjaomane RKP ei kogu väärtpaberite kaupa teavet tehingute kohta vahetult, tuleb täita kaks välja väljadest 2, 3 ja 4 (st väljad 2 ja 3, väljad 2 ja 4 või väljad 3 ja 4). |
| --- | --- |

2.

Juhul kui asjaomane RKP ei kogu väärtpaberite kaupa teavet tehingute kohta vahetult, tuleb täita kaks välja väljadest 2, 3 ja 4 (st väljad 2 ja 3, väljad 2 ja 4 või väljad 3 ja 4).

| 3. | Juhul kui asjaomane RKP kogub väärtpaberite kaupa teavet tehingute kohta vahetult, tuleb täita






  a) | väli 5 või väljad 6 ja 7 ja |
| --- | --- | --- |

3.

Juhul kui asjaomane RKP kogub väärtpaberite kaupa teavet tehingute kohta vahetult, tuleb täita

a)

väli 5 või väljad 6 ja 7 ja

| b) | väli 4 või väljad 2 ja 3. |
| --- | --- |

b)

väli 4 või väljad 2 ja 3.

| 4. | Asjaomane RKP võib andmeesitajatelt nõuda ka välja 8 täitmist. |
| --- | --- |

4.

Asjaomane RKP võib andmeesitajatelt nõuda ka välja 8 täitmist.

| 5. | Asjaomane RKP võib koguda välja 2 andmeid ainult juhtudel 2 ja 3(b). Sellisel juhul peab RKP kontrollima vähemalt kord aastas, et see ei avalda mõju RKP esitatavate agregeeritud andmete kvaliteedile, sealhulgas paranduste sagedus ja maht, ning sellest EKPd teavitama.






  Väli | Nimetus |
| --- | --- | --- |
| 1 | Väärtpaberi tunnuskood |
| 2 | Osade arv või agregeeritud nominaalväärtus |
| 3 | Hind |
| 4 | Kogusumma |
| 5 | Finantsvood |
| 6 | Ostetud väärtpaberid (varad) või emiteeritud väärtpaberid (kohustused) |
| 7 | Müüdud väärtpaberid (varad) või tagasiostetud väärtpaberid (kohustused) |
| 8 | Väärtpaberi kirjendamise vääring |

5.

Asjaomane RKP võib koguda välja 2 andmeid ainult juhtudel 2 ja 3(b). Sellisel juhul peab RKP kontrollima vähemalt kord aastas, et see ei avalda mõju RKP esitatavate agregeeritud andmete kvaliteedile, sealhulgas paranduste sagedus ja maht, ning sellest EKPd teavitama.

Väli

Nimetus

1

Väärtpaberi tunnuskood

2

Osade arv või agregeeritud nominaalväärtus

3

Hind

4

Kogusumma

5

Finantsvood

6

Ostetud väärtpaberid (varad) või emiteeritud väärtpaberid (kohustused)

7

Müüdud väärtpaberid (varad) või tagasiostetud väärtpaberid (kohustused)

8

Väärtpaberi kirjendamise vääring

Image

Image

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 1.

(2)  ELT L 305, 1.11.2012, lk 6.

---

II LISA

MÕISTED

1.   OSA

Instrumentide liikide määratlused

| 1. | Tabelis on esitatud üksikasjalik standardne instrumentide liikide ülevaade, mille riikide keskpangad (RKPd) võtavad üle riigisiseselt kohaldatavate liikide jaoks käesoleva määruse kohaselt. Tabel ei ole üksikute finantsinstrumentide nimekiri ja kirjeldused ei ole ammendavad. Mõistete puhul osutatakse määruses (EL) nr 549/2013 sätestatud Euroopa liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemile (edaspidi „ESA 2010”). |
| --- | --- |

1.

Tabelis on esitatud üksikasjalik standardne instrumentide liikide ülevaade, mille riikide keskpangad (RKPd) võtavad üle riigisiseselt kohaldatavate liikide jaoks käesoleva määruse kohaselt. Tabel ei ole üksikute finantsinstrumentide nimekiri ja kirjeldused ei ole ammendavad. Mõistete puhul osutatakse määruses (EL) nr 549/2013 sätestatud Euroopa liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemile (edaspidi „ESA 2010”).

| 2. | Mõne instrumendi liigi puhul peab esitama jaotuse tähtaegade kaupa. Siin peetakse silmas algset tähtaega (st tähtaeg emissiooni hetkel) ehk finantsinstrumendi kindlaksmääratud kehtivusaega, enne mille möödumist ei saa seda instrumenti lunastada (nt võlaväärtpaberid), või kui lunastamisega kaasneb teatud sanktsioon (nt mõned hoiuseliigid). |
| --- | --- |

2.

Mõne instrumendi liigi puhul peab esitama jaotuse tähtaegade kaupa. Siin peetakse silmas algset tähtaega (st tähtaeg emissiooni hetkel) ehk finantsinstrumendi kindlaksmääratud kehtivusaega, enne mille möödumist ei saa seda instrumenti lunastada (nt võlaväärtpaberid), või kui lunastamisega kaasneb teatud sanktsioon (nt mõned hoiuseliigid).

| 3. | Finantsnõudeid saab eristada selle järgi, kas need on vabalt kaubeldavad või mitte. Nõue on vabalt kaubeldav, kui selle omandiõigus võib üleandmise või indossamendi või – tuletisinstrumendi puhul – tasaarvestuse teel täielikult ühelt üksuselt teisele üle minna. Kuigi iga finantsinstrumendiga on võimalik kaubelda, on vabalt kaubeldavad instrumendid ette nähtud kauplemiseks reguleeritud väärtpaberiturul või „börsiväliselt”, kuigi tegelik kauplemine ei ole vabalt kaubeldavuse vajalik tingimus.

  Tabel A


  Investeerimisfondide varade ja kohustuste instrumendiliikide määratlused

  VARADE LIIGID






  Liik | Peamiste omaduste kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| 1. | Hoiuste ja laenunõuded |

3.

Finantsnõudeid saab eristada selle järgi, kas need on vabalt kaubeldavad või mitte. Nõue on vabalt kaubeldav, kui selle omandiõigus võib üleandmise või indossamendi või – tuletisinstrumendi puhul – tasaarvestuse teel täielikult ühelt üksuselt teisele üle minna. Kuigi iga finantsinstrumendiga on võimalik kaubelda, on vabalt kaubeldavad instrumendid ette nähtud kauplemiseks reguleeritud väärtpaberiturul või „börsiväliselt”, kuigi tegelik kauplemine ei ole vabalt kaubeldavuse vajalik tingimus.

Tabel A

Investeerimisfondide varade ja kohustuste instrumendiliikide määratlused

VARADE LIIGID

Liik

Peamiste omaduste kirjeldus

1.

Hoiuste ja laenunõuded

Aruandlusvormi eesmärgil hõlmab see kirje IFde poolt laenuvõtjatele laenatavaid vahendeid või IFde omandatud laene, mis on tõendatud kas mittekaubeldavate dokumentidega või ei ole dokumentidega tõendatud.

Siia kuuluvad järgmised kirjed:

| — | IFde hoiused, näiteks üleööhoiused, kokkulepitud tähtajaga hoiused ja etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused; |
| --- | --- |

—

IFde hoiused, näiteks üleööhoiused, kokkulepitud tähtajaga hoiused ja etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused;

| — | mittekaubeldavad väärtpaberid:
  hallatavad võlaväärtpaberid, mis ei ole vabalt kaubeldavad ja millega ei saa kaubelda järelturul; |
| --- | --- |

—

mittekaubeldavad väärtpaberid:

hallatavad võlaväärtpaberid, mis ei ole vabalt kaubeldavad ja millega ei saa kaubelda järelturul;

| — | kaubeldavad laenud: |
| --- | --- |

—

kaubeldavad laenud:

| — | laenud, mis on tegelikult muutunud vabalt kaubeldavaks liigitatakse „Hoiuste ja laenunõuded” alla juhul, kui nendega kauplemine järelturul ei ole tõendatud. Vastasel juhul liigitatakse need võlaväärtpaberite alla; |
| --- | --- |

—

laenud, mis on tegelikult muutunud vabalt kaubeldavaks liigitatakse „Hoiuste ja laenunõuded” alla juhul, kui nendega kauplemine järelturul ei ole tõendatud. Vastasel juhul liigitatakse need võlaväärtpaberite alla;

| — | allutatud laen hoiuse või laenu kujul: allutatud laenuinstrumendid annavad emiteerinud asutuse vastu allutatud nõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded on rahuldatud, andes neile „Omandiväärtpaberite” teatud omadused. Statistikas liigitatakse allutatud laen finantsinstrumendi olemuse järgi kas „Laenude” või „Võlaväärtpaberite” alla. Kui kõiki investeerimisfondide hallatavaid allutatud laene esitatakse statistikas jooksvalt ühe arvuna, tuleb see arv esitada kirjes „Võlaväärtpaberid”, kuna allutatud laenud esinevad enamasti võlaväärtpaberite, mitte laenude kujul; |
| --- | --- |

—

allutatud laen hoiuse või laenu kujul: allutatud laenuinstrumendid annavad emiteerinud asutuse vastu allutatud nõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded on rahuldatud, andes neile „Omandiväärtpaberite” teatud omadused. Statistikas liigitatakse allutatud laen finantsinstrumendi olemuse järgi kas „Laenude” või „Võlaväärtpaberite” alla. Kui kõiki investeerimisfondide hallatavaid allutatud laene esitatakse statistikas jooksvalt ühe arvuna, tuleb see arv esitada kirjes „Võlaväärtpaberid”, kuna allutatud laenud esinevad enamasti võlaväärtpaberite, mitte laenude kujul;

| — | nõuded pöördrepotehingute alusel sularahatagatise vastu:
  investeerimisfondide määratud hinnaga ostetud (koos kohustusega müüa samad (või samalaadsed) väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinnaga tagasi) väärtpaberite eest makstud raha vastaskirje; |
| --- | --- |

—

nõuded pöördrepotehingute alusel sularahatagatise vastu:

investeerimisfondide määratud hinnaga ostetud (koos kohustusega müüa samad (või samalaadsed) väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinnaga tagasi) väärtpaberite eest makstud raha vastaskirje;

| — | nõuded väärtpaberite laenutehingu alusel sularahatagatise vastu:
  investeerimisfondide laenatud väärtpaberite eest makstud raha vastaskirje. |
| --- | --- |

—

nõuded väärtpaberite laenutehingu alusel sularahatagatise vastu:

investeerimisfondide laenatud väärtpaberite eest makstud raha vastaskirje.

Käesoleva määruse eesmärgil kuuluvad siia ka ringluses olevad euro ja välisvaluuta pangatähed ja mündid, mida tavaliselt kasutatakse maksete tegemiseks.

| 2. | Võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

2.

Võlaväärtpaberid

Hallatavad võlaväärtpaberid ehk võlga tõendavad kaubeldavad finantsinstrumendid, mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad või mida võib turul tasaarvestada ning mis ei anna omanikule emiteeriva asutuse suhtes mingeid omandiõigusi.

Siia kuuluvad:

| — | väärtpaberid, mille valdajal on tingimusteta õigus saada kindlasummalist või lepinguga ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või nimetatud kindla summana teataval kuupäeval (või teatavatel kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast; |
| --- | --- |

—

väärtpaberid, mille valdajal on tingimusteta õigus saada kindlasummalist või lepinguga ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või nimetatud kindla summana teataval kuupäeval (või teatavatel kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast;

| — | kaubeldavad laenud, mis on muutunud väärtpaberiturul vabalt kaubeldavaks, tingimusel et on olemas tõendid järelturul kauplemise kohta, sealhulgas turutegijate olemasolu ja finantsvara sagedase noteeringu kohta, nagu ostu-müügikursi vahe. Kui tõendid puuduvad, liigitatakse asjaomased laenud „Hoiuste ja laenunõuded” alla; |
| --- | --- |

—

kaubeldavad laenud, mis on muutunud väärtpaberiturul vabalt kaubeldavaks, tingimusel et on olemas tõendid järelturul kauplemise kohta, sealhulgas turutegijate olemasolu ja finantsvara sagedase noteeringu kohta, nagu ostu-müügikursi vahe. Kui tõendid puuduvad, liigitatakse asjaomased laenud „Hoiuste ja laenunõuded” alla;

| — | allutatud laenud võlaväärtpaberite kujul. |
| --- | --- |

—

allutatud laenud võlaväärtpaberite kujul.

Väärtpaberite laenutehingute alusel välja laenatud või tagasiostulepingu alusel müüdud väärtpaberid jäävad esialgse omaniku bilanssi (ja neid ei viida üle ajutise omaniku bilanssi), kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte pelgalt võimalus. Kui ajutine omanik müüb saadud väärtpaberid, tuleb see müügitehing kirjendada kui otsene väärtpaberitehing ja kanda ajutise omaniku bilanssi kui negatiivne positsioon väärtpaberiportfellis.

| 3. | Omandiväärtpaberid ja investeerimisfondide aktsiad/osakud |
| --- | --- |

3.

Omandiväärtpaberid ja investeerimisfondide aktsiad/osakud

Finantsvara, mis esindab omandiõigust ettevõttes või kvaasikorporatiivses ettevõttes. Põhimõtteliselt annab see finantsvara selle omanikule õiguse saada osa ettevõtte või kvaasikorporatiivse ettevõtte kasumist ning likvideerimise korral osa jagamisele kuuluvast netovarast.

Siia kuuluvad nii börsil noteeritud kui börsil noteerimata aktsiad, muud omandiväärtpaberid, rahaturufondide aktsiad/osakud ja muude investeerimisfondide, v.a rahaturufondid, aktsiad/osakud.

Väärtpaberite laenutehingute alusel välja laenatud või tagasiostulepingu alusel müüdud omandiväärtpabereid käsitletakse 2. liigi „Võlaväärtpaberite” nõuete kohaselt.

| 3a. | Omandiväärtpaberid ja investeerimisfondide aktsiad/osakud, sellest: noteeritud aktsiad |
| --- | --- |

3a.

Omandiväärtpaberid ja investeerimisfondide aktsiad/osakud, sellest: noteeritud aktsiad

Noteeritud aktsiad on börsinimekirja kantud omandiväärtpaberid. Selline börs võib olla tunnustatud väärtpaberibörs või järelturg mingis muus vormis. Börsil noteeritud aktsiaid nimetatakse ka noteeritud hindadega aktsiateks. Börsil noteeritud aktsiate noteeritud hinna olemasolu tähendab, et jooksvad turuhinnad on tavaliselt kohe kättesaadavad.

| 3b. | Omandiväärtpaberid ja investeerimisfondide aktsiad/osakud, sellest: noteerimata aktsiad |
| --- | --- |

3b.

Omandiväärtpaberid ja investeerimisfondide aktsiad/osakud, sellest: noteerimata aktsiad

See kirje hõlmab rahaloomeasutuste ja investeerimisfondide statistilistesse nimekirjadesse kuuluvate rahaturufondide ja muude investeerimisfondide, v.a rahaturufondid, emiteeritud aktsiad/osakud.

Rahaturufondid on määratletud määruses (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33).

Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid, on määratletud käesoleva määruse artiklis 1.

| (2+3)a, | sellest: välja laenatud või tagasiostulepingu alusel müüdud väärtpaberid (võlaväärtpaberid, omandiväärtpaberid ja investeerimisfondide aktsiad/osakud) |
| --- | --- |

(2+3)a,

sellest: välja laenatud või tagasiostulepingu alusel müüdud väärtpaberid (võlaväärtpaberid, omandiväärtpaberid ja investeerimisfondide aktsiad/osakud)

See kirje hõlmab 2. liigi (võlaväärtpaberid) ja 3. liigi (omandiväärtpaberid ja investeerimisfondide aktsiad/osakud) all esitatud väärtpabereid, mis on laenutehingute alusel välja laenatud või tagasiostulepingu alusel müüdud (vm sarnased tehingud, nt müügi- ja tagasiostutehingud).

| 4. | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

4.

Tuletisinstrumendid

Tuletisinstrumendid on finantsinstrumendid, mis on seotud konkreetse finantsinstrumendi, indikaatori või kaubaga, mille abil saab finantsturgudel konkreetsete finantsriskidega iseseisvalt kaubelda.

Siia kuuluvad:

| — | optsioonid, |
| --- | --- |

—

optsioonid,

| — | ostutähed (warrants), |
| --- | --- |

—

ostutähed (warrants),

| — | futuurid, |
| --- | --- |

—

futuurid,

| — | forvardlepingud, |
| --- | --- |

—

forvardlepingud,

| — | vahetuslepingud, |
| --- | --- |

—

vahetuslepingud,

| — | krediididerivatiivid. |
| --- | --- |

—

krediididerivatiivid.

Tuletisinstrumendid kirjendatakse turuväärtuses bilansis brutosummana. Tuletisinstrumentide lepingud, millel on positiivsed turuväärtused, kirjendatakse bilansi varade poolel ja negatiivse turuväärtusega lepingud kohustuste poolel.

Tuletisinstrumentide lepingutest tulenevaid tulevasi kohustusi bilansis ei kirjendata brutosummana.

Tuletisinstrumente võib kirjendada netosummana erinevaid väärtuse määramise meetodeid kasutades. Kui kättesaadavad on ainult netopositsioonid või kui positsioonid on kirjendatud muu kui turuväärtusega, kirjendatakse need positsioonid.

See kirje ei hõlma tuletisinstrumente, mida riigisiseste reeglite kohaselt bilansis ei kajastata.

| 5. | Mittefinantsvara (sh põhivara) |
| --- | --- |

5.

Mittefinantsvara (sh põhivara)

Materiaalne ja immateriaalne vara, mis ei ole finantsvara. Põhivara on mittefinantsvara, mida investeerimisfondid kasutavad korduvalt või pidevalt enam kui ühe aasta vältel.

Siia kuuluvad eluruumid, muud hooned ja rajatised, masinad ja seadmed, väärisesemed ja intellektuaalomandiõigustega seotud tooted, nt arvutitarkvara ja andmebaasid.

| 6. | Muud varad |
| --- | --- |

6.

Muud varad

Siia kuuluvad bilansi varade poole muud kirjed, millele osutatakse kui „Varad, mis ei ole mujal hõlmatud”. RKPd võivad selle kirje all nõuda järgmisi erijaotusi:

| — | hoiustelt ja laenudelt kogunev intress, |
| --- | --- |

—

hoiustelt ja laenudelt kogunev intress,

| — | hallatavatelt võlaväärtpaberitelt kogunev intress, |
| --- | --- |

—

hallatavatelt võlaväärtpaberitelt kogunev intress,

| — | kogunev rent, |
| --- | --- |

—

kogunev rent,

| — | laekumised, mis ei ole seotud investeerimisfondide põhitegevusega. |
| --- | --- |

—

laekumised, mis ei ole seotud investeerimisfondide põhitegevusega.

KOHUSTUSTE LIIGID

| Liik | Peamiste omaduste kirjeldus |
| --- | --- |
| 7. | Saadud laenud ja hoiused |

Liik

Peamiste omaduste kirjeldus

7.

Saadud laenud ja hoiused

IFde kreeditoridele võlgnetavad summad, välja arvatud kaubeldavate väärtpaberite emissioonist tulenevad summad. Siia kuuluvad:

| — | laenud: IFdele antud laenud, mis on tõendatud kas mittekaubeldavate dokumentidega või ei ole dokumentidega tõendatud; |
| --- | --- |

—

laenud: IFdele antud laenud, mis on tõendatud kas mittekaubeldavate dokumentidega või ei ole dokumentidega tõendatud;

| — | repotehingud ja repo-tüüpi tehingud sularahatagatise vastu: IFde poolt kindlaksmääratud hinnaga müüdud väärtpaberite (kohustusega osta samad (või samalaadsed) väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinna eest tagasi) saadud raha vastaskirje. Summad, mida IFd on saanud kolmandale isikule („ajutine omandaja”) üle antud väärtpaberite eest, tuleb liigitada siia, kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte pelgalt võimalus. See tähendab, et IFdele jäävad tehingu kestel kõik vastavatest väärtpaberitest tulenevad riskid ja hüved; |
| --- | --- |

—

repotehingud ja repo-tüüpi tehingud sularahatagatise vastu: IFde poolt kindlaksmääratud hinnaga müüdud väärtpaberite (kohustusega osta samad (või samalaadsed) väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinna eest tagasi) saadud raha vastaskirje. Summad, mida IFd on saanud kolmandale isikule („ajutine omandaja”) üle antud väärtpaberite eest, tuleb liigitada siia, kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte pelgalt võimalus. See tähendab, et IFdele jäävad tehingu kestel kõik vastavatest väärtpaberitest tulenevad riskid ja hüved;

| — | väärtpaberilaenu eest saadud sularahatagatis: summad, mis on saadud kolmandatele isikutele väärtpaberite laenutehingute alusel (sularahatagatisega) ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest; |
| --- | --- |

—

väärtpaberilaenu eest saadud sularahatagatis: summad, mis on saadud kolmandatele isikutele väärtpaberite laenutehingute alusel (sularahatagatisega) ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest;

| — | kulla ajutise üleandmise tehingute eest saadud sularahatagatis. |
| --- | --- |

—

kulla ajutise üleandmise tehingute eest saadud sularahatagatis.

| 8. | IF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

8.

IF aktsiad/osakud

IFde emiteeritud aktsiad/osakud, sh omandiväärtpaberite vormis, mis on kantud statistilistel eesmärkidel koostatud IFde nimekirja. See kajastab kogukohustust IFde aktsionäride ees. Samuti hõlmab see liik vahendeid, mis tulenevad jaotamata kasumist või vahenditest, mille IFd on kõrvale pannud edaspidisteks makseteks ja tulevaste kohustuste täitmiseks.

| 9. | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

9.

Tuletisinstrumendid

Vt 4. liik

| 10. | Muud kohustused |
| --- | --- |

10.

Muud kohustused

Siia kuuluvad bilansi kohustuste poole muud kirjed, millele osutatakse kui „Kohustused, mis ei ole mujal hõlmatud”.

RKPd võivad selle kirje all nõuda järgmisi erijaotusi:

| — | emiteeritud võlaväärtpaberid:
  IFde emiteeritud väärtpaberid, v.a omandiväärtpaberid, mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad või mida on võimalik turul tasaarveldada ning mis ei anna omanikule emiteeriva asutuse suhtes omandiõigust; |
| --- | --- |

—

emiteeritud võlaväärtpaberid:

IFde emiteeritud väärtpaberid, v.a omandiväärtpaberid, mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad või mida on võimalik turul tasaarveldada ning mis ei anna omanikule emiteeriva asutuse suhtes omandiõigust;

| — | hoiustelt ja laenudelt kogunenud maksmisele kuuluv intress; |
| --- | --- |

—

hoiustelt ja laenudelt kogunenud maksmisele kuuluv intress;

| — | IFde põhitegevusega mitteseotud makstavad summad, s.o summad, mis võlgnetakse tarnijatele, maksud, töötasud, sotsiaalmaksud jne; |
| --- | --- |

—

IFde põhitegevusega mitteseotud makstavad summad, s.o summad, mis võlgnetakse tarnijatele, maksud, töötasud, sotsiaalmaksud jne;

| — | eraldised kolmandate isikute ees olevate kohustuste katteks, st pensionid, dividendid jne; |
| --- | --- |

—

eraldised kolmandate isikute ees olevate kohustuste katteks, st pensionid, dividendid jne;

| — | netopositsioonid, mis tulenevad sularahatagatiseta väärtpaberilaenudest; |
| --- | --- |

—

netopositsioonid, mis tulenevad sularahatagatiseta väärtpaberilaenudest;

| — | tulevaste väärtpaberitehingute arveldamisega seoses maksmisele kuuluvad netosummad. |
| --- | --- |

—

tulevaste väärtpaberitehingute arveldamisega seoses maksmisele kuuluvad netosummad.

2.   OSA

Väärtpaberite kaupa koostatava statistika omaduste määratlus

Tabel B

Väärtpaberite kaupa koostatava statistika omaduste määratlus

| Väli | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Väärtpaberi tunnuskood | Väärtpaberi kordumatu tunnuskood. See võib olla ISIN kood või väärtpaberi muu tunnuskood vastavalt RKP juhistele. |
| Osade arv või agregeeritud nominaalväärtus | Väärtpaberi osade kogus või agregeeritud nominaalväärtus, kui väärtpaberiga kaubeldakse summades, mitte osades. |
| Hind | Väärtpaberi osade kogus või agregeeritud nominaalväärtus, kui väärtpaberiga kaubeldakse summades, mitte osades. Hind on tavaliselt turuhind või turuhinnale lähedane hind. Selle positsiooni all võivad RKPd nõuda ka kogunenud intressi. |
| Kogusumma | Kogusumma väärtpaberi kohta. Juhul kui väärtpaberiga kaubeldakse osades, võrdub kogusumma väärtpaberite arv korrutatud hinnaga osa kohta. Juhul kui väärtpaberitega kaubeldakse summades, mitte osades, võrdub kogusumma agregeeritud nominaalväärtus korrutatud protsendina väljendatud hinnaga.
  Kogusumma on põhimõtteliselt turuväärtus või turuväärtusele lähedane väärtus. Selle positsiooni all võivad RKPd nõuda ka kogunenud intressi. |
| Finantsvood | Tehinguväärtuses kajastatud väärtpaberite ostud miinus müügid (väärtpaberid varade poolel) või emissioonid miinus lunastamised (väärtpaberid kohustuste poolel) |
| Ostetud väärtpaberid (varad) või emiteeritud väärtpaberid (kohustused) | Tehinguväärtuses kajastatud väärtpaberite ostud kokku (väärtpaberid varade poolel) või emissioonid kokku (väärtpaberid kohustuste poolel). |
| Müüdud väärtpaberid (varad) või tagasiostetud väärtpaberid (kohustused) | Tehinguväärtuses kajastatud väärtpaberite müügid kokku (väärtpaberid varade poolel) või lunastamised kokku (väärtpaberid kohustuste poolel). |
| Väärtpaberi kirjendamise vääring | Väärtpaberi ISO kood või muu samalaadne kood, mida kasutatakse hinna ja/või jäägi väljendamiseks. |

Väli

Kirjeldus

Väärtpaberi tunnuskood

Väärtpaberi kordumatu tunnuskood. See võib olla ISIN kood või väärtpaberi muu tunnuskood vastavalt RKP juhistele.

Osade arv või agregeeritud nominaalväärtus

Väärtpaberi osade kogus või agregeeritud nominaalväärtus, kui väärtpaberiga kaubeldakse summades, mitte osades.

Hind

Väärtpaberi osade kogus või agregeeritud nominaalväärtus, kui väärtpaberiga kaubeldakse summades, mitte osades. Hind on tavaliselt turuhind või turuhinnale lähedane hind. Selle positsiooni all võivad RKPd nõuda ka kogunenud intressi.

Kogusumma

Kogusumma väärtpaberi kohta. Juhul kui väärtpaberiga kaubeldakse osades, võrdub kogusumma väärtpaberite arv korrutatud hinnaga osa kohta. Juhul kui väärtpaberitega kaubeldakse summades, mitte osades, võrdub kogusumma agregeeritud nominaalväärtus korrutatud protsendina väljendatud hinnaga.

Kogusumma on põhimõtteliselt turuväärtus või turuväärtusele lähedane väärtus. Selle positsiooni all võivad RKPd nõuda ka kogunenud intressi.

Finantsvood

Tehinguväärtuses kajastatud väärtpaberite ostud miinus müügid (väärtpaberid varade poolel) või emissioonid miinus lunastamised (väärtpaberid kohustuste poolel)

Ostetud väärtpaberid (varad) või emiteeritud väärtpaberid (kohustused)

Tehinguväärtuses kajastatud väärtpaberite ostud kokku (väärtpaberid varade poolel) või emissioonid kokku (väärtpaberid kohustuste poolel).

Müüdud väärtpaberid (varad) või tagasiostetud väärtpaberid (kohustused)

Tehinguväärtuses kajastatud väärtpaberite müügid kokku (väärtpaberid varade poolel) või lunastamised kokku (väärtpaberid kohustuste poolel).

Väärtpaberi kirjendamise vääring

Väärtpaberi ISO kood või muu samalaadne kood, mida kasutatakse hinna ja/või jäägi väljendamiseks.

3.   OSA

Sektorite määratlused

Sektorite liigitus põhineb ESA 2010 standardil. Tabelis on esitatud üksikasjalik standardne sektorite ülevaade, mille riikide keskpangad (RKPd) võtavad üle riigisiseselt kohaldatavate liikide jaoks käesoleva määruse kohaselt. Liikmesriikide, mille rahaühik on euro, territooriumil asuvad tehingupooled tuvastatakse nende sektori järgi kooskõlas Euroopa Keskpanga (EKP) statistiliste nimekirjadega ning lähtudes EKP sektorikäsiraamatus „Monetary, financial institutions and markets statistics sector manual” toodud juhistest tehingupoolte liigituseks („Guidance for the statistical classification of customers”).

Tabel C

Sektorite määratlused

| Sektor | Määratlus |
| --- | --- |
| 1. | RAd |

Sektor

Määratlus

1.

RAd

RAd määruse (EL) nr 1071/2013 artikli 1 tähenduses (EKP/2013/33). Sektor hõlmab RKPd, liidu õigusaktidega määratud krediidiasutused, rahaturufondid, muud finantsasutused, mille äritegevus seisneb üksustelt, mis ei ole rahaloomeasutused, hoiuste ja/või nende lähedaste asendajate vastuvõtmises ning vähemalt majanduslikus mõttes oma arvel ja nimel laenuandmises ja/või väärtpaberitesse investeerimises, ning e-raha asutused, kes e-raha emiteerides sisuliselt tegelevad finantsvahendusega.

| 2. | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2.

Valitsemissektor

Valitsemissektor (S.13) hõlmab institutsionaalseid üksusi, mis on turuvälised tootjad, kelle toodang on mõeldud individuaalseks ja kollektiivseks tarbimiseks, ning mida finantseeritakse peamiselt kohustuslikest maksetest, mida teevad teistesse sektoritesse kuuluvad üksused, ja institutsionaalseid üksusi, mille põhitegevuseks on rahvatulu ja rikkuse ümberjaotamine (ESA 2010, punktid 2.111–2.113).

| 3. | Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid |
| --- | --- |

3.

Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid

Investeerimisfondid määruse artikli 1 tähenduses.

| 4. | Muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide, finantsvahenduse abiettevõtted, varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad |
| --- | --- |

4.

Muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide, finantsvahenduse abiettevõtted, varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad

Allsektor „Muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide” (S.125) hõlmab kõiki finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mis tegelevad peamiselt finantsvahendusega, võttes institutsionaalsete üksuste ees kohustusi muul kujul kui raha, hoiused (või nende lähedased asendajad), investeerimisfondide aktsiad või seoses kindlustus-, pensioni- ja muude standardsete tagatisskeemidega. Allsektor hõlmab ka FVCd, mis on määratletud Euroopa Keskpanga18. oktoobri 2013. aasta määruses (EL) nr 1075/2013 väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2013/40) (1) (ESA 2010, punktid 2.86–2.94).

Finantsvahenduse abiettevõtete allsektor (S.126) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mis tegelevad peamiselt finantsvahendusega tihedalt seotud tegevusega, kuid mis ei ole ise finantsvahendajad. Allsektor hõlmab ka peakontorid, mille kõik tütarettevõtjad või enamik neist on finantsinstitutsioonid (ESA 2010, punktid 2.95–2.97).

Varasid hoidvate finantsasutuste ja laenuandjate allsektor (S.127) hõlmab kõiki finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mis ei tegele finantsvahendusega ega osuta finantsabiteenuseid ning mille puhul enamiku nende vara või kohustustega ei kaubelda avatud turgudel. Allsektor hõlmab ka valdusettevõtted, mis hoiavad tütarettevõtete grupi aktsiaid või osakuid kontrollitasemel, ning mille peamine tegevus on omada gruppi, pakkumata mis tahes muid teenuseid ettevõtetele, milles vara hoitakse, st nad ei halda ega juhi teisi üksusi (ESA 2010, punktid 2.98–2.99).

| 5. | Kindlustusseltsid + pensionifondid |
| --- | --- |

5.

Kindlustusseltsid + pensionifondid

Kindlustusseltside allsektor (S.128) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb riskide koondamisest peamiselt otsekindlustuse või edasikindlustuse kujul (ESA 2010, punktid 2.100–2.104).

Pensionifondide allsektor (S.129) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb kindlustatud isikute sotsiaalsete riskide ja vajaduste koondamisest (sotsiaalkindlustus). Pensionifondid kui sotsiaalkindlustusskeemid pakuvad sissetulekut pensionile jäämisel ning sageli muid hüvitisi surma ja puude korral (ESA 2010, punktid 2.105–2.110).

| 6. | Mittefinantsettevõtted |
| --- | --- |

6.

Mittefinantsettevõtted

Mittefinantsettevõtete sektor (S.11) koosneb institutsionaalsetest üksustest, mis on iseseisvad juriidilised isikud ja turutootjad ning tegelevad peamiselt kaupade tootmise ja mittefinantsteenuste osutamisega. Sektorisse kuuluvad ka kvaasikorporatiivsed mittefinantsettevõtted (ESA 2010, punktid 2.45–2.50).

| 7. | Kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid |
| --- | --- |

7.

Kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Kodumajapidamiste sektor (S.14) hõlmab üksikisikuid või üksikisikute rühmasid kui tarbijaid ning kui ettevõtjaid, kes toodavad turukaupu ning osutavad mittefinants- ja finantsteenuseid (turutootjad), tingimusel et kaupade tootmise ja teenuste osutamisega ei tegele eraldiseisvad üksused, mida käsitatakse kvaasikorporatiivsete ettevõtetena. Siia kuuluvad ka üksikisikud või üksikisikute rühmad, kes toodavad kaupu ja osutavad mittefinantsteenuseid vaid enda lõpptarbeks. Kodumajapidamiste sektor hõlmab füüsilisest isikust ettevõtjaid ning juriidilise isiku staatuseta ühinguid, v.a need, mida käsitatakse kvaasikorporatiivsete ettevõtetena ja mis on turutootjad (ESA 2010, punktid 2.118–2.128).

Kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sektor (S.15) koosneb kasumitaotluseta institutsioonidest, mis on eraldiseisvad juriidilised isikud, kes teenindavad kodumajapidamisi ning on turuvälised eratootjad. Nende peamised ressursid on kodumajapidamiste kui tarbijate vabatahtlikud rahalised või mitterahalised maksed, valitsemissektori tehtavad maksed ja omanditulu (ESA 2010, punktid 2.129 ja 2.130).

---

(1)  Vt käesoleva 107 Euroopa Liidu Teataja lk

---

III LISA

ÜMBERHINDLUSKORRIGEERIMISED JA FINANTSVOOD

| 1. | Tegelik andmeid esitav üldkogum peab sisaldama teavet ümberhindluskorrigeerimise või finantsvoogude kohta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 6. Kui tegelik andmeid esitav üldkogum sisaldab teavet ümberhindluskorrigeerimiste kohta, peab see asjaomase RKP eelneval nõusolekul hõlmama kas hinna ja valuutakursi ümberhindamise või ainult hinnamuutused kontrollperioodil. Kui ümberhindluskorrigeerimine hõlmab ainult hinnamuutusega seotud ümberhindlust, kogub asjaomane RKP vajalikud andmed, mis peaks valuutakursi muutustest tuleneva ümberhindluse tuletamiseks hõlmama vähemalt järgmise jaotuse: Inglise nael, Šveitsi frank, Jaapani jeen ja USA dollar. |
| --- | --- |

1.

Tegelik andmeid esitav üldkogum peab sisaldama teavet ümberhindluskorrigeerimise või finantsvoogude kohta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 6. Kui tegelik andmeid esitav üldkogum sisaldab teavet ümberhindluskorrigeerimiste kohta, peab see asjaomase RKP eelneval nõusolekul hõlmama kas hinna ja valuutakursi ümberhindamise või ainult hinnamuutused kontrollperioodil. Kui ümberhindluskorrigeerimine hõlmab ainult hinnamuutusega seotud ümberhindlust, kogub asjaomane RKP vajalikud andmed, mis peaks valuutakursi muutustest tuleneva ümberhindluse tuletamiseks hõlmama vähemalt järgmise jaotuse: Inglise nael, Šveitsi frank, Jaapani jeen ja USA dollar.

| 2. | Tehingulised finantsvood on seotud muutustega finantsvara või kohustuste omandis, selle tekkimise või lõppemisega. Finantsvood saadakse vahena aruandluse perioodi lõpu seisude vahel, millest kõrvaldatakse mõju, mis tuleneb ümberhindluskorrigeerimisega seotud muutustest (mis on tingitud hinna ja valuutakursi muutustest) ning ümberliigitamise ja muu korrigeerimisega. Finantsvoogude koostamiseks vajab Euroopa Keskpank statistikat korrigeerimise kohta, mis hõlmaks „Ümberliigitamise ja muu korrigeerimise” ja „Hinna ja valuutakursi ümberhindamise”. Põhimõtteliselt peaksid finantsvood olema kooskõlas ESA 2010ga, kuid riikide tavadest võivad tuleneda erinevused. |
| --- | --- |

2.

Tehingulised finantsvood on seotud muutustega finantsvara või kohustuste omandis, selle tekkimise või lõppemisega. Finantsvood saadakse vahena aruandluse perioodi lõpu seisude vahel, millest kõrvaldatakse mõju, mis tuleneb ümberhindluskorrigeerimisega seotud muutustest (mis on tingitud hinna ja valuutakursi muutustest) ning ümberliigitamise ja muu korrigeerimisega. Finantsvoogude koostamiseks vajab Euroopa Keskpank statistikat korrigeerimise kohta, mis hõlmaks „Ümberliigitamise ja muu korrigeerimise” ja „Hinna ja valuutakursi ümberhindamise”. Põhimõtteliselt peaksid finantsvood olema kooskõlas ESA 2010ga, kuid riikide tavadest võivad tuleneda erinevused.

| 3. | „Hinna ja valuutakursi ümberhindamine” osutab kõikumistele varade ja kohustuste hindamises, mis tuleneb varade ja kohustuste hinnamuutustest ja/või valuutakurssidest, mis mõjutavad välisvääringus nomineeritud euros väljendatud varade ja kohustuste väärtust. Varade/kohustuste ümberhindamisega seotud korrigeerimine viitab kõikumistele varade/kohustuste hindamises, mis tekib varade/kohustuste kirjendamise või nendega kauplemise hinna muutuste tõttu. Ümberhindamine hõlmab muutused perioodi lõpu väärtuspositsioonides seoses muutustega nende kirjendamise kontrollväärtuses, st kasum/kahjum. Muutused euro vahetuskursis, mis toimuvad perioodilõpu aruandekuupäevade vahel, tingivad euros väljendatud välisvääringus varade/kohustuste väärtuse muutuse. Kuna need muutused näitavad kasumit/kahjumit ega tulene tehingulistest finantsvoogudest, tuleb see mõju finantsvoogude teabest kõrvaldada. Põhimõtteliselt peaks ka „Hinna ja valuutakursi ümberhindamine” hõlmama hindamise muutusi, mis tulenevad varade/kohustuste finantsvoogudest, s.o realiseeritud kasum/kahjum, kuid riikidel on erinevad tavad. |
| --- | --- |

3.

„Hinna ja valuutakursi ümberhindamine” osutab kõikumistele varade ja kohustuste hindamises, mis tuleneb varade ja kohustuste hinnamuutustest ja/või valuutakurssidest, mis mõjutavad välisvääringus nomineeritud euros väljendatud varade ja kohustuste väärtust. Varade/kohustuste ümberhindamisega seotud korrigeerimine viitab kõikumistele varade/kohustuste hindamises, mis tekib varade/kohustuste kirjendamise või nendega kauplemise hinna muutuste tõttu. Ümberhindamine hõlmab muutused perioodi lõpu väärtuspositsioonides seoses muutustega nende kirjendamise kontrollväärtuses, st kasum/kahjum. Muutused euro vahetuskursis, mis toimuvad perioodilõpu aruandekuupäevade vahel, tingivad euros väljendatud välisvääringus varade/kohustuste väärtuse muutuse. Kuna need muutused näitavad kasumit/kahjumit ega tulene tehingulistest finantsvoogudest, tuleb see mõju finantsvoogude teabest kõrvaldada. Põhimõtteliselt peaks ka „Hinna ja valuutakursi ümberhindamine” hõlmama hindamise muutusi, mis tulenevad varade/kohustuste finantsvoogudest, s.o realiseeritud kasum/kahjum, kuid riikidel on erinevad tavad.

---

IV LISA

MIINIMUMNÕUDED, MIDA PEAB TÄITMA TEGELIK ANDMEID ESITAV ÜLDKOGUM

Euroopa Keskpanga (EKP) statistilise aruandluse nõuete järgimiseks peavad andmeesitajad täitma järgmisi miinimumnõudeid.

| 1. | Edastamise miinimumnõuded:






  a) | andmed tuleb edastada õigeaegselt ja asjaomase RKP seatud tähtaegade jooksul; |
| --- | --- | --- |

1.

Edastamise miinimumnõuded:

a)

andmed tuleb edastada õigeaegselt ja asjaomase RKP seatud tähtaegade jooksul;

| b) | statistilised aruanded tuleb esitada sellisel kujul ja sellises formaadis, mis vastab asjaomaste RKPde kehtestatud tehnilistele aruandlusnõuetele; |
| --- | --- |

b)

statistilised aruanded tuleb esitada sellisel kujul ja sellises formaadis, mis vastab asjaomaste RKPde kehtestatud tehnilistele aruandlusnõuetele;

| c) | andmeesitajad peavad esitama ühe või mitme kontaktisiku andmed asjaomasele RKP-le; |
| --- | --- |

c)

andmeesitajad peavad esitama ühe või mitme kontaktisiku andmed asjaomasele RKP-le;

| d) | tuleb järgida tehnilisi spetsifikatsioone, mis käsitlevad andmeedastust asjaomasele RKP-le; |
| --- | --- |

d)

tuleb järgida tehnilisi spetsifikatsioone, mis käsitlevad andmeedastust asjaomasele RKP-le;

| e) | väärtpaberite kaupa aruandluse korral peavad andmeesitajad esitama asjaomase RKP taotlusel täiendavat teavet (näiteks emitendi nimi, emissiooni kuupäev), mis on vajalik nende väärtpaberite tuvastamiseks, mille puhul turvakoodid ei ole täpsed või avalikult kättesaadavad. |
| --- | --- |

e)

väärtpaberite kaupa aruandluse korral peavad andmeesitajad esitama asjaomase RKP taotlusel täiendavat teavet (näiteks emitendi nimi, emissiooni kuupäev), mis on vajalik nende väärtpaberite tuvastamiseks, mille puhul turvakoodid ei ole täpsed või avalikult kättesaadavad.

| 2. | Täpsuse miinimumnõuded:






  a) | statistiline teave peab olema õige: kõik lineaarkitsendused peavad olema täidetud (nt bilanss peab olema tasakaalus, vahesummad kokku peavad vastama lõppsummadele) ja eri aruandlussagedustega esitatud andmed peavad olema omavahel kooskõlas; |
| --- | --- | --- |

2.

Täpsuse miinimumnõuded:

a)

statistiline teave peab olema õige: kõik lineaarkitsendused peavad olema täidetud (nt bilanss peab olema tasakaalus, vahesummad kokku peavad vastama lõppsummadele) ja eri aruandlussagedustega esitatud andmed peavad olema omavahel kooskõlas;

| b) | andmeesitajad peavad suutma anda teavet arengu kohta, mis on esitatud andmete kohaselt toimunud; |
| --- | --- |

b)

andmeesitajad peavad suutma anda teavet arengu kohta, mis on esitatud andmete kohaselt toimunud;

| c) | statistiline teave peab olema täielik ning selles ei tohi olla pidevaid ega struktuurilisi lünki; puuduvatest andmetest tuleb asjaomaseid RKPsid teavitada ja nende puudumist selgitada ning need tuleb esitada niipea kui võimalik; |
| --- | --- |

c)

statistiline teave peab olema täielik ning selles ei tohi olla pidevaid ega struktuurilisi lünki; puuduvatest andmetest tuleb asjaomaseid RKPsid teavitada ja nende puudumist selgitada ning need tuleb esitada niipea kui võimalik;

| d) | andmeesitajad peavad järgima proportsioone, ümardamispõhimõtteid ja kümnendkohti, mille RKPd on määranud andmete tehniliseks edastamiseks. |
| --- | --- |

d)

andmeesitajad peavad järgima proportsioone, ümardamispõhimõtteid ja kümnendkohti, mille RKPd on määranud andmete tehniliseks edastamiseks.

| 3. | Mõistete vastavuse miinimumnõuded:






  a) | statistiline teave peab vastama käesolevas määruses sisalduvatele määratlustele ja liigitustele; |
| --- | --- | --- |

3.

Mõistete vastavuse miinimumnõuded:

a)

statistiline teave peab vastama käesolevas määruses sisalduvatele määratlustele ja liigitustele;

| b) | kui nendest määratlustest ja liigitustest on kõrvale kaldutud, peavad andmeesitajad vajadusel korrapäraselt kontrollima kasutatud meetme ja käesolevas määruses sätestatud meetme vahelist erinevust ja selle mõõtma; |
| --- | --- |

b)

kui nendest määratlustest ja liigitustest on kõrvale kaldutud, peavad andmeesitajad vajadusel korrapäraselt kontrollima kasutatud meetme ja käesolevas määruses sätestatud meetme vahelist erinevust ja selle mõõtma;

| c) | andmeesitajad peavad suutma selgitada lahknevusi, mis ilmnevad esitatud andmete võrdlemisel varasemate perioodide andmetega. |
| --- | --- |

c)

andmeesitajad peavad suutma selgitada lahknevusi, mis ilmnevad esitatud andmete võrdlemisel varasemate perioodide andmetega.

| 4. | Andmete parandamise miinimumnõuded:
  tuleb järgida EKP ja asjaomaste RKPde sätestatud andmete parandamise põhimõtteid ja korda. Korrapäraselt tehtavatest parandustest kõrvalekalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus. |
| --- | --- |

4.

Andmete parandamise miinimumnõuded:

tuleb järgida EKP ja asjaomaste RKPde sätestatud andmete parandamise põhimõtteid ja korda. Korrapäraselt tehtavatest parandustest kõrvalekalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus.

---

V LISA

VASTAVUSTABEL

| Määrus (EÜ) nr 958/2007 (EKP/2007/8) | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artiklid 1 ja 2 | Artiklid 1 ja 2 |
| Artikkel 3 | Artikkel 8 |
| Artikkel 4 | Artikkel 3 |
| Artikkel 5 | Artikkel 4 |
| Artikkel 6 | Artikkel 5 |
| Artikkel 7 | Artikkel 6 |
| Artikkel 8 | Artikkel 7 |
| Artiklid 9–13 | Artiklid 9–13 |
| — | Artikkel 14 |
| Artikkel 14 | Artikkel 15 |
| I lisa 1. osa punkt 1 | — |
| I lisa 1. osa punkti 2 alapunkt a | I lisa 1. osa punkt 1 |
| I lisa 1. osa punkti 2 alapunkt b | — |
| I lisa 1. osa punkt 3 | I lisa 1. osa punkt 2 |
| — | I lisa 1. osa punkt 3 |
| I lisa 2. osa punktid 1–3 | I lisa 2. osa punktid 1–3 |
| — | I lisa 2. osa punkt 4 |
| I lisa 2. osa punkt 4 | I lisa 2. osa punkt 5 |
| I lisa 3. osa | I lisa 3. osa |
| II lisa 1. osa | II lisa 1. osa punkt 1 |
| — | II lisa 1. osa punktid 2 ja 3 |
| II lisa 2. ja 3. osa | II lisa 2. ja 3. osa |
| III ja IV lisa | III ja IV lisa |
| — | V lisa |

Määrus (EÜ) nr 958/2007 (EKP/2007/8)

Käesolev määrus

Artiklid 1 ja 2

Artiklid 1 ja 2

Artikkel 3

Artikkel 8

Artikkel 4

Artikkel 3

Artikkel 5

Artikkel 4

Artikkel 6

Artikkel 5

Artikkel 7

Artikkel 6

Artikkel 8

Artikkel 7

Artiklid 9–13

Artiklid 9–13

—

Artikkel 14

Artikkel 14

Artikkel 15

I lisa 1. osa punkt 1

—

I lisa 1. osa punkti 2 alapunkt a

I lisa 1. osa punkt 1

I lisa 1. osa punkti 2 alapunkt b

—

I lisa 1. osa punkt 3

I lisa 1. osa punkt 2

—

I lisa 1. osa punkt 3

I lisa 2. osa punktid 1–3

I lisa 2. osa punktid 1–3

—

I lisa 2. osa punkt 4

I lisa 2. osa punkt 4

I lisa 2. osa punkt 5

I lisa 3. osa

I lisa 3. osa

II lisa 1. osa

II lisa 1. osa punkt 1

—

II lisa 1. osa punktid 2 ja 3

II lisa 2. ja 3. osa

II lisa 2. ja 3. osa

III ja IV lisa

III ja IV lisa

—

V lisa

---

| 7.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 297/94 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 297/94

---

EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) nr 1074/2013,

18. oktoober 2013,

statistikaaruandluse nõuete kohta postipankadele, mis võtavad vastu hoiuseid euroala residentidest mitterahaloomeasutustelt

(uuesti sõnastatud)

(EKP/2013/39)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 5,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga 14. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1027/2006 statistikaaruandluse nõuete kohta seoses postipankadega, mis võtavad vastu hoiuseid euroala residentidest mitterahaloomeasutustelt (EKP/2006/8) (2) tuleb oluliselt muuta, eelkõige võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta, (3) ning see tuleb selguse huvides uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga 14. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1027/2006 statistikaaruandluse nõuete kohta seoses postipankadega, mis võtavad vastu hoiuseid euroala residentidest mitterahaloomeasutustelt (EKP/2006/8) (2) tuleb oluliselt muuta, eelkõige võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta, (3) ning see tuleb selguse huvides uuesti sõnastada.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõikes 1 sätestatakse, et EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks on Euroopa Keskpangal (EKP) õigus riikide keskpankade (RKPd) abiga koguda vaadeldavalt andmeid esitavalt üldkogumilt statistilist teavet Euroopa Keskpankade Süsteemi ülesannete täitmiseks vajalikul määral. Artikli 2 lõike 2 punkti b kohaselt hõlmab vaadeldav andmeid esitav üldkogum postipangad (post office giro institution), kui see on vajalik EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks rahandus- ja finantsstatistika valdkonnas. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõikes 1 sätestatakse, et EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks on Euroopa Keskpangal (EKP) õigus riikide keskpankade (RKPd) abiga koguda vaadeldavalt andmeid esitavalt üldkogumilt statistilist teavet Euroopa Keskpankade Süsteemi ülesannete täitmiseks vajalikul määral. Artikli 2 lõike 2 punkti b kohaselt hõlmab vaadeldav andmeid esitav üldkogum postipangad (post office giro institution), kui see on vajalik EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks rahandus- ja finantsstatistika valdkonnas.

| (3) | Postipankade andmete kogumise eesmärgiks on anda EKP-le piisavad statistilised andmed postipankade allsektori finantstegevuse kohta liikmesriikides, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid”), mida käsitletakse ühtse majandusterritooriumina. |
| --- | --- |

(3)

Postipankade andmete kogumise eesmärgiks on anda EKP-le piisavad statistilised andmed postipankade allsektori finantstegevuse kohta liikmesriikides, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid”), mida käsitletakse ühtse majandusterritooriumina.

| (4) | Vastavalt Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aasta. määruse (EL) nr 1071/2013 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (4) artikli 3 lõikele 1 koosneb andmeid esitav üldkogum selle määruse tähenduses euroala liikmesriikides resideerivatest rahaloomeasutustest. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aasta. määruse (EL) nr 1071/2013 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (4) artikli 3 lõikele 1 koosneb andmeid esitav üldkogum selle määruse tähenduses euroala liikmesriikides resideerivatest rahaloomeasutustest.

| (5) | Euroala rahaagregaadid ja nende vastaskirjed on arvutatud peamiselt määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) kohaselt kogutud rahaloomeasutuste bilansiandmete alusel. Samas ei hõlma euroala rahaagregaadid mitte ainult rahaloomeasutuste rahalisi kohustusi euroala residentidest mitterahaloomeasutuste (v.a keskvalitsused) ees, vaid ka keskvalitsuse rahalisi kohustusi euroala residentidest mitterahaloomeasutuste (v.a keskvalitsused) ees. |
| --- | --- |

(5)

Euroala rahaagregaadid ja nende vastaskirjed on arvutatud peamiselt määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) kohaselt kogutud rahaloomeasutuste bilansiandmete alusel. Samas ei hõlma euroala rahaagregaadid mitte ainult rahaloomeasutuste rahalisi kohustusi euroala residentidest mitterahaloomeasutuste (v.a keskvalitsused) ees, vaid ka keskvalitsuse rahalisi kohustusi euroala residentidest mitterahaloomeasutuste (v.a keskvalitsused) ees.

| (6) | Mõnes euroala liikmesriigis ei kuulu postipangad vastavalt määrusega (EL) nr 549/2013 kehtestatud läbivaadatud Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemile (edaspidi „ESA 2010”) keskvalitsuse sektorisse ja nad ei ole seotud piiranguga võtta vastu hoiuseid ainult oma riigikassade nimel, vaid võivad võtta hoiuseid ka nende endi nimel. |
| --- | --- |

(6)

Mõnes euroala liikmesriigis ei kuulu postipangad vastavalt määrusega (EL) nr 549/2013 kehtestatud läbivaadatud Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemile (edaspidi „ESA 2010”) keskvalitsuse sektorisse ja nad ei ole seotud piiranguga võtta vastu hoiuseid ainult oma riigikassade nimel, vaid võivad võtta hoiuseid ka nende endi nimel.

| (7) | Hoiuseid vastu võtvate postipankade tegevus on selles osas sarnane rahaloomeasutuste tegevusega. Mõlemat tüüpi asutuste suhtes peaksid seetõttu kehtima ühesugused statistikaaruandluse nõuded niivõrd, kui need nõuded on asjakohased nende äritegevuse suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Hoiuseid vastu võtvate postipankade tegevus on selles osas sarnane rahaloomeasutuste tegevusega. Mõlemat tüüpi asutuste suhtes peaksid seetõttu kehtima ühesugused statistikaaruandluse nõuded niivõrd, kui need nõuded on asjakohased nende äritegevuse suhtes.

| (8) | On vaja tagada ühtlustatud kohtlemine ja kindlustada postipankade vastu võetud hoiuste statistilise teabe kättesaadavus. |
| --- | --- |

(8)

On vaja tagada ühtlustatud kohtlemine ja kindlustada postipankade vastu võetud hoiuste statistilise teabe kättesaadavus.

| (9) | Kohaldada tuleb konfidentsiaalse statistilise teabe kaitse ja kasutamise kohta nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 8 sätestatud standardeid. |
| --- | --- |

(9)

Kohaldada tuleb konfidentsiaalse statistilise teabe kaitse ja kasutamise kohta nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 8 sätestatud standardeid.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 7 lõike 1 kohaselt on EKP-l õigus kohaldada sanktsioone andmeesitajate suhtes, kes ei täida EKP määrustes või otsustes sätestatud statistikaaruandluse nõudeid, |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 7 lõike 1 kohaselt on EKP-l õigus kohaldada sanktsioone andmeesitajate suhtes, kes ei täida EKP määrustes või otsustes sätestatud statistikaaruandluse nõudeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „andmeesitajad ja resident” esinevad tähenduses, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 1; |
| --- | --- |

1)

„andmeesitajad ja resident” esinevad tähenduses, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 1;

| 2) | „postipank” – postiasutus, mis kuulub sektorisse „kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted” (ESA 2010 sektor 11) ja mis lisaks postiteenustele võtab vastu hoiuseid euroala residentidest mitterahaloomeasutustelt eesmärgiga pakkuda oma hoiustajatele rahaülekandeteenuseid; |
| --- | --- |

2)

„postipank” – postiasutus, mis kuulub sektorisse „kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted” (ESA 2010 sektor 11) ja mis lisaks postiteenustele võtab vastu hoiuseid euroala residentidest mitterahaloomeasutustelt eesmärgiga pakkuda oma hoiustajatele rahaülekandeteenuseid;

| 3) | „asjaomane riigi keskpank” – selle euroala liikmesriigi keskpank, mille resident on vastav postipank. |
| --- | --- |

3)

„asjaomane riigi keskpank” – selle euroala liikmesriigi keskpank, mille resident on vastav postipank.

Artikkel 2

Tegelik andmeid esitav üldkogum

1.   Tegelik andmeid esitav üldkogum koosneb euroala liikmesriikide territooriumil asuvatest postipankadest.

2.   EKP juhatus võib koostada ja pidada nimekirja postipankadest, kelles suhtes kohaldatakse käesolevat määrust. Riikide keskpangad ja EKP võimaldavad asjaomasele postipangale juurdepääsu nimekirjale ja selle ajakohastustele kohasel viisil, sealhulgas elektrooniliselt, interneti kaudu või paberkandjal, kui asjaomane postipank seda taotleb. Nimekiri on lihtsalt teadmiseks, kuid EKP ei kohalda ühegi postipanga suhtes sanktsioone, kui viimane kättesaadav nimekiri oli ebaõige ja postipank ei täitnud statistikaaruandluse nõudeid, kuna tugines heauskselt ebaõigele nimekirjale.

3.   Riikide keskpangad võivad teha erandeid käesoleva määruse alusel postipankade suhtes kohaldatavatest statistikaaruandluse nõuetest, kui nõutavat statistilist teavet kogutakse muudest kättesaadavatest allikatest. Riikide keskpangad kontrollivad selle tingimuse täitmist aegsasti, et iga aasta alguses saaks vajaduse korral teha erandeid või tühistada need kokkuleppel EKPga.

Artikkel 3

Statistikaaruandluse nõuded

1.   Tegelik andmeid esitav üldkogum esitab asjaomasele riigi keskpangale igal kuul statistilise teabe, mis hõlmab nende bilansi kuulõpupositsioone.

2.   Käesoleva määruse alusel nõutav statistiline teave hõlmab postipanga enda nimel toimuvat äritegevust ning on sätestatud I ja II lisas.

3.   Käesoleva määruse alusel nõutav statistiline teave esitatakse andmete edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja läbivaatamist käsitlevate miinimumnõuete kohaselt, mis on sätestatud III lisas.

4.   Riikide keskpangad määravad ja rakendavad riigisiseseid nõudeid arvestades aruandluskorra, mida tegelik andmeid esitav üldkogum peab järgima. Riikide keskpangad tagavad, et see aruandluskord annab käesoleva määrusega nõutava statistilise teabe ja võimaldab kontrollida III lisas määratletud andmete edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja läbivaatamist käsitlevate miinimumnõuete täitmist.

Artikkel 4

Ühinemised, jagunemised ja ümberkujundamised

Ühinemise, jagunemise või muu ümberkujundamise puhul, mis võib mõjutada andmeesitaja statistikakohustuste täitmist, teatab vastav andmeesitaja pärast sellise toimingu läbiviimise kavatsuse avalikustamist ja mõistliku aja jooksul enne selle toimumist asjaomasele riigi keskpangale käesolevas määruses sätestatud statistikaaruandluse nõuete täitmise kavandatava korra.

Artikkel 5

Tähtajalisus

Riikide keskpangad edastavad artikli 3 lõigete 1 ja 2 alusel esitatud statistilise teabe EKP-le andmetega hõlmatud kuule järgneva kuu 15. tööpäeva lõpuks. Riikide keskpangad otsustavad, millal nad peavad andmeesitajatelt andmed saama, et seda tähtaega järgida.

Artikkel 6

Statistikaaruandluse raamatupidamiseeskirjad

1.   Arvestades lõigetes 2 ja 3 sätestatut, on käesolevale määrusele vastava aruandluse jaoks postipankade poolt järgitavad raamatupidamisreeglid need, millega rakendatakse riigis nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude finantsasutuste raamatupidamise ja konsolideeritud aastaaruannete kohta, (5) ja kõik muud kohaldatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid.

2.   Hoiustega seonduvad kohustused ja laenud esitatakse nimiväärtuses kuu lõpu seisuga. Hoiustega seonduvate kohustuste ja laenude andmeid ei tasaarvestata mis tahes muu vara või kohustustega.

3.   Kõik finantsvarad ja kohustused esitatakse statistikaaruannetes brutosummana, ilma et see piiraks euroala liikmesriikides kehtivate raamatupidamistavade ja tasaarvelduseeskirjade kohaldamist.

4.   Riikide keskpangad võivad lubada proviseeritud laenude aruandlust, millest on maha arvatud eraldised, ja esitada aruannetes ostetud laenud soetamisel kokkulepitud hinnaga, kui vastavat aruandlusviisi kohaldatakse kõikidele residentidest andmeesitajatele.

Artikkel 7

Statistilise teabe kontrollimine ja kohustuslik kogumine

Riikide keskpangad kasutavad oma õigust kontrollida või kohustuslikus korras koguda teavet, mille andmeesitajad peavad esitama vastavalt käesolevale määrusele, ilma et see piiraks EKP õigust seda ise teha. Riikide keskpangad kasutavad seda õigust eelkõige siis, kui tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse kuuluv postipank ei täida III lisas määratletud andmete edastamise, täpsuse, mõistete vastavuse ja andmete parandamise miinimumnõudeid.

Artikkel 8

Aruandluse algus

Aruandlus algab kuuandmetega 2014. aasta detsembri kohta.

Artikkel 9

Kehtetuks tunnistamine

1.   Määrus (EÜ) nr 1027/2006 (EKP/2006/8) tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.

2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse kooskõlas vastavustabeliga lisas IV.

Artikkel 10

Lõppsätted

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Frankfurt Maini ääres, 18. oktoober 2013

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  ELT L 184, 6.7.2006, lk 12.

2

(3)  ELT L 174, 26.6.2013, lk 1.

3

(4)  Vt käesoleva ELT lk 1.

4

(5)  EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1.

5

---

I LISA

STATISTIKAARUANDLUSE NÕUDED

Image

---

II LISA

STATISTIKAARUANDLUSE NÕUETEGA SEOTUD MÄÄRATLUSED

Statistiline konsolideerimine ühe riigi territooriumi piires

Postipangad konsolideerivad statistilistel eesmärkidel oma kõigi sama riigi territooriumil asuvate osakondade (registreeritud või peakontor ja/või filiaalid) tegevuse. Statistilistel eesmärkidel ei ole lubatud konsolideerida eri riike käsitlevaid statistilisi andmeid.

| a) | Kui emaettevõtja ja tema tütarettevõtjad on samas liikmesriigis asuvad postipangad, võib emaettevõtja konsolideerida oma statistilistes aruannetes nende tütarettevõtjate tegevuse. |
| --- | --- |

a)

Kui emaettevõtja ja tema tütarettevõtjad on samas liikmesriigis asuvad postipangad, võib emaettevõtja konsolideerida oma statistilistes aruannetes nende tütarettevõtjate tegevuse.

| b) | Kui postipangal on filiaale, mis asuvad teiste euroala liikmesriikide territooriumil, peab konkreetses euroala liikmesriigis asuv registreeritud või peakontor käsitlema positsioone kõigi nende filiaalide suhtes nagu positsioone muude euroala liikmesriikide residentide suhtes. Samuti peab konkreetses euroala liikmesriigis asuv filiaal käsitlema oma positsioone teiste euroala liikmesriikide territooriumil asuvate registreeritud või peakontori või muude sama asutuse filiaalide suhtes nagu positsioone muude euroala liikmesriikide residentide suhtes. |
| --- | --- |

b)

Kui postipangal on filiaale, mis asuvad teiste euroala liikmesriikide territooriumil, peab konkreetses euroala liikmesriigis asuv registreeritud või peakontor käsitlema positsioone kõigi nende filiaalide suhtes nagu positsioone muude euroala liikmesriikide residentide suhtes. Samuti peab konkreetses euroala liikmesriigis asuv filiaal käsitlema oma positsioone teiste euroala liikmesriikide territooriumil asuvate registreeritud või peakontori või muude sama asutuse filiaalide suhtes nagu positsioone muude euroala liikmesriikide residentide suhtes.

| c) | Kui postipangal on filiaale, mis asuvad väljaspool euroala liikmesriikide territooriumi, peab konkreetses euroala liikmesriigis asuv registreeritud või peakontor käsitlema positsioone kõigi nende filiaalide suhtes nagu positsioone välismaailma residentide suhtes. Samuti käsitleb konkreetses euroala liikmesriigis asuv filiaal oma positsioone väljaspool euroala liikmesriikide territooriumi asuvate registreeritud või peakontori või muude sama asutuse filiaalide suhtes nagu positsioone välismaailma residentide suhtes. |
| --- | --- |

c)

Kui postipangal on filiaale, mis asuvad väljaspool euroala liikmesriikide territooriumi, peab konkreetses euroala liikmesriigis asuv registreeritud või peakontor käsitlema positsioone kõigi nende filiaalide suhtes nagu positsioone välismaailma residentide suhtes. Samuti käsitleb konkreetses euroala liikmesriigis asuv filiaal oma positsioone väljaspool euroala liikmesriikide territooriumi asuvate registreeritud või peakontori või muude sama asutuse filiaalide suhtes nagu positsioone välismaailma residentide suhtes.

Sektorite määratlused

Sektorite klassifitseerimine põhineb ESA 2010 standardil. Euroala liikmesriikide territooriumil asuvad postipankadest tehingupooled määratletakse vastavalt nende riigisisesele klassifikatsioonile sektorite või asutuste kaupa kooskõlas EKPs peetava statistilise nimekirjaga ning juhisega klientide statistilise liigituse kohta, mis on esitatud EKP käsiraamatus „Monetary financial institutions and markets statistics sector manual: Guidance for the statistical classification of customers”.

Tabel

Sektorite määratlused

| Sektor | Määratlus |
| --- | --- |
| Rahaloomeasutused | RAd määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artikli 1 tähenduses. Sektor hõlmab RKPd, liidu õigusaktidega määratud krediidiasutused, rahaturufondid, muud finantsasutused, mille äritegevus seisneb üksustelt, mis ei ole rahaloomeasutused, hoiuste ja/või nende lähedaste asendajate vastuvõtmises ning vähemalt majanduslikus mõttes oma arvel ja nimel laenuandmises ja/või väärtpaberitesse investeerimises, ning e-raha asutused, kes e-raha emiteerides sisuliselt tegelevad finantsvahendusega. |
| Valitsemissektor | Valitsemissektor (S.13) koosneb institutsionaalsetest üksustest, mis on turuvälised tootjad, mille toodang on mõeldud individuaalseks ja kollektiivseks tarbimiseks, ning mida finantseeritakse kohustuslikest maksetest, mida teevad teistesse sektoritesse kuuluvad üksused, ja institutsionaalsetest üksustest, mille põhitegevuseks on rahvatulu ja rikkuse ümberjaotamine (ESA 2010, punktid 2.111–2.113). |
| Keskvalitsus (S.1311) (ESA 2010, punkt 2.114) | See allsektor hõlmab kõiki riigi administratiivseid üksusi ja teisi keskasutusi, mille pädevus ulatub tavaliselt üle kogu majandusterritooriumi, v.a riiklike sotsiaalkindlustusfondide juhtimine. |
| Osariigi/liidumaa valitsus | See allsektor (S.1312) koosneb avaliku halduse üksustest, mis on eraldiseisvad institutsionaalsed üksused ja viivad ellu mõningaid valitsemissektori funktsioone, v.a riiklike sotsiaalkindlustusfondide juhtimine, allpool keskvalitsuse tasandit ning ülevalpool kohaliku omavalitsuse tasandit (ESA 2010, punkt 2.115). |
| Kohalik omavalitsus | See allsektor (S.1313) hõlmab selliste avaliku halduse asutuste liike, mille pädevus laieneb ainult majandusterritooriumi kohalikule osale, v.a riiklike sotsiaalkindlustusfondide kohalikud asutused (ESA 2010, punkt 2.116). |
| Riiklikud sotsiaalkindlustusfondid | Sotsiaalkindlustusfondide allsektor (S.1314) hõlmab kesktasandi, osariigi/liidumaa ja kohalikke institutsionaalseid üksusi, mis tegelevad peamiselt sotsiaaltoetuste pakkumisega ja vastavad järgmisele kahele kriteeriumile: a) seaduse või muu õigusnormi kohaselt on teatavatel rahvastiku rühmadel kohustus osaleda sotsiaalkindlustuse skeemis või maksta osamakseid ning b) valitsemissektor vastutab institutsiooni juhtimise eest, kehtestades või heaks kiites osamaksed ja sotsiaaltoetused sõltumatult oma rollist järelevalvet teostava organi või tööandjana (ESA 2010, punkt 2.117). |
| Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid | Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid, on määratletud määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) (investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta) artiklis 1. See allsektor hõlmab avatud investeerimisfonde, v.a rahaturufonde, mis investeerivad finants- ja/või mittefinantsvaradesse, kui eesmärgiks on avalikkuselt kaasatud kapitali investeerimine. |
| Muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad | Allsektor „Muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide” (S.125) hõlmab kõiki finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mis tegelevad peamiselt finantsvahendusega, võttes institutsionaalsete üksuste ees kohustusi muul kujul kui raha, hoiused, investeerimisfondide aktsiad/osakud või seoses kindlustus-, pensioni- ja muude standardsete tagatisskeemidega (ESA 2010, punktid 2.86–2.94).
  Finantsvahenduse abiettevõtete allsektor (S.126) hõlmab kõiki finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mis tegelevad peamiselt finantsvahendusega tihedalt seotud tegevusega, kuid mis ei ole ise finantsvahendajad. Sellesse allsektorisse kuuluvad ka peakontorid, mille kõik tütarettevõtjad või enamik neist on finantsinstitutsioonid (ESA 2010, punktid 2.95–2.97).
  Varasid hoidvate finantsasutuste ja laenuandjate allsektor (S.127) hõlmab kõiki finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mis ei tegele finantsvahendusega ega osuta finantsabiteenuseid ning mille puhul enamiku nende vara või kohustustega ei kaubelda avatud turgudel. See allsektor hõlmab valdusettevõtted, mis hoiavad tütarettevõtete grupi aktsiaid või osakuid kontrollitasemel ning mille peamine tegevus on omada gruppi, pakkumata mis tahes muid teenuseid ettevõtetele, milles vara hoitakse, st nad ei halda ega juhi teisi üksusi (ESA 2010, punktid 2.98–2.99). |
| Kindlustusseltsid (ESA 2010, punktid 2.100-2.104) | Kindlustusseltside allsektor (S. 128) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb riskide koondamisest peamiselt otsekindlustuse või edasikindlustuse kujul (ESA 2010, punktid 2.100–2.104). |
| Pensionifondid | Pensionifondide allsektor (S. 129) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb kindlustatud isikute sotsiaalsete riskide ja vajaduste koondamisest (sotsiaalkindlustus). Pensionifondid kui sotsiaalkindlustusskeemid pakuvad sissetulekut pensionile jäämisel ning sageli hüvitisi surma ja puude korral (ESA 2010, punktid 2.105–2.110). |
| Mittefinantsettevõtted | Mittefinantsettevõtete sektor (S.11) koosneb institutsionaalsetest üksustest, mis on iseseisvad juriidilised isikud ja turutootjad ning tegelevad peamiselt kaupade tootmise ja mittefinantsteenuste osutamisega. Sellesse sektorisse kuuluvad ka kvaasikorporatiivsed mittefinantsettevõtted (ESA 2010, punktid 2.45–2.54). |
| Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid | Kodumajapidamiste sektor (S.14) hõlmab üksikisikuid või üksikisikute rühmasid kui tarbijaid ning kui ettevõtjaid, kes toodavad turukaupu ning osutavad mittefinants- ja finantsteenuseid (turutootjad), tingimusel et kaupade tootmise ja teenuste osutamisega ei tegele eraldiseisvad üksused, mida käsitatakse kvaasikorporatiivsete ettevõtetena. Siia kuuluvad ka üksikisikud või üksikisikute rühmad, kes toodavad kaupu ja osutavad mittefinantsteenuseid vaid enda lõpptarbeks. Kodumajapidamiste sektor hõlmab füüsilisest isikust ettevõtjad ning ühingud, millel puudub juriidiline staatus (v.a need, mida käsitatakse kvaasikorporatiivsete ettevõtetena) ja mis on turutootjad (ESA 2010, punktid 2.118–2.128).
  Kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sektor (S.15) koosneb kasumitaotluseta institutsioonidest, mis on eraldiseisvad juriidilised isikud, kes teenindavad kodumajapidamisi ning on turuvälised eratootjad. Nende peamised ressursid on kodumajapidamiste kui tarbijate vabatahtlikud rahalised või mitterahalised maksed, valitsemissektori tehtavad maksed ja omanditulu (ESA 2010, punktid 2.129–2.130). |

Sektor

Määratlus

Rahaloomeasutused

RAd määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artikli 1 tähenduses. Sektor hõlmab RKPd, liidu õigusaktidega määratud krediidiasutused, rahaturufondid, muud finantsasutused, mille äritegevus seisneb üksustelt, mis ei ole rahaloomeasutused, hoiuste ja/või nende lähedaste asendajate vastuvõtmises ning vähemalt majanduslikus mõttes oma arvel ja nimel laenuandmises ja/või väärtpaberitesse investeerimises, ning e-raha asutused, kes e-raha emiteerides sisuliselt tegelevad finantsvahendusega.

Valitsemissektor

Valitsemissektor (S.13) koosneb institutsionaalsetest üksustest, mis on turuvälised tootjad, mille toodang on mõeldud individuaalseks ja kollektiivseks tarbimiseks, ning mida finantseeritakse kohustuslikest maksetest, mida teevad teistesse sektoritesse kuuluvad üksused, ja institutsionaalsetest üksustest, mille põhitegevuseks on rahvatulu ja rikkuse ümberjaotamine (ESA 2010, punktid 2.111–2.113).

Keskvalitsus (S.1311) (ESA 2010, punkt 2.114)

See allsektor hõlmab kõiki riigi administratiivseid üksusi ja teisi keskasutusi, mille pädevus ulatub tavaliselt üle kogu majandusterritooriumi, v.a riiklike sotsiaalkindlustusfondide juhtimine.

Osariigi/liidumaa valitsus

See allsektor (S.1312) koosneb avaliku halduse üksustest, mis on eraldiseisvad institutsionaalsed üksused ja viivad ellu mõningaid valitsemissektori funktsioone, v.a riiklike sotsiaalkindlustusfondide juhtimine, allpool keskvalitsuse tasandit ning ülevalpool kohaliku omavalitsuse tasandit (ESA 2010, punkt 2.115).

Kohalik omavalitsus

See allsektor (S.1313) hõlmab selliste avaliku halduse asutuste liike, mille pädevus laieneb ainult majandusterritooriumi kohalikule osale, v.a riiklike sotsiaalkindlustusfondide kohalikud asutused (ESA 2010, punkt 2.116).

Riiklikud sotsiaalkindlustusfondid

Sotsiaalkindlustusfondide allsektor (S.1314) hõlmab kesktasandi, osariigi/liidumaa ja kohalikke institutsionaalseid üksusi, mis tegelevad peamiselt sotsiaaltoetuste pakkumisega ja vastavad järgmisele kahele kriteeriumile: a) seaduse või muu õigusnormi kohaselt on teatavatel rahvastiku rühmadel kohustus osaleda sotsiaalkindlustuse skeemis või maksta osamakseid ning b) valitsemissektor vastutab institutsiooni juhtimise eest, kehtestades või heaks kiites osamaksed ja sotsiaaltoetused sõltumatult oma rollist järelevalvet teostava organi või tööandjana (ESA 2010, punkt 2.117).

Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid

Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid, on määratletud määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) (investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta) artiklis 1. See allsektor hõlmab avatud investeerimisfonde, v.a rahaturufonde, mis investeerivad finants- ja/või mittefinantsvaradesse, kui eesmärgiks on avalikkuselt kaasatud kapitali investeerimine.

Muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad

Allsektor „Muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide” (S.125) hõlmab kõiki finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mis tegelevad peamiselt finantsvahendusega, võttes institutsionaalsete üksuste ees kohustusi muul kujul kui raha, hoiused, investeerimisfondide aktsiad/osakud või seoses kindlustus-, pensioni- ja muude standardsete tagatisskeemidega (ESA 2010, punktid 2.86–2.94).

Finantsvahenduse abiettevõtete allsektor (S.126) hõlmab kõiki finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mis tegelevad peamiselt finantsvahendusega tihedalt seotud tegevusega, kuid mis ei ole ise finantsvahendajad. Sellesse allsektorisse kuuluvad ka peakontorid, mille kõik tütarettevõtjad või enamik neist on finantsinstitutsioonid (ESA 2010, punktid 2.95–2.97).

Varasid hoidvate finantsasutuste ja laenuandjate allsektor (S.127) hõlmab kõiki finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mis ei tegele finantsvahendusega ega osuta finantsabiteenuseid ning mille puhul enamiku nende vara või kohustustega ei kaubelda avatud turgudel. See allsektor hõlmab valdusettevõtted, mis hoiavad tütarettevõtete grupi aktsiaid või osakuid kontrollitasemel ning mille peamine tegevus on omada gruppi, pakkumata mis tahes muid teenuseid ettevõtetele, milles vara hoitakse, st nad ei halda ega juhi teisi üksusi (ESA 2010, punktid 2.98–2.99).

Kindlustusseltsid (ESA 2010, punktid 2.100-2.104)

Kindlustusseltside allsektor (S. 128) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb riskide koondamisest peamiselt otsekindlustuse või edasikindlustuse kujul (ESA 2010, punktid 2.100–2.104).

Pensionifondid

Pensionifondide allsektor (S. 129) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb kindlustatud isikute sotsiaalsete riskide ja vajaduste koondamisest (sotsiaalkindlustus). Pensionifondid kui sotsiaalkindlustusskeemid pakuvad sissetulekut pensionile jäämisel ning sageli hüvitisi surma ja puude korral (ESA 2010, punktid 2.105–2.110).

Mittefinantsettevõtted

Mittefinantsettevõtete sektor (S.11) koosneb institutsionaalsetest üksustest, mis on iseseisvad juriidilised isikud ja turutootjad ning tegelevad peamiselt kaupade tootmise ja mittefinantsteenuste osutamisega. Sellesse sektorisse kuuluvad ka kvaasikorporatiivsed mittefinantsettevõtted (ESA 2010, punktid 2.45–2.54).

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Kodumajapidamiste sektor (S.14) hõlmab üksikisikuid või üksikisikute rühmasid kui tarbijaid ning kui ettevõtjaid, kes toodavad turukaupu ning osutavad mittefinants- ja finantsteenuseid (turutootjad), tingimusel et kaupade tootmise ja teenuste osutamisega ei tegele eraldiseisvad üksused, mida käsitatakse kvaasikorporatiivsete ettevõtetena. Siia kuuluvad ka üksikisikud või üksikisikute rühmad, kes toodavad kaupu ja osutavad mittefinantsteenuseid vaid enda lõpptarbeks. Kodumajapidamiste sektor hõlmab füüsilisest isikust ettevõtjad ning ühingud, millel puudub juriidiline staatus (v.a need, mida käsitatakse kvaasikorporatiivsete ettevõtetena) ja mis on turutootjad (ESA 2010, punktid 2.118–2.128).

Kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sektor (S.15) koosneb kasumitaotluseta institutsioonidest, mis on eraldiseisvad juriidilised isikud, kes teenindavad kodumajapidamisi ning on turuvälised eratootjad. Nende peamised ressursid on kodumajapidamiste kui tarbijate vabatahtlikud rahalised või mitterahalised maksed, valitsemissektori tehtavad maksed ja omanditulu (ESA 2010, punktid 2.129–2.130).

Instrumentide kategooriate määratlused

| 1. | Tabelis on esitatud üksikasjalik standardne instrumentide kategooriate kirjeldus, mille RKPd võtavad üle riigisiseselt kohaldatavate kategooriate jaoks käesoleva määruse kohaselt. Tabel ei ole üksikute finantsinstrumentide nimekiri ja kirjeldused ei ole ammendavad. Mõisted osutavad ESA 2010-le. |
| --- | --- |

1.

Tabelis on esitatud üksikasjalik standardne instrumentide kategooriate kirjeldus, mille RKPd võtavad üle riigisiseselt kohaldatavate kategooriate jaoks käesoleva määruse kohaselt. Tabel ei ole üksikute finantsinstrumentide nimekiri ja kirjeldused ei ole ammendavad. Mõisted osutavad ESA 2010-le.

| 2. | Algne tähtaeg tähendab finantsinstrumendi kindlaksmääratud kehtivusaega, enne mille möödumist ei saa seda instrumenti lõpetada (nt võlakirjad) või kui ennetähtaegse lõpetamisega kaasneb teatav sanktsioon (nt mõned hoiuseliigid). Etteteatamisaeg on periood, mis algab kuupäeval, kui omanik teatab kavatsusest instrument lõpetada, ning lõpeb kuupäeval, mil omanikul on õigus see sularahasse konverteerida, ilma et tema suhtes rakendataks sanktsioone. Finantsinstrumente liigitatakse etteteatamisaja järgi ainult juhul, kui neil puudub kokkulepitud tähtaeg. |
| --- | --- |

2.

Algne tähtaeg tähendab finantsinstrumendi kindlaksmääratud kehtivusaega, enne mille möödumist ei saa seda instrumenti lõpetada (nt võlakirjad) või kui ennetähtaegse lõpetamisega kaasneb teatav sanktsioon (nt mõned hoiuseliigid). Etteteatamisaeg on periood, mis algab kuupäeval, kui omanik teatab kavatsusest instrument lõpetada, ning lõpeb kuupäeval, mil omanikul on õigus see sularahasse konverteerida, ilma et tema suhtes rakendataks sanktsioone. Finantsinstrumente liigitatakse etteteatamisaja järgi ainult juhul, kui neil puudub kokkulepitud tähtaeg.

| 3. | Finantsnõudeid saab eristada selle järgi, kas need on vabalt kaubeldavad või mitte. Nõue on vabalt kaubeldav, kui selle omandiõigus võib üleandmise või indossamendi või – tuletisinstrumentide puhul – tasaarvestuse teel täielikult ühelt üksuselt teisele üle minna. Kuigi iga finantsinstrumendiga on potentsiaalselt võimalik kaubelda, on vabalt kaubeldavad instrumendid ette nähtud kauplemiseks reguleeritud väärtpaberiturul või „börsiväliselt”, kuigi tegelik kauplemine ei ole vabalt kaubeldavuse vajalik tingimus. |
| --- | --- |

3.

Finantsnõudeid saab eristada selle järgi, kas need on vabalt kaubeldavad või mitte. Nõue on vabalt kaubeldav, kui selle omandiõigus võib üleandmise või indossamendi või – tuletisinstrumentide puhul – tasaarvestuse teel täielikult ühelt üksuselt teisele üle minna. Kuigi iga finantsinstrumendiga on potentsiaalselt võimalik kaubelda, on vabalt kaubeldavad instrumendid ette nähtud kauplemiseks reguleeritud väärtpaberiturul või „börsiväliselt”, kuigi tegelik kauplemine ei ole vabalt kaubeldavuse vajalik tingimus.

Igakuise koondbilansi instrumentide kategooriate üksikasjalik kirjeldus

VARADE KATEGOORIAD

| Kategooria | Peamiste omaduste kirjeldus |
| --- | --- |
| 1. | Sularaha |

Kategooria

Peamiste omaduste kirjeldus

1.

Sularaha

Ringluses olevad euro ja välisriikide pangatähed ja mündid, mida tavaliselt kasutatakse maksete tegemiseks

| 2. | Laenud |
| --- | --- |

2.

Laenud

Finantsvarad, mis tekivad kui võlausaldajad laenavad vahendeid võlgnikele, mida ei tõendata dokumentidega või mida tõendavad mittekaubeldavad dokumendid. See kirje hõlmab ka andmeesitajate hoiuseid.

See kirje hõlmab:

| a) | hoiused vastavalt määratlusele kohustuste kategoorias 5; |
| --- | --- |

a)

hoiused vastavalt määratlusele kohustuste kategoorias 5;

| b) | lootusetud laenud, mida ei ole veel tagasi makstud või kustutatud
  Selliste laenude kogusumma, mille tagasimaksmine on hilinenud või mille tagasimaksmisvõimalused on osaliselt või täielikult takistatud vastavalt makseviivituse määratlusele määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 178; |
| --- | --- |

b)

lootusetud laenud, mida ei ole veel tagasi makstud või kustutatud

Selliste laenude kogusumma, mille tagasimaksmine on hilinenud või mille tagasimaksmisvõimalused on osaliselt või täielikult takistatud vastavalt makseviivituse määratlusele määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 178;

| c) | mittekaubeldavad võlaväärtpaberid
  Võlaväärtpaberid, mis ei ole vabalt kaubeldavad ja millega ei saa kaubelda järelturul; |
| --- | --- |

c)

mittekaubeldavad võlaväärtpaberid

Võlaväärtpaberid, mis ei ole vabalt kaubeldavad ja millega ei saa kaubelda järelturul;

| d) | kaubeldavad laenud
  Laenud, mis on tegelikult muutunud vabalt kaubeldavaks, liigitatakse varade kirje „laenud” alla juhul, kui puuduvad tõendid nendega järelturul kauplemise kohta. Muul juhul tuleb need liigitada võlaväärtpaberiteks (kategooria 3); |
| --- | --- |

d)

kaubeldavad laenud

Laenud, mis on tegelikult muutunud vabalt kaubeldavaks, liigitatakse varade kirje „laenud” alla juhul, kui puuduvad tõendid nendega järelturul kauplemise kohta. Muul juhul tuleb need liigitada võlaväärtpaberiteks (kategooria 3);

| e) | allutatud võlg hoiuste või laenude kujul
  Allutatud võlainstrumendid annavad emiteerinud asutuse vastu allutatud nõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded (nt hoiused/laenud) on rahuldatud, andes neile mõne omakapitali omaduse. Statistilistel eesmärkidel kuulub allutatud võlg kategooriasse „laenud” või „võlaväärtpaberid” vastavalt asjaomase finantsinstrumendi laadile. Kui kogu postipankade allutatud võlg esitatakse ühe arvuna, tuleb see arv esitada varade kirjes „võlaväärtpaberid” sel põhjusel, et allutatud võlg esineb enamasti väärtpaberite, mitte laenude kujul; |
| --- | --- |

e)

allutatud võlg hoiuste või laenude kujul

Allutatud võlainstrumendid annavad emiteerinud asutuse vastu allutatud nõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded (nt hoiused/laenud) on rahuldatud, andes neile mõne omakapitali omaduse. Statistilistel eesmärkidel kuulub allutatud võlg kategooriasse „laenud” või „võlaväärtpaberid” vastavalt asjaomase finantsinstrumendi laadile. Kui kogu postipankade allutatud võlg esitatakse ühe arvuna, tuleb see arv esitada varade kirjes „võlaväärtpaberid” sel põhjusel, et allutatud võlg esineb enamasti väärtpaberite, mitte laenude kujul;

| f) | nõuded pöördrepotehingute alusel või väärtpaberite laen sularaha tagatisel
  Andmeesitajate poolt kindlaks määratud hinnaga (koos kohustusega osta samad või samalaadsed väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinna eest tagasi) müüdud väärtpaberite eest saadud sularaha vastaskirje, või väärtpaberite laen sularaha tagatisel. |
| --- | --- |

f)

nõuded pöördrepotehingute alusel või väärtpaberite laen sularaha tagatisel

Andmeesitajate poolt kindlaks määratud hinnaga (koos kohustusega osta samad või samalaadsed väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinna eest tagasi) müüdud väärtpaberite eest saadud sularaha vastaskirje, või väärtpaberite laen sularaha tagatisel.

Järgmist kirjet ei käsitata laenuna:

| | usalduse alusel antud laenud |
| --- | --- |

usalduse alusel antud laenud

| | Usalduse alusel antud laenud, st usalduslaenud on laenud, mis tehakse ühe osapoole nimel (edaspidi „usaldusisik”) kolmanda osapoole eest (edaspidi „soodustatud isik”). Statistilistel eesmärkidel ei kirjendata usalduse alusel antud laene usaldusisiku bilansis, kui rahaliste vahendite omamise riskid ja tulud jäävad soodustatud isikule. Omamise riskid ja tulud jäävad soodustatud isikule, kui: a) soodustatud isik võtab endale laenu krediidiriski, st usaldusisik vastutab ainult laenu administratiivse haldamise eest; või b) soodustatud isiku investeering on garanteeritud kaotuste vastu, kui usaldusisik peaks likvideerimisele minema, st usalduse alusel antav laen ei ole osa usaldusisiku varadest, mida võib pankroti korral jaotada. |
| --- | --- |

Usalduse alusel antud laenud, st usalduslaenud on laenud, mis tehakse ühe osapoole nimel (edaspidi „usaldusisik”) kolmanda osapoole eest (edaspidi „soodustatud isik”). Statistilistel eesmärkidel ei kirjendata usalduse alusel antud laene usaldusisiku bilansis, kui rahaliste vahendite omamise riskid ja tulud jäävad soodustatud isikule. Omamise riskid ja tulud jäävad soodustatud isikule, kui: a) soodustatud isik võtab endale laenu krediidiriski, st usaldusisik vastutab ainult laenu administratiivse haldamise eest; või b) soodustatud isiku investeering on garanteeritud kaotuste vastu, kui usaldusisik peaks likvideerimisele minema, st usalduse alusel antav laen ei ole osa usaldusisiku varadest, mida võib pankroti korral jaotada.

| 3. | Võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

3.

Võlaväärtpaberid

Võlaväärtpaberid, mis on võlga tõendavad kaubeldavad finantsinstrumendid, millega tavaliselt järelturul vabalt kaubeldakse või mida võib turul tasaarvestada ning mis ei anna omanikule emiteeriva asutuse suhtes mingeid omandiõigusi.

See kirje hõlmab:

| a) | väärtpaberid, mille omanikul on tingimusteta õigus saada kindlaksmääratud või lepingus ettenähtud tasu kupongimaksete ja/või nimetatud kindla summana teataval kuupäeval või teatavatel kuupäevadel või alates emiteerimisel kindlaksmääratud kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

väärtpaberid, mille omanikul on tingimusteta õigus saada kindlaksmääratud või lepingus ettenähtud tasu kupongimaksete ja/või nimetatud kindla summana teataval kuupäeval või teatavatel kuupäevadel või alates emiteerimisel kindlaksmääratud kuupäevast;

| b) | laenud, mis on muutunud reguleeritud turul kaubeldavaks, st kaubeldavad laenud, tingimusel et on olemas tõendid järelturul kauplemise kohta, sealhulgas turutegijate olemasolu ja finantsvara sagedase noteeringu kohta, nagu ostu-müügikursi vahe. Kui see ei ole nii, tuleb need liigitada varade kirje „laenud” alla (vt ka „kaubeldavad laenud” kategooria 2 alapunktis d); |
| --- | --- |

b)

laenud, mis on muutunud reguleeritud turul kaubeldavaks, st kaubeldavad laenud, tingimusel et on olemas tõendid järelturul kauplemise kohta, sealhulgas turutegijate olemasolu ja finantsvara sagedase noteeringu kohta, nagu ostu-müügikursi vahe. Kui see ei ole nii, tuleb need liigitada varade kirje „laenud” alla (vt ka „kaubeldavad laenud” kategooria 2 alapunktis d);

| c) | allutatud võlg võlakirjade kujul (vt ka kategooria 2 alapunktis e „allutatud võlg hoiuste või laenude kujul”). |
| --- | --- |

c)

allutatud võlg võlakirjade kujul (vt ka kategooria 2 alapunktis e „allutatud võlg hoiuste või laenude kujul”).

Väärtpaberid, mis on välja laenatud väärtpaberite laenuksandmise tehingu alusel või müüdud tagasiostu lepingu alusel, jäävad esialgse omaniku bilanssi (ja neid ei kajastata ajutise omaniku bilansis), kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte ainult võimalus. Kui ajutine omandaja müüb saadud väärtpaberid, tuleb müük kajastada otsese väärtpaberitehinguna ja kanda ajutise omandaja bilanssi väärtpaberiportfelli negatiivse positsioonina.

| 3a/3b | Võlaväärtpaberid, mille algne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat |
| --- | --- |

3a/3b

Võlaväärtpaberid, mille algne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

Need kirjed hõlmavad:

| a) | kaubeldavad võlaväärtpaberid, mille algne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat; |
| --- | --- |

a)

kaubeldavad võlaväärtpaberid, mille algne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat;

| b) | laenud, mis on muutunud väärtpaberiturul kaubeldavaks, st kaubeldavad laenud, mis on liigitatud võlaväärtpaberiteks ja mille algne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat; |
| --- | --- |

b)

laenud, mis on muutunud väärtpaberiturul kaubeldavaks, st kaubeldavad laenud, mis on liigitatud võlaväärtpaberiteks ja mille algne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat;

| c) | allutatud võlg võlaväärtpaberi kujul, mille algne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat. |
| --- | --- |

c)

allutatud võlg võlaväärtpaberi kujul, mille algne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat.

| 4. | Rahaturufondide aktsiad/ osakud |
| --- | --- |

4.

Rahaturufondide aktsiad/ osakud

See varade kirje hõlmab rahaturufondide aktsiaid / osakuid (vt määratlust määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) I lisa 1. osa 2. jaos).

KOHUSTUSTE KATEGOORIAD

| Kategooria | Peamiste omaduste kirjeldus |
| --- | --- |
| 5. | Hoiused |

Kategooria

Peamiste omaduste kirjeldus

5.

Hoiused

Summad (hoiused või muud), mida andmeesitajad võlgnevad kreeditoridele ning mis vastavad omadustele, mis on kirjeldatud määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) I lisa 1. osa 2. jaos. Aruandluskava puhul jaotatakse see kategooria üleööhoiusteks, kokkulepitud tähtajaga hoiusteks ja lõpetatavateks hoiusteks.

| a) | Hoiused ja laenud
  „Hoiused” hõlmavad ka „laene” kui postipankade kohustusi. Põhimõtteliselt on laenud postipankadele laekunud summad, mis ei ole „hoiuste” kujul. ESA 2010 eristab „laene” ja „hoiuseid” algatava osapoole alusel, st kui see on laenuvõtja, on tegu laenuga, kui aga võlausaldaja, on tegu hoiusega. Aruandlusvormil ei tunnistata „laene” eraldi kategooriana bilansi kohustuste poolel. Selle asemel tuleb võlad, mida peetakse „laenudeks”, liigitada eristamata kirjesse „hoiustega seonduvad kohustused”, kui neid ei esinda kaubeldavad instrumendid. See vastab eespool esitatud „hoiustega seonduvate kohustuste” määratlusele. Laenud postipankadele, mis on liigitatud kui „hoiustega seonduvad kohustused” tuleb liigendada vastavalt aruandluskava nõuetele alajaotustesse, st sektori, instrumendi, vääringu ja tähtaja kaupa. Andmeesitajate saadud sündikaatlaenud kuuluvad käesolevasse kategooriasse. |
| --- | --- |

a)

Hoiused ja laenud

„Hoiused” hõlmavad ka „laene” kui postipankade kohustusi. Põhimõtteliselt on laenud postipankadele laekunud summad, mis ei ole „hoiuste” kujul. ESA 2010 eristab „laene” ja „hoiuseid” algatava osapoole alusel, st kui see on laenuvõtja, on tegu laenuga, kui aga võlausaldaja, on tegu hoiusega. Aruandlusvormil ei tunnistata „laene” eraldi kategooriana bilansi kohustuste poolel. Selle asemel tuleb võlad, mida peetakse „laenudeks”, liigitada eristamata kirjesse „hoiustega seonduvad kohustused”, kui neid ei esinda kaubeldavad instrumendid. See vastab eespool esitatud „hoiustega seonduvate kohustuste” määratlusele. Laenud postipankadele, mis on liigitatud kui „hoiustega seonduvad kohustused” tuleb liigendada vastavalt aruandluskava nõuetele alajaotustesse, st sektori, instrumendi, vääringu ja tähtaja kaupa. Andmeesitajate saadud sündikaatlaenud kuuluvad käesolevasse kategooriasse.

| b) | Mittekaubeldavad võlainstrumendid
  Andmeesitajate emiteeritud mittekaubeldavad võlainstrumendid liigitatakse üldiselt kirjesse „hoiustega seonduvad kohustused”. Andmeesitajate emiteeritud mittekaubeldavad instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks ümber liigitada „võlaväärtpaberiteks”. |
| --- | --- |

b)

Mittekaubeldavad võlainstrumendid

Andmeesitajate emiteeritud mittekaubeldavad võlainstrumendid liigitatakse üldiselt kirjesse „hoiustega seonduvad kohustused”. Andmeesitajate emiteeritud mittekaubeldavad instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks ümber liigitada „võlaväärtpaberiteks”.

| c) | Tagatishoiused
  Tuletislepingute alusel tehtud tagatishoiused (tagatised) tuleks liigitada „hoiustega seonduvate kohustuste” hulka, kui nad esindavad postipankades deponeeritud sularahatagatist ja kui nad jäävad deponeerija omandiks ning makstakse lepingu lõppemisel deponeerijale tagasi. Põhimõtteliselt tuleks andmeesitaja saadud tagatised liigitada ainult „hoiustega seonduvateks kohustusteks” määral, mil postipangale edastatakse vahendeid, mis on vabalt kättesaadavad edasilaenamiseks; kui postipanga saadud tagatise osa tuleb edasi anda teisele tuletisturul osalejale, nt arvelduskojale, tuleks „hoiustega seonduvateks kohustusteks” liigitada põhimõtteliselt ainult postipanga käsutusse jääv osa. Kehtiva turutava keerukus võib muuta raskeks tegelikult tagasimakstavate tagatiste identifitseerimise, sest mitmesugust tüüpi tagatisi pannakse eristamata samale kontole, või postipangale edasilaenatavaid varasid andvate tagatiste identifitseerimise. Sellistel juhtudel võib need tagatised liigitada „muude kohustuste” või „hoiustega seonduvate kohustuste” alla. |
| --- | --- |

c)

Tagatishoiused

Tuletislepingute alusel tehtud tagatishoiused (tagatised) tuleks liigitada „hoiustega seonduvate kohustuste” hulka, kui nad esindavad postipankades deponeeritud sularahatagatist ja kui nad jäävad deponeerija omandiks ning makstakse lepingu lõppemisel deponeerijale tagasi. Põhimõtteliselt tuleks andmeesitaja saadud tagatised liigitada ainult „hoiustega seonduvateks kohustusteks” määral, mil postipangale edastatakse vahendeid, mis on vabalt kättesaadavad edasilaenamiseks; kui postipanga saadud tagatise osa tuleb edasi anda teisele tuletisturul osalejale, nt arvelduskojale, tuleks „hoiustega seonduvateks kohustusteks” liigitada põhimõtteliselt ainult postipanga käsutusse jääv osa. Kehtiva turutava keerukus võib muuta raskeks tegelikult tagasimakstavate tagatiste identifitseerimise, sest mitmesugust tüüpi tagatisi pannakse eristamata samale kontole, või postipangale edasilaenatavaid varasid andvate tagatiste identifitseerimise. Sellistel juhtudel võib need tagatised liigitada „muude kohustuste” või „hoiustega seonduvate kohustuste” alla.

| d) | Sihtotstarbelised saldod
  Siseriikliku tava kohaselt liigitatakse „sihtotstarbelised saldod”, mis on seotud nt liisinglepingutega, kas hoiustega seonduvateks kohustusteks kirje „kokkulepitud tähtajaga hoiused” või kirje „etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused” all vastavalt asjakohase lepingu tähtajale või sätetele. |
| --- | --- |

d)

Sihtotstarbelised saldod

Siseriikliku tava kohaselt liigitatakse „sihtotstarbelised saldod”, mis on seotud nt liisinglepingutega, kas hoiustega seonduvateks kohustusteks kirje „kokkulepitud tähtajaga hoiused” või kirje „etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused” all vastavalt asjakohase lepingu tähtajale või sätetele.

Järgmist kirjet ei käsitata hoiusena:

usalduse alusel saadud varasid (hoiuseid) ei esitata postipanga statistilises bilansis (vt „Usalduse alusel antud laenud” kategoorias 2).

| 5.1. | Üleööhoiused |
| --- | --- |

5.1.

Üleööhoiused

Hoiused, mis on sularahasse konverteeritavad ja/või mida on võimalik nõudmisel üle kanda pangatšekiga, panga maksekorraldusega, deebetkandega või samalaadsete vahendite abil ilma oluliste viivituste, piirangute või sanktsioonideta. See kirje hõlmab:

| a) | saldod (intressi kandvad või mitte), mida on võimalik oluliste sanktsioonide või piiranguteta sularahasse konverteerida nõudmise korral kohe või nõude esitamisele järgneva tööpäeva lõpuks, kuid mis ei ole ülekantavad; |
| --- | --- |

a)

saldod (intressi kandvad või mitte), mida on võimalik oluliste sanktsioonide või piiranguteta sularahasse konverteerida nõudmise korral kohe või nõude esitamisele järgneva tööpäeva lõpuks, kuid mis ei ole ülekantavad;

| b) | saldod (intressi kandvad või mitte), mis esindavad ettemakstud summasid seoses „riistvarapõhise” või „tarkvarapõhise” e-rahaga, nt ettemaksekaardid; |
| --- | --- |

b)

saldod (intressi kandvad või mitte), mis esindavad ettemakstud summasid seoses „riistvarapõhise” või „tarkvarapõhise” e-rahaga, nt ettemaksekaardid;

| c) | laenud, mis tuleb tagasi maksta laenu andmise päevale järgneva tööpäeva lõpuks. |
| --- | --- |

c)

laenud, mis tuleb tagasi maksta laenu andmise päevale järgneva tööpäeva lõpuks.

| 5.2. | Kokkulepitud tähtajaga hoiused |
| --- | --- |

5.2.

Kokkulepitud tähtajaga hoiused

Mitteülekantavad hoiused, mida ei saa enne kokkulepitud tähtaega sularahasse konverteerida või mida saab enne kokkulepitud tähtaega sularahasse konverteerida ainult juhul, kui omaniku suhtes rakendatakse teatavaid sanktsioone. See kirje hõlmab ka riiklikult reguleeritavaid säästuhoiuseid, kui tähtajaga seotud kriteerium ei ole asjakohane; need tuleb liigitada tähtaja vööndisse „üle kaheaastase tähtajaga”. Automaatselt pikenevad finantstooted tuleb liigitada varaseima tähtaja järgi. Kuigi kokkulepitud tähtajaga hoiustel võib olla võimalus varasemaks lõpetamiseks pärast etteteatamist või need võivad olla lõpetatavad teatavate sanktsioonidega, ei loeta neid omadusi liigitamise puhul asjakohaseks.

| 5.2a/5.2b. | Hoiused kokkulepitud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ning kuni kaks aastat |
| --- | --- |

5.2a/5.2b.

Hoiused kokkulepitud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ning kuni kaks aastat

Siia kuulub iga tähtaja alajaotuses järgmine:

| a) | hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat, mis ei ole ülekantavad ja mida ei saa enne kõnealuse tähtaja möödumist sularahasse konverteerida; |
| --- | --- |

a)

hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat, mis ei ole ülekantavad ja mida ei saa enne kõnealuse tähtaja möödumist sularahasse konverteerida;

| b) | hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat, mis ei ole ülekantavad, kuid mille võib etteteatamisel lõpetada enne kõnealuse tähtaja möödumist; pärast etteteatamist tuleks need hoiused liigitada 5.3a alla; |
| --- | --- |

b)

hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat, mis ei ole ülekantavad, kuid mille võib etteteatamisel lõpetada enne kõnealuse tähtaja möödumist; pärast etteteatamist tuleks need hoiused liigitada 5.3a alla;

| c) | hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat, mis ei ole ülekantavad, kuid mille võib nõudmise korral teatavate sanktsioonidega lõpetada; |
| --- | --- |

c)

hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat, mis ei ole ülekantavad, kuid mille võib nõudmise korral teatavate sanktsioonidega lõpetada;

| d) | tagatismaksed, mis tehakse kuni ühe / ühe kuni kahe aasta jooksul lõpetatava tuletisinstrumendi lepingu alusel ja mis esindavad krediidiriskiga seoses antud sularahatagatist, kuid mis jäävad deponeerija omandisse ja makstakse talle lepingu lõpetamisel tagasi; |
| --- | --- |

d)

tagatismaksed, mis tehakse kuni ühe / ühe kuni kahe aasta jooksul lõpetatava tuletisinstrumendi lepingu alusel ja mis esindavad krediidiriskiga seoses antud sularahatagatist, kuid mis jäävad deponeerija omandisse ja makstakse talle lepingu lõpetamisel tagasi;

| e) | laenud, mis on tõendatud kas mittekaubeldavate dokumentidega või ei ole dokumentidega tõendatud, algse tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat; |
| --- | --- |

e)

laenud, mis on tõendatud kas mittekaubeldavate dokumentidega või ei ole dokumentidega tõendatud, algse tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat;

| f) | postipankade emiteeritud mittekaubeldavad võlakirjad, mille algne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat; |
| --- | --- |

f)

postipankade emiteeritud mittekaubeldavad võlakirjad, mille algne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat;

| g) | postipankade emiteeritud allutatud võlg hoiuste või laenude kujul, mille algne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat. |
| --- | --- |

g)

postipankade emiteeritud allutatud võlg hoiuste või laenude kujul, mille algne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat.

| 5.3. | Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused |
| --- | --- |

5.3.

Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused

Mitteülekantavad hoiused, millel puudub kokkulepitud tähtaeg ning mida ei saa sularahasse konverteerida ilma etteteatamisajata, millele eelneval ajal ei ole võimalik neid sularahasse konverteerida või rakendatakse sel juhul sanktsioone. Need hõlmavad hoiuseid, mida võib küll olla õiguslikult võimalik nõudmise korral lõpetada, kuid mille lõpetamise korral kohaldatakse siseriikliku praktika kohaselt sanktsioone ja piiranguid (liigitatakse kuni kolmekuulise tähtaja vööndisse), ning investeeringute kontosid, millel puudub etteteatamisaeg või kokkulepitud tähtaeg, kuid mille väljavõtmise suhtes kehtivad piirangud (liigitatakse tähtaja vööndisse „üle kolmekuulise tähtajaga”).

| 5.3a. | Kuni kolmekuulise etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused |
| --- | --- |

5.3a.

Kuni kolmekuulise etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused

See kirje hõlmab:

| a) | kindlaksmääratud tähtajata hoiused, mida saab välja võtta ainult kuni kolmekuulise etteteatamisajaga; kui hoiust on võimalik lõpetada enne kõnealust etteteatamisaega (või isegi nõudmise korral), kohaldatakse sanktsiooni; ja |
| --- | --- |

a)

kindlaksmääratud tähtajata hoiused, mida saab välja võtta ainult kuni kolmekuulise etteteatamisajaga; kui hoiust on võimalik lõpetada enne kõnealust etteteatamisaega (või isegi nõudmise korral), kohaldatakse sanktsiooni; ja

| b) | kindlaksmääratud tähtajaga hoiused, mis ei ole ülekantavad, kuid mille ennetähtaegseks lõpetamiseks on esitatud avaldus vähem kui kolme kuu jooksul. |
| --- | --- |

b)

kindlaksmääratud tähtajaga hoiused, mis ei ole ülekantavad, kuid mille ennetähtaegseks lõpetamiseks on esitatud avaldus vähem kui kolme kuu jooksul.

Lisaks hõlmavad kuni kolmekuulise etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused mitteülekantavaid arveldushoiuseid ja muud liiki jaehoiuseid, mida võib küll olla õiguslikult võimalik nõudmise korral lõpetada, kuid mille väljavõtmise korral kohaldatakse olulisi sanktsioone.

---

III LISA

MIINIMUMNÕUDED, MIDA PEAB TÄITMA TEGELIK ANDMEID ESITAV ÜLDKOGUM

Euroopa Keskpanga (EKP) statistikaaruandluse nõuete täitmiseks peavad andmeesitajad täitma järgmisi miinimumnõudeid.

| 1. | Edastamise miinimumnõuded:






  a) | andmed tuleb edastada õigeaegselt ning järgides asjaomaste riikide keskpankade kehtestatud tähtaega; |
| --- | --- | --- |

1.

Edastamise miinimumnõuded:

a)

andmed tuleb edastada õigeaegselt ning järgides asjaomaste riikide keskpankade kehtestatud tähtaega;

| b) | statistilised aruanded tuleb esitada sellises vormis ja vormingus, mis vastab asjaomase riigi keskpanga kehtestatud andmete esitamise tehnilistele nõuetele; |
| --- | --- |

b)

statistilised aruanded tuleb esitada sellises vormis ja vormingus, mis vastab asjaomase riigi keskpanga kehtestatud andmete esitamise tehnilistele nõuetele;

| c) | andmeesitaja peab andma asjaomasele riigi keskpangale ühe või mitme kontaktisiku kontaktandmed; |
| --- | --- |

c)

andmeesitaja peab andma asjaomasele riigi keskpangale ühe või mitme kontaktisiku kontaktandmed;

| d) | tuleb järgida asjaomastele riikide keskpankadele andmete edastamise tehnilisi nõudeid. |
| --- | --- |

d)

tuleb järgida asjaomastele riikide keskpankadele andmete edastamise tehnilisi nõudeid.

| 2. | Täpsuse miinimumnõuded:






  a) | statistiline teave peab olema õige: tagada tuleb lineaarne vastavus (nt varad ja kohustused peavad olema tasakaalus, vahesummad kokku peavad vastama lõppsummadele); |
| --- | --- | --- |

2.

Täpsuse miinimumnõuded:

a)

statistiline teave peab olema õige: tagada tuleb lineaarne vastavus (nt varad ja kohustused peavad olema tasakaalus, vahesummad kokku peavad vastama lõppsummadele);

| b) | andmeesitajad peavad suutma anda teavet arengute kohta, mis ilmnevad edastatud andmetest; |
| --- | --- |

b)

andmeesitajad peavad suutma anda teavet arengute kohta, mis ilmnevad edastatud andmetest;

| c) | statistiline teave peab olema täielik ning selles ei tohi olla pidevaid ega struktuurilisi lünki; olemasolevate andmelünkade kohta tuleb asjaomastele riikide keskpankadele esitada teade ja selgitus ning täita lüngad niipea kui võimalik; |
| --- | --- |

c)

statistiline teave peab olema täielik ning selles ei tohi olla pidevaid ega struktuurilisi lünki; olemasolevate andmelünkade kohta tuleb asjaomastele riikide keskpankadele esitada teade ja selgitus ning täita lüngad niipea kui võimalik;

| d) | andmeesitajad peavad järgima proportsioone, ümardamise põhimõtteid ja kümnendkohti, mille asjaomane riigi keskpank on kehtestanud andmete tehniliseks edastamiseks. |
| --- | --- |

d)

andmeesitajad peavad järgima proportsioone, ümardamise põhimõtteid ja kümnendkohti, mille asjaomane riigi keskpank on kehtestanud andmete tehniliseks edastamiseks.

| 3. | Mõistete vastavuse miinimumnõuded:






  a) | statistiline teave peab vastama käesolevas määruses esitatud määratlustele ja liigitustele; |
| --- | --- | --- |

3.

Mõistete vastavuse miinimumnõuded:

a)

statistiline teave peab vastama käesolevas määruses esitatud määratlustele ja liigitustele;

| b) | kui nendest mõistetest ja liigitustest on kõrvale kaldutud, peavad andmeesitajad korrapäraselt kontrollima kasutatud meetme ja käesolevas määruses sätestatud meetme vahelist erinevust ja selle mõõtma; |
| --- | --- |

b)

kui nendest mõistetest ja liigitustest on kõrvale kaldutud, peavad andmeesitajad korrapäraselt kontrollima kasutatud meetme ja käesolevas määruses sätestatud meetme vahelist erinevust ja selle mõõtma;

| c) | andmeesitajad peavad suutma selgitada katkestusi edastatud andmetes võrreldes varasemate perioodide andmetega. |
| --- | --- |

c)

andmeesitajad peavad suutma selgitada katkestusi edastatud andmetes võrreldes varasemate perioodide andmetega.

| 4. | Andmete parandamise miinimumnõuded:
  tuleb järgida EKP ja asjaomase riigi keskpanga sätestatud andmete parandamise põhimõtteid ja korda. Korrapäraselt tehtavatest parandustest kõrvalekalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus. |
| --- | --- |

4.

Andmete parandamise miinimumnõuded:

tuleb järgida EKP ja asjaomase riigi keskpanga sätestatud andmete parandamise põhimõtteid ja korda. Korrapäraselt tehtavatest parandustest kõrvalekalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus.

---

IV LISA

Vastavustabel

| Määrus (EÜ) nr 1027/2006 (EKP/2006/8) | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artiklid 1–3 | Artiklid 1–3 |
| — | Artikkel 4 |
| Artikkel 4 | Artikkel 5 |
| Artikkel 5 | Artikkel 6 |
| Artikkel 6 | Artikkel 7 |
| — | Artikkel 8 |
| — | Artikkel 9 |
| Artikkel 7 | Artikkel 10 |
| I lisa | I lisa |

Määrus (EÜ) nr 1027/2006 (EKP/2006/8)

Käesolev määrus

Artiklid 1–3

Artiklid 1–3

—

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikkel 7

—

Artikkel 8

—

Artikkel 9

Artikkel 7

Artikkel 10

I lisa

I lisa

---

| 7.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 297/107 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 297/107

---

EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) nr 1075/2013,

18. oktoober 2013,

väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta

(uuesti sõnastatud)

(EKP/2013/40)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 5,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (1), eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kuna Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 24/2009 (väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta) (EKP/2008/30) (2) tuleb oluliselt muuta, eelkõige võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (3), tuleb määrus selguse huvides ümber sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Kuna Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 24/2009 (väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta) (EKP/2008/30) (2) tuleb oluliselt muuta, eelkõige võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (3), tuleb määrus selguse huvides ümber sõnastada.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõikes 1 sätestatakse, et EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks on Euroopa Keskpangal (EKP) õigus riikide keskpankade (RKPd) abiga koguda vaadeldavalt andmeid esitavalt üldkogumilt statistilist teavet Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannete täitmiseks vajalikul määral. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõike 2 punktist a tuleneb, et väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted (financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions) (edaspidi FVCd) kuuluvad andmeid esitava üldkogumi hulka EKP statistikaaruandluse nõuete täitmise eesmärgil, sh rahandus- ja finantsstatistika valdkonnas. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 3 kohaselt peab EKP kindlaks määrama tegeliku andmeid esitava üldkogumi vaadeldavas üldkogumis ja ta võib teatavad andmeesitajate klassid osaliselt või täielikult statistikaaruandluse nõudest vabastada. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõikes 1 sätestatakse, et EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks on Euroopa Keskpangal (EKP) õigus riikide keskpankade (RKPd) abiga koguda vaadeldavalt andmeid esitavalt üldkogumilt statistilist teavet Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannete täitmiseks vajalikul määral. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõike 2 punktist a tuleneb, et väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted (financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions) (edaspidi FVCd) kuuluvad andmeid esitava üldkogumi hulka EKP statistikaaruandluse nõuete täitmise eesmärgil, sh rahandus- ja finantsstatistika valdkonnas. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 3 kohaselt peab EKP kindlaks määrama tegeliku andmeid esitava üldkogumi vaadeldavas üldkogumis ja ta võib teatavad andmeesitajate klassid osaliselt või täielikult statistikaaruandluse nõudest vabastada.

| (3) | FVC andmete põhieesmärk on anda EKP-le piisav statistika FVCde allsektori finantstegevuse kohta ühtse majandusterritooriumina käsitletavates liikmesriikides, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid”). |
| --- | --- |

(3)

FVC andmete põhieesmärk on anda EKP-le piisav statistika FVCde allsektori finantstegevuse kohta ühtse majandusterritooriumina käsitletavates liikmesriikides, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid”).

| (4) | Võttes arvesse tihedat seost FVCde ja rahaloomeasutuste (RAd) väärtpaberistamise tegevuse vahel, on vajalik RAde ja FVCde ühetaoline, üksteist täiendav ja integreeritud aruandlus. Seetõttu tuleb käesoleva määruse alusel esitatavat statistilist teavet vaadelda koosmõjus RAde andmenõuetega väärtpaberistatud laenude kohta, mis on sätestatud Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1071/2013 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (4). |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse tihedat seost FVCde ja rahaloomeasutuste (RAd) väärtpaberistamise tegevuse vahel, on vajalik RAde ja FVCde ühetaoline, üksteist täiendav ja integreeritud aruandlus. Seetõttu tuleb käesoleva määruse alusel esitatavat statistilist teavet vaadelda koosmõjus RAde andmenõuetega väärtpaberistatud laenude kohta, mis on sätestatud Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1071/2013 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (4).

| (5) | Käesoleva määrusega kehtestatud FVCde ja RAde integreeritud statistikaaruandluse meetodite ning erandite eesmärgiks on andmeesitajate aruandluskoormuse vähendamine ning FVCde ja RAde statistikaaruandluse kattuvuste kõrvaldamine. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega kehtestatud FVCde ja RAde integreeritud statistikaaruandluse meetodite ning erandite eesmärgiks on andmeesitajate aruandluskoormuse vähendamine ning FVCde ja RAde statistikaaruandluse kattuvuste kõrvaldamine.

| (6) | RKPdel peaks olema võimalus vabastada FVCd aruandlusnõuetest, kui see on ebamõistlikult kulukas, võrreldes nendest saadava statistilise kasuga. |
| --- | --- |

(6)

RKPdel peaks olema võimalus vabastada FVCd aruandlusnõuetest, kui see on ebamõistlikult kulukas, võrreldes nendest saadava statistilise kasuga.

| (7) | Kuigi Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikli 34.1 alusel EKP poolt vastu võetud määrused ei anna mis tahes õigusi ega pane mis tahes kohustusi liikmesriikidele, mille rahaühik ei ole euro (edaspidi „euroalavälised liikmesriigid”), kohaldatakse EKPSi põhikirja artiklit 5 nii euroala kui ka euroalaväliste liikmesriikide suhtes. Määruse (EÜ) nr 2533/98 põhjenduses 17 osutatakse asjaolule, et EKPSi põhikirja artiklist 5 koosmõjus Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3 tuleneb kohustus kavandada ja võtta riigi tasandil kõik euroalaväliste liikmesriikide poolt kohaseks peetud meetmed statistika kogumiseks, mis on vajalikud EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks, ning teha statistika valdkonnas õigeaegselt ettevalmistusi, et saada euroala liikmesriikideks. |
| --- | --- |

(7)

Kuigi Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikli 34.1 alusel EKP poolt vastu võetud määrused ei anna mis tahes õigusi ega pane mis tahes kohustusi liikmesriikidele, mille rahaühik ei ole euro (edaspidi „euroalavälised liikmesriigid”), kohaldatakse EKPSi põhikirja artiklit 5 nii euroala kui ka euroalaväliste liikmesriikide suhtes. Määruse (EÜ) nr 2533/98 põhjenduses 17 osutatakse asjaolule, et EKPSi põhikirja artiklist 5 koosmõjus Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3 tuleneb kohustus kavandada ja võtta riigi tasandil kõik euroalaväliste liikmesriikide poolt kohaseks peetud meetmed statistika kogumiseks, mis on vajalikud EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks, ning teha statistika valdkonnas õigeaegselt ettevalmistusi, et saada euroala liikmesriikideks.

| (8) | Kohaldatakse konfidentsiaalse statistilise teabe kaitsele ja kasutamisele määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 8 sätestatud standardeid. |
| --- | --- |

(8)

Kohaldatakse konfidentsiaalse statistilise teabe kaitsele ja kasutamisele määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 8 sätestatud standardeid.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 7 lõike 1 kohaselt on EKP-l pädevus kohaldada sanktsioone nende andmeesitajate suhtes, kes ei täide EKP määrustest või otsustest tulenevaid statistikaaruandluse kohustusi, |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 7 lõike 1 kohaselt on EKP-l pädevus kohaldada sanktsioone nende andmeesitajate suhtes, kes ei täide EKP määrustest või otsustest tulenevaid statistikaaruandluse kohustusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „FVC” – ettevõtja, kes on asutatud liidu või riigi õiguse kohaselt järgmisel alusel:






  i) | lepinguõigus (ühine halduri poolt juhitud fond); |
| --- | --- | --- |

1)

„FVC” – ettevõtja, kes on asutatud liidu või riigi õiguse kohaselt järgmisel alusel:

i)

lepinguõigus (ühine halduri poolt juhitud fond);

| ii) | avatud investeerimisfondide õigus (trust law); |
| --- | --- |

ii)

avatud investeerimisfondide õigus (trust law);

| iii) | äriõigus (kui on tegemist aktsiaseltsi või osaühinguga); |
| --- | --- |

iii)

äriõigus (kui on tegemist aktsiaseltsi või osaühinguga);

| iv) | muu samalaadne mehhanism |
| --- | --- |

iv)

muu samalaadne mehhanism

ning kelle põhitegevus vastab järgmistele kriteeriumitele:

| a) | ta teeb või kavatseb teha ühe või mitu väärtpaberistamise tehingut ja tema struktuuri eesmärgiks on isoleerida ettevõtja maksekohustused algataja, kindlustusandja või edasikindlustusandja maksekohustustest ja |
| --- | --- |

a)

ta teeb või kavatseb teha ühe või mitu väärtpaberistamise tehingut ja tema struktuuri eesmärgiks on isoleerida ettevõtja maksekohustused algataja, kindlustusandja või edasikindlustusandja maksekohustustest ja

| b) | ta emiteerib või kavatseb emiteerida võlaväärtpabereid, muid võlainstrumente, väärtpaberistamise fondi osakuid ja/või tuletisinstrumente (edaspidi „rahastamisvahendid”) ja/või ta omab või võib omada õiguslikus või majanduslikus mõttes varasid, mis on alusavaraks rahastamisvahendite avalikul või suunatud emissioonil. |
| --- | --- |

b)

ta emiteerib või kavatseb emiteerida võlaväärtpabereid, muid võlainstrumente, väärtpaberistamise fondi osakuid ja/või tuletisinstrumente (edaspidi „rahastamisvahendid”) ja/või ta omab või võib omada õiguslikus või majanduslikus mõttes varasid, mis on alusavaraks rahastamisvahendite avalikul või suunatud emissioonil.

Mõiste ei hõlma järgmist:

| a) | rahaloomeasutused (RAd) määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artikli 1 tähenduses; |
| --- | --- |

a)

rahaloomeasutused (RAd) määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artikli 1 tähenduses;

| b) | investeerimisfondid (IFd) Euroopa Keskpanga 18. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 1073/2013 (investeerimisfondide varade ja kohustuste kohta) (EKP/2013/38) (5) artikli 1 tähenduses; |
| --- | --- |

b)

investeerimisfondid (IFd) Euroopa Keskpanga 18. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 1073/2013 (investeerimisfondide varade ja kohustuste kohta) (EKP/2013/38) (5) artikli 1 tähenduses;

| c) | kindlustusandjad ja edasikindlustusandjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ (kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II)) (6) artikli 13 tähenduses; |
| --- | --- |

c)

kindlustusandjad ja edasikindlustusandjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ (kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II)) (6) artikli 13 tähenduses;

| d) | alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad, kes juhivad ja/või turustavad alternatiivseid investeerimisfonde kooskõlas määratlusega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/61/EL (alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta) (7) artikli 4 lõikes 1 ning kes on hõlmatud direktiiviga 2011/61/EL selle artikli 2 kohaselt; |
| --- | --- |

d)

alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad, kes juhivad ja/või turustavad alternatiivseid investeerimisfonde kooskõlas määratlusega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/61/EL (alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta) (7) artikli 4 lõikes 1 ning kes on hõlmatud direktiiviga 2011/61/EL selle artikli 2 kohaselt;

| 2) | „väärtpaberistamine” (securitisation) – tehing või skeem, mille puhul üksus, mis on algatajast, kindlustusandjast või edasikindlustusandjast eraldatud ja mis on loodud või tegutseb asjaomase tehingu või skeemi eesmärgil, emiteerib rahastamisvahendeid investoritele, ja mille puhul esineb üks või enam järgmist asjaolu:






  a) | vara või varade kogum või selle osa kantakse üle üksusele, mis on algatajast eraldatud ja mis on loodud või tegutseb asjaomase tehingu või skeemi eesmärgil kas varade omandiõiguse või omandiosaluse üleandmisega algatajalt või muu osalemise kaudu; |
| --- | --- | --- |

2)

„väärtpaberistamine” (securitisation) – tehing või skeem, mille puhul üksus, mis on algatajast, kindlustusandjast või edasikindlustusandjast eraldatud ja mis on loodud või tegutseb asjaomase tehingu või skeemi eesmärgil, emiteerib rahastamisvahendeid investoritele, ja mille puhul esineb üks või enam järgmist asjaolu:

a)

vara või varade kogum või selle osa kantakse üle üksusele, mis on algatajast eraldatud ja mis on loodud või tegutseb asjaomase tehingu või skeemi eesmärgil kas varade omandiõiguse või omandiosaluse üleandmisega algatajalt või muu osalemise kaudu;

| b) | vara või varade kogumi või selle osa krediidirisk kantakse üle algatajast eraldatud ning asjaomase tehingu või skeemi eesmärgil loodud või tegutseva üksuse poolt emiteeritud rahastamisvahenditesse investeerijatele krediididerivaatide, tagatiste või muu samalaadse mehhanismi kaudu; |
| --- | --- |

b)

vara või varade kogumi või selle osa krediidirisk kantakse üle algatajast eraldatud ning asjaomase tehingu või skeemi eesmärgil loodud või tegutseva üksuse poolt emiteeritud rahastamisvahenditesse investeerijatele krediididerivaatide, tagatiste või muu samalaadse mehhanismi kaudu;

| c) | kindlustusriskid kantakse üle kindlustusandjalt või edasikindlustusandjalt eraldi üksusele, mis on loodud või tegutseb asjaomase tehingu või skeemi eesmärgil ning mille puhul nimetatud üksus täielikult finantseerib osutatud riski läbi rahastamisvahendite emissiooni ning osutatud rahastamisvahenditesse investeerijate huvid allutatakse nimetatud üksuse edasikindlustuskohustustele. |
| --- | --- |

c)

kindlustusriskid kantakse üle kindlustusandjalt või edasikindlustusandjalt eraldi üksusele, mis on loodud või tegutseb asjaomase tehingu või skeemi eesmärgil ning mille puhul nimetatud üksus täielikult finantseerib osutatud riski läbi rahastamisvahendite emissiooni ning osutatud rahastamisvahenditesse investeerijate huvid allutatakse nimetatud üksuse edasikindlustuskohustustele.

Kui sellised rahastamisvahendid emiteeritakse, ei kaasne sellega algataja, kindlustusandja või edasikindlustusandja maksekohustust;

| 3) | „algataja” (originator) – vara või varade kogumi ja/või vara või varade kogumi krediidiriski väärtpaberistamise struktuurile ülekandja; |
| --- | --- |

3)

„algataja” (originator) – vara või varade kogumi ja/või vara või varade kogumi krediidiriski väärtpaberistamise struktuurile ülekandja;

| 4) | „andmeesitaja” (reporting agent) – mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 tähenduses; |
| --- | --- |

4)

„andmeesitaja” (reporting agent) – mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 tähenduses;

| 5) | „resident” (resident) – mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 tähenduses. Käesoleva määruse eesmärgil ning juhul, kui juriidilisel isikul puudub mis tahes füüsiline mõõde, määratakse residentsus selle majandusterritooriumi alusel, mille õigusaktide alusel on üksus asutatud. Juhul kui üksust ei ole asutatud, kasutatakse kriteeriumina asukohta, s.o riik, mille õigusaktide alusel on üksus alustanud ja tegutseb; |
| --- | --- |

5)

„resident” (resident) – mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 tähenduses. Käesoleva määruse eesmärgil ning juhul, kui juriidilisel isikul puudub mis tahes füüsiline mõõde, määratakse residentsus selle majandusterritooriumi alusel, mille õigusaktide alusel on üksus asutatud. Juhul kui üksust ei ole asutatud, kasutatakse kriteeriumina asukohta, s.o riik, mille õigusaktide alusel on üksus alustanud ja tegutseb;

| 6) | „asjaomane RKP” (relevant NCB) – selle euroala liikmesriigi RKP, mille resident on asjaomane FVC; |
| --- | --- |

6)

„asjaomane RKP” (relevant NCB) – selle euroala liikmesriigi RKP, mille resident on asjaomane FVC;

| 7) | „tegevuse alustamine” (taking up business) – mis tahes tegevus, sh mis tahes ettevalmistavad meetmed, mis on seotud väärtpaberistamisega ega piirdu üksnes sellise üksuse asutamisega, mille puhul ei eeldata väärtpaberistamise tegevuse alustamist järgmise kuue kuu jooksul. Mis tahes tegevus, mida FVC alustab pärast väärtpaberistamise tegevuse prognoositavaks muutumist, tähendab tegevuse alustamist. |
| --- | --- |

7)

„tegevuse alustamine” (taking up business) – mis tahes tegevus, sh mis tahes ettevalmistavad meetmed, mis on seotud väärtpaberistamisega ega piirdu üksnes sellise üksuse asutamisega, mille puhul ei eeldata väärtpaberistamise tegevuse alustamist järgmise kuue kuu jooksul. Mis tahes tegevus, mida FVC alustab pärast väärtpaberistamise tegevuse prognoositavaks muutumist, tähendab tegevuse alustamist.

Artikkel 2

Andmeid esitav üldkogum

1.   FVCd, kes on euroala liikmesriigi residendid, moodustavad vaadeldava andmeid esitava üldkogumi. Vaadeldava andmeid esitava üldkogumi suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikes 2 sätestatud kohustusi.

2.   Tegeliku andmeid esitava üldkogumi moodustab vaadeldav andmeid esitav üldkogum, millest on välja arvatud need FVCd, kes on täielikult statistikaaruandluse nõuetest vabastatud artikli 5 lõike 1 punkti c alusel. Tegeliku andmeid esitava üldkogumi suhtes kohaldatakse artiklis 4 sätestatud statistikaaruandluse nõudeid, võttes arvesse artiklis 5 sätestatud erandeid. FVCd, kes peavad esitama oma aastaaruande artikli 5 lõike 3 alusel või kelle suhtes kohaldatakse ad hoc aruandluskohustust artikli 5 lõike 5 alusel, kuuluvad samuti tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse.

3.   Juhul kui FVC ei ole oma riigi seaduste kohaselt juriidiline isik, käsitatakse käesoleva määruse alusel andmeesitajatena FVC seaduslikke esindajaid või, nende puudumisel, isikuid, kes kohaldatavate riigi seaduste kohaselt vastutavad FVC tegevuse eest.

Artikkel 3

Statistilistel eesmärkidel koostatud FVCde nimekiri

1.   EKP juhatus koostab ja muudab statistilistel eesmärkidel peetavat selliste FVCde nimekirja, mis moodustavad käesoleva määruse kohaselt vaadeldava andmeid esitava üldkogumi. FVCd esitavad RKPdele andmed, mis tuleb RKPdele esitada kooskõlas 1. augusti 2007. aasta suunisega EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (8). RKPd ja EKP võimaldavad juurdepääsu nimekirjale ja selle ajakohastustele kohasel viisil, sh elektrooniliste vahenditega, interneti kaudu või asjaomaste andmeesitajate taotluse korral paberkandjal.

2.   FVC peab asjaomasele RKP-le oma olemasolust teatama ühe nädala jooksul alates FVC poolt tegevuse alustamisest, olenemata sellest, kas ta eeldab statistikaaruandluse kohustust käesoleva määruse alusel.

3.   Kui lõikes 1 osutatud nimekirja viimane kättesaadav elektrooniline versioon on ebatäpne, ei rakenda EKP sanktsioone ühegi andmeesitaja suhtes, kes ei ole oma statistikaaruandluse kohustust nõuetekohaselt täitnud, kui lõikes 2 osutatud nõue on täidetud ja andmeesitaja tugines ebatäpsele nimekirjale heauskselt.

Artikkel 4

Statistikaaruandluse kvartalinõuded ja aruandlusreeglid

1.   Tegelik andmeid esitav üldkogum esitab asjaomasele RKP-le andmed seisude, finantsvoogude ja FVCde varade ja kohustuste kustutamiste / väärtuse vähendamiste kohta kord kvartalis kooskõlas I ja II lisaga.

2.   RKPd võivad väärtpaberite kaupa (security-by-security basis) lõikes 1 sätestatud statistikaaruandluse nõuete täitmiseks vajalikku statistilist teavet FVCde poolt emiteeritud ja hoitavate väärtpaberite kohta koguda ulatuses, milles lõikes 1 osutatud andmeid saab tuletada vastavalt III lisas määratletud statistika miinimumnõuetele. Ilma, et see mõjutaks artiklis 6 sätestatud tähtajalisuse nõudeid, võivad RKPd nõuda väärtpaberite kaupa andmete esitamist FVCde poolt hoitavate võlaväärtpaberite finantsvoogude kohta ühe Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1011/2012 (EKP/2012/24) (9) I lisa 1. osa punktis 2 nimetatud meetodi põhjal.

3.   Ilma et see mõjutaks II lisas sätestatud aruandlusreegleid, tuleb aruandlus käesoleva määruse alusel kõikide FVCde varade ja kohustuste kohta esitada kooskõlas riigi õigusaktidega, millega võetakse üle nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (10). Vastavas riigi õigusaktis, millega võetakse üle nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljas direktiiv 78/660/EMÜ (mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid) (11), sätestatud raamatupidamisreegleid kohaldatakse nende FVCde suhtes, kes jäävad välja riigi selle õigusakti kohaldamisalast, millega võetakse üle direktiiv 86/635/EMÜ. Selliste FVCde suhtes, kes jäävad välja nende riigi õigusaktide kohaldamisalast, millega võetakse üle osutatud direktiivid, kohaldatakse mis tahes muid asjaomaseid riigi või rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid või tava.

4.   Juhul kui lõike 3 kohaselt tuleb instrumentide aruandlus esitada turuväärtuse meetodil, võivad RKPd vabastada FVCd instrumentide aruandluse esitamisest turuväärtuse meetodil, kui FVCde kulud oleksid ebamõistlikult suured. Sel juhul peavad FVCd kohaldama investoritele mõeldud aruannetes kasutatud hindamist.

5.   Juhul kui riigisisese turutava kohaselt on kättesaadavate andmete viitekuupäev kvartali sees, võivad RKPd lubada andmeesitajatel esitada neid kvartaliandmeid, kui andmed on võrreldavad ja arvesse võetakse olulisi finantsvooge, mis toimuvad selle kuupäeva ja kvartalilõpu vahel.

6.   Selle asemel, et esitada andmed lõikes 1 osutatud finantsvoogude kohta, võivad andmeesitajad kokkuleppel asjaomase RKPga esitada andmed ümberhindluskorrigeerimiste ja muude mahumuutuste kohta, mis võimaldavad RKP-l finantsvood tuletada.

7.   Lõikes 1 osutatud kustutamiste / väärtuse vähendamise kohta andmete esitamise asemel võib andmeesitaja kokkuleppel asjaomase RKPga esitada muud teavet, millest RKP saab tuletada nõutavad andmed kustutamiste / väärtuse vähendamise kohta.

Artikkel 5

Erandid

1.   RKPd võivad teha artiklis 4 sätestatud statistikaaruandluse nõuetest erandeid vastavalt järgmisele:

| a) | RKPd võivad teha FVCdele erandeid aruandluses laenude kohta, mis on antud euroala RAde poolt jaotustega tähtaja, sektori ja võlgniku residentsuse kaupa, kui RAd jätkavad väärtpaberistatud vara teenindamist määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) tähenduses. Need andmed esitatakse määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) kohaselt; |
| --- | --- |

a)

RKPd võivad teha FVCdele erandeid aruandluses laenude kohta, mis on antud euroala RAde poolt jaotustega tähtaja, sektori ja võlgniku residentsuse kaupa, kui RAd jätkavad väärtpaberistatud vara teenindamist määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) tähenduses. Need andmed esitatakse määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) kohaselt;

| b) | RKPd võivad teha erandeid I lisas sätestatud kõikidest statistikaaruandluse nõuetest, v.a kohustusest esitada kvartaalselt kvartalilõpu seisude andmed kogu vara kohta, juhul kui FVCd, kes esitavad andmeid varade ja kohustuste agregeeritud kvartalikonto jaoks, moodustavad vähemalt 95 % kõikidest FVCde varade seisudest igas euroala liikmesriigis. RKPd kontrollivad selle tingimuse täitmist õigeaegselt, et iga kalendriaasta alguses saaks vajaduse korral tehtud või tühistatud erandid jõustada; |
| --- | --- |

b)

RKPd võivad teha erandeid I lisas sätestatud kõikidest statistikaaruandluse nõuetest, v.a kohustusest esitada kvartaalselt kvartalilõpu seisude andmed kogu vara kohta, juhul kui FVCd, kes esitavad andmeid varade ja kohustuste agregeeritud kvartalikonto jaoks, moodustavad vähemalt 95 % kõikidest FVCde varade seisudest igas euroala liikmesriigis. RKPd kontrollivad selle tingimuse täitmist õigeaegselt, et iga kalendriaasta alguses saaks vajaduse korral tehtud või tühistatud erandid jõustada;

| c) | juhul kui artiklis 4 osutatud andmeid saab kooskõlas III lisas määratletud statistika miinimumnõuetega tuletada muudest statistika, avalikkuselt kogutavatest või järelevalvega seotud andmeallikatest, ilma et see mõjutaks punkte a ja b, võivad RKPd pärast EKPga konsulteerimist andmeesitajad täielikult või osaliselt I lisas sätestatud statistikaaruandluse nõuetest vabastada. |
| --- | --- |

c)

juhul kui artiklis 4 osutatud andmeid saab kooskõlas III lisas määratletud statistika miinimumnõuetega tuletada muudest statistika, avalikkuselt kogutavatest või järelevalvega seotud andmeallikatest, ilma et see mõjutaks punkte a ja b, võivad RKPd pärast EKPga konsulteerimist andmeesitajad täielikult või osaliselt I lisas sätestatud statistikaaruandluse nõuetest vabastada.

2.   Eelneval kokkuleppel asjaomase RKPga võivad FVCd soovi korral lõikes 1 osutatud erandeid mitte kasutada ja täita artiklis 4 sätestatud statistikaaruandluse nõudeid täielikult.

3.   Juhul kui FVC aastaaruanne ei ole avaldatud, peavad FVCd, kes kasutavad lõike 1 punktis c sätestatud erandit, esitama aastaaruande asjaomasele RKP-le kuue kuu jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu või varaseimal hetkel pärast seda kooskõlas kehtiva õiguskorraga riigis, kus FVC on resident. Asjaomane RKP teavitab FVCsid, kelle suhtes seda aruandluse nõuet kohaldatakse.

4.   Asjaomane RKP tühistab lõike 1 punktis c sätestatud erandi, kui andmed käesolevas määruses kirjeldatud statistikanõuetega võrreldaval alusel ei ole olnud asjaomasele RKP-le õigel ajal kättesaadavad kolmel järjestikusel aruandlusperioodil, olenemata sellest, kas tegemist oli FVC veaga. FVCd alustavad artiklis 4 sätestatud andmete aruandlusega hiljemalt kolm kuud pärast kuupäeva, mil asjaomane RKP on andmeesitajale teatanud erandi tühistamisest.

5.   Ilma et see piiraks lõiget 3, samuti käesoleva määruse nõuete täitmiseks, on RKPdel õigus esitada FVCdele, kellele on tehtud erand lõike 1 punkti c mõttes, ad hoc statistikaaruandluse nõudeid. FVCd peavad ad hoc nõutava teabe esitama 15 tööpäeva jooksul pärast asjaomase RKP taotlust.

Artikkel 6

Tähtajalisus

RKPd esitavad residendist FVCde positsioone hõlmavate varade ja kohustuste agregeeritud kuuandmed EKP-le 28. tööpäeva lõpuks pärast selle kvartali lõppu, mille kohta andmed esitatakse. RKPd kehtestavad tähtajad andmete saamiseks andmeesitajatelt.

Artikkel 7

Miinimumnõuded ja riigisisene aruandluskord

1.   Andmeesitajad peavad järgima nende suhtes kohaldatavaid statistikaaruandluse nõudeid, mis on kooskõlas III lisas sätestatud miinimumnõuetega edastamise, täpsuse, mõistete vastavuse ja paranduste kohta.

2.   RKPd määratlevad ja rakendavad riigi nõudeid arvestades aruandluskorda, mida tegelik andmeid esitav üldkogum peab järgima. RKPd tagavad, et see aruandluskord annab nõutava statistilise teabe ja võimaldab täpselt kontrollida III lisas sätestatud andmete edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja parandusi käsitlevate miinimumnõuete järgimist.

Artikkel 8

Kontrollimine ja sundkogumine

RKPdel on õigus kontrollida ja sundkoguda teavet, mida andmeesitajad esitavad käesoleva määruse alusel, ilma et see piiraks EKP õigust teostada neid õigusi ise. Seda õigust kasutavad RKPd eelkõige juhul, kui tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse kuuluv asutus ei täida käesoleva määruse III lisas sätestatud edastamise, täpsuse, mõistete vastavust ja andmete parandamist käsitlevaid miinimumnõudeid.

Artikkel 9

Aruandluse algus

1.   Aruandlus algab kvartaliandmetega alates 2014. aasta neljandast kvartalist.

2.   Pärast 31. detsembrit 2014 tegevust alustanud FVCd, kes esitavad andmeid esimest korda, esitavad kvartaliandmed alates väärtpaberistamise tegevuse alustamisest.

3.   FVCd, kes alustavad tegevust pärast euro kasutusele võtmist liikmesriigis pärast 31. detsembrit 2014, esitavad esimeses aruandluses kvartaliandmed alates vaatlusperioodist, mil liikmesriik euro kasutusele võttis. Vaatlusperioodi kohta, mil liikmesriik euro kasutusele võttis, esitavad FVCd ainult seisud.

Artikkel 10

Kehtetuks tunnistamine

1.   Määrus (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.

2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 11

Lõppsäte

Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Frankfurt Maini ääres, 18. oktoober 2013

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  ELT L 15, 20.1.2009, lk 1.

2

(3)  ELT L 174, 26.6.2013, lk 1.

3

(4)  Käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 73.

5

Euroopa Liidu Teataja

(6)  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

6

(7)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 1.

7

(8)  ELT L 341, 27.12.2007, lk 1.

8

(9)  ELT L 305, 1.11.2012, lk 6.

9

(10)  EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1.

10

(11)  EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11.

11

---

I LISA

STATISTIKAARUANDLUSE NÕUDED

Image

Image

---

II LISA

MÕISTED

1.   OSA

Instrumendiliikide määratlused

| 1. | Tabelis on esitatud üksikasjalik standardne instrumendiliikide ülevaade, mis riikide keskpangad (RKPd) võtavad üle riigisiseselt kohaldatavate liikide jaoks käesoleva määruse kohaselt. Tabel ei ole üksikute finantsinstrumentide nimekiri ja kirjeldused ei ole ammendavad. Mõistete puhul osutatakse määruses (EL) nr 549/2013 sätestatud Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemile (edaspidi „ESA 2010”). |
| --- | --- |

1.

Tabelis on esitatud üksikasjalik standardne instrumendiliikide ülevaade, mis riikide keskpangad (RKPd) võtavad üle riigisiseselt kohaldatavate liikide jaoks käesoleva määruse kohaselt. Tabel ei ole üksikute finantsinstrumentide nimekiri ja kirjeldused ei ole ammendavad. Mõistete puhul osutatakse määruses (EL) nr 549/2013 sätestatud Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemile (edaspidi „ESA 2010”).

| 2. | Mõne instrumendiliigi puhul peab esitama jaotuse tähtaegade kaupa. Siin peetakse silmas algset tähtaega (st tähtaeg emissiooni hetkel) ehk finantsinstrumendi kindlaksmääratud kehtivusaega, enne mille möödumist ei saa seda instrumenti lunastada (nt võlaväärtpaberid) või kui lunastamisega kaasneb teatud sanktsioon (nt mõned hoiuseliigid). |
| --- | --- |

2.

Mõne instrumendiliigi puhul peab esitama jaotuse tähtaegade kaupa. Siin peetakse silmas algset tähtaega (st tähtaeg emissiooni hetkel) ehk finantsinstrumendi kindlaksmääratud kehtivusaega, enne mille möödumist ei saa seda instrumenti lunastada (nt võlaväärtpaberid) või kui lunastamisega kaasneb teatud sanktsioon (nt mõned hoiuseliigid).

| 3. | Finantsnõudeid saab eristada selle järgi, kas need on vabalt kaubeldavad või mitte. Nõue on vabalt kaubeldav, kui selle omandiõigus võib üleandmise või indossamendi või – tuletisinstrumendi puhul – tasaarvestuse teel täielikult ühelt üksuselt teisele üle minna. Kuigi iga finantsinstrumendiga on võimalik kaubelda, on vabalt kaubeldavad instrumendid ette nähtud kauplemiseks reguleeritud väärtpaberiturul või „börsiväliselt”, kuigi tegelik kauplemine ei ole vabalt kaubeldavuse vajalik tingimus. |
| --- | --- |

3.

Finantsnõudeid saab eristada selle järgi, kas need on vabalt kaubeldavad või mitte. Nõue on vabalt kaubeldav, kui selle omandiõigus võib üleandmise või indossamendi või – tuletisinstrumendi puhul – tasaarvestuse teel täielikult ühelt üksuselt teisele üle minna. Kuigi iga finantsinstrumendiga on võimalik kaubelda, on vabalt kaubeldavad instrumendid ette nähtud kauplemiseks reguleeritud väärtpaberiturul või „börsiväliselt”, kuigi tegelik kauplemine ei ole vabalt kaubeldavuse vajalik tingimus.

| 4. | Kõikide finantsvarade ja kohustuste aruandlus toimub brutosummana (st finantsvaradest ei tohi lahutada kohustusi).

  Tabel A


  FVCde varade ja kohustuste instrumendiliikide määratlused

  VARADE LIIGID






  Liik | Peamiste omaduste kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| 1. | Hoiuste ja laenunõuded |

4.

Kõikide finantsvarade ja kohustuste aruandlus toimub brutosummana (st finantsvaradest ei tohi lahutada kohustusi).

Tabel A

FVCde varade ja kohustuste instrumendiliikide määratlused

VARADE LIIGID

Liik

Peamiste omaduste kirjeldus

1.

Hoiuste ja laenunõuded

Aruandlusvormi eesmärgil hõlmab see kirje FVCde poolt laenuvõtjatele laenatavaid vahendeid, mis on tõendatud kas mittekaubeldavate dokumentidega või ei ole dokumentidega tõendatud.

Siia kuuluvad järgmised kirjed:

| — | FVCde hoiused, näiteks üleööhoiused, kokkulepitud tähtajaga hoiused ja etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused; |
| --- | --- |

—

FVCde hoiused, näiteks üleööhoiused, kokkulepitud tähtajaga hoiused ja etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused;

| — | FVCde antud laenud; |
| --- | --- |

—

FVCde antud laenud;

| — | nõuded pöördrepotehingute alusel sularahatagatise vastu FVCde määratud hinnaga ostetud (koos kohustusega müüa samad (või samalaadsed) väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinnaga tagasi) väärtpaberite eest makstud raha vastaskirje; |
| --- | --- |

—

nõuded pöördrepotehingute alusel sularahatagatise vastu FVCde määratud hinnaga ostetud (koos kohustusega müüa samad (või samalaadsed) väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinnaga tagasi) väärtpaberite eest makstud raha vastaskirje;

| — | nõuded väärtpaberite laenutehingu alusel sularahatagatise vastu FVCde laenatud väärtpaberite eest makstud raha vastaskirje. |
| --- | --- |

—

nõuded väärtpaberite laenutehingu alusel sularahatagatise vastu FVCde laenatud väärtpaberite eest makstud raha vastaskirje.

Käesoleva määruse eesmärgil kuuluvad siia ka ringluses olevad euro ja välisvaluuta pangatähed ja mündid, mida tavaliselt kasutatakse maksete tegemiseks.

| 2. | Väärtpaberistatud laenud |
| --- | --- |

2.

Väärtpaberistatud laenud

Aruandlusvormi eesmärgil hõlmab see kirje FVCde poolt algatajalt võetud laene. Laenud on finantsvara, mis tekib rahaliste vahendite väljalaenamisega võlausaldaja poolt võlgnikule ja mis on tõendatud kas mittekaubeldavate dokumentidega või ei ole dokumentidega tõendatud.

Siia kuuluvad ka:

| — | kapitalirendid kolmandatele isikutele: kapitalirent on leping, millega püsikauba seaduslik omanik (edaspidi „rendileandja”) annab kolmandale isikule (edaspidi „rentnik”) üle vara omandiõiguse riskid ja hüved. Statistika eesmärgil käsitletakse kapitalirenti laenuna rendileandjalt rentnikule, mis võimaldab rentnikul osta püsikaupa. Rendileandjana tegutseva algataja poolt antud kapitalirent tuleb kajastada varade kirje „Väärtpaberistatud laenud” all. Renditud vara näidatakse rentniku, mitte rendileandja bilansis; |
| --- | --- |

—

kapitalirendid kolmandatele isikutele: kapitalirent on leping, millega püsikauba seaduslik omanik (edaspidi „rendileandja”) annab kolmandale isikule (edaspidi „rentnik”) üle vara omandiõiguse riskid ja hüved. Statistika eesmärgil käsitletakse kapitalirenti laenuna rendileandjalt rentnikule, mis võimaldab rentnikul osta püsikaupa. Rendileandjana tegutseva algataja poolt antud kapitalirent tuleb kajastada varade kirje „Väärtpaberistatud laenud” all. Renditud vara näidatakse rentniku, mitte rendileandja bilansis;

| — | halvad laenud, mida ei ole veel tagasi makstud või kustutatud: halbadeks laenudeks peetakse laene, mille tagasimakse on hilinenud või mille tagasimaksevõimalusi hinnatakse takistatuks; |
| --- | --- |

—

halvad laenud, mida ei ole veel tagasi makstud või kustutatud: halbadeks laenudeks peetakse laene, mille tagasimakse on hilinenud või mille tagasimaksevõimalusi hinnatakse takistatuks;

| — | mittekaubeldavad väärtpaberid: hallatavad võlaväärtpaberid, mis ei ole vabalt kaubeldavad ja millega ei saa kaubelda järelturul; |
| --- | --- |

—

mittekaubeldavad väärtpaberid: hallatavad võlaväärtpaberid, mis ei ole vabalt kaubeldavad ja millega ei saa kaubelda järelturul;

| — | kaubeldavad laenud: laenud, mis on tegelikult muutunud vabalt kaubeldavaks, liigitatakse „Väärtpaberistatud laenude” alla juhul, kui nendega kauplemine järelturul ei ole tõendatud. Vastasel juhul liigitatakse need „Võlaväärtpaberite” alla; |
| --- | --- |

—

kaubeldavad laenud: laenud, mis on tegelikult muutunud vabalt kaubeldavaks, liigitatakse „Väärtpaberistatud laenude” alla juhul, kui nendega kauplemine järelturul ei ole tõendatud. Vastasel juhul liigitatakse need „Võlaväärtpaberite” alla;

| — | allutatud laen hoiuse või laenu kujul: allutatud laenuinstrumendid annavad emiteerinud asutuse vastu allutatud nõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded on rahuldatud, andes neile „Omandiväärtpaberite” teatud omadused. Statistikas liigitatakse allutatud laen finantsinstrumendi olemuse järgi kas „Väärtpaberistatud laenude” või „Võlaväärtpaberite” alla. Kui kõiki FVCde hallatavaid allutatud laene esitatakse statistikas jooksvalt ühe arvuna, tuleb see arv esitada kirjes „Võlaväärtpaberid”, kuna allutatud laenud esinevad enamasti võlaväärtpaberite, mitte laenude kujul; |
| --- | --- |

—

allutatud laen hoiuse või laenu kujul: allutatud laenuinstrumendid annavad emiteerinud asutuse vastu allutatud nõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded on rahuldatud, andes neile „Omandiväärtpaberite” teatud omadused. Statistikas liigitatakse allutatud laen finantsinstrumendi olemuse järgi kas „Väärtpaberistatud laenude” või „Võlaväärtpaberite” alla. Kui kõiki FVCde hallatavaid allutatud laene esitatakse statistikas jooksvalt ühe arvuna, tuleb see arv esitada kirjes „Võlaväärtpaberid”, kuna allutatud laenud esinevad enamasti võlaväärtpaberite, mitte laenude kujul;

| — | laenude aruandlus peab toimuma nimiväärtuses ka siis, kui need osteti algatajalt teistsuguse hinna eest. Nimiväärtuse ja ostuhinna erinevuse vastaskirje on „Muud kohustused”. |
| --- | --- |

—

laenude aruandlus peab toimuma nimiväärtuses ka siis, kui need osteti algatajalt teistsuguse hinna eest. Nimiväärtuse ja ostuhinna erinevuse vastaskirje on „Muud kohustused”.

See kirje hõlmab väärtpaberistatud laenusid, olenemata sellest, kas valdava raamatupidamistava kohaselt tuleb laene kajastada FVC bilansis.

| 3. | Võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

3.

Võlaväärtpaberid

Hoitavad võlaväärtpaberid ehk võlga tõendavad kaubeldavad finantsinstrumendid, mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad või mida võib turul tasaarvestada ning mis ei anna omanikule emiteeriva asutuse suhtes mingeid omandiõigusi.

Siia kuuluvad:

| — | väärtpaberid, mille valdajal on tingimusteta õigus saada kindlasummalist või lepinguga ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või nimetatud kindla summana teataval kuupäeval (või teatavatel kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast; |
| --- | --- |

—

väärtpaberid, mille valdajal on tingimusteta õigus saada kindlasummalist või lepinguga ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või nimetatud kindla summana teataval kuupäeval (või teatavatel kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast;

| — | laenud, mis on muutunud väärtpaberiturul vabalt kaubeldavaks (st kaubeldavad laenud), tingimusel et on olemas tõendid järelturul kauplemise kohta, sealhulgas turutegijate olemasolu ja finantsvara sagedase noteeringu kohta, nagu ostu-müügikursi vahe. Kui tõendid puuduvad, liigitatakse asjaomased laenud „Väärtpaberistatud laenude” alla; |
| --- | --- |

—

laenud, mis on muutunud väärtpaberiturul vabalt kaubeldavaks (st kaubeldavad laenud), tingimusel et on olemas tõendid järelturul kauplemise kohta, sealhulgas turutegijate olemasolu ja finantsvara sagedase noteeringu kohta, nagu ostu-müügikursi vahe. Kui tõendid puuduvad, liigitatakse asjaomased laenud „Väärtpaberistatud laenude” alla;

| — | allutatud laenud võlaväärtpaberite kujul. |
| --- | --- |

—

allutatud laenud võlaväärtpaberite kujul.

Väärtpaberite laenutehingute alusel välja laenatud või tagasiostulepingu alusel müüdud väärtpaberid jäävad esialgse omaniku bilanssi (ja neid ei viida üle ajutise omaniku bilanssi), kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte pelgalt võimalus. Juhul kui ajutine omandaja müüb saadud väärtpaberid, tuleb müük kajastada otsese väärtpaberitehinguna ja kanda ajutise omandaja bilanssi väärtpaberiportfelli negatiivse positsioonina.

See kirje peab hõlmama hoitavad võlaväärtpaberid, olenemata sellest, kas valdava raamatupidamistava kohaselt tuleb laenud FVC bilansis kajastada.

| 4. | Muud väärtpaberistatud varad |
| --- | --- |

4.

Muud väärtpaberistatud varad

See kirje hõlmab väärtpaberistatud varasid, v.a vara liigid 2 ja 3, näiteks maksulaekumised või kommertskrediit, olenemata sellest, kas valdava raamatupidamistava kohaselt tuleb laenud FVC bilansis kajastada.

| 5. | Omandiväärtpaberid ja investeerimisfondide aktsiad/osakud |
| --- | --- |

5.

Omandiväärtpaberid ja investeerimisfondide aktsiad/osakud

Finantsvara, mis esindab omandiõigust ettevõttes või kvaasikorporatiivses ettevõttes. Põhimõtteliselt annab see finantsvara selle omanikule õiguse saada osa ettevõtte või kvaasikorporatiivse ettevõtte kasumist ning likvideerimise korral osa jagamisele kuuluvast netovarast.

Siia kuuluvad nii börsil noteeritud kui ka börsil noteerimata aktsiad, muud omandiväärtpaberid, rahaturufondide aktsiad/osakud ja muude investeerimisfondide, v.a rahaturufondid, aktsiad/osakud.

Väärtpaberite laenutehingute alusel välja laenatud või tagasiostulepingute alusel müüdud omandiväärtpabereid käsitletakse 3. liigi „Võlaväärtpaberid” nõuete kohaselt.

| 6. | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

6.

Tuletisinstrumendid

Tuletisinstrumendid on finantsinstrumendid, mis on seotud konkreetse finantsinstrumendi, indikaatori või kaubaga, mille abil saab finantsturgudel konkreetsete finantsriskidega iseseisvalt kaubelda.

Siia kuuluvad:

| — | optsioonid |
| --- | --- |

—

optsioonid

| — | ostutähed (warrants) |
| --- | --- |

—

ostutähed (warrants)

| — | futuurid |
| --- | --- |

—

futuurid

| — | forvardlepingud |
| --- | --- |

—

forvardlepingud

| — | vahetuslepingud |
| --- | --- |

—

vahetuslepingud

| — | krediididerivatiivid |
| --- | --- |

—

krediididerivatiivid

Tuletisinstrumendid kirjendatakse turuväärtuses bilansis brutosummana. Tuletisinstrumentide lepingud, millel on positiivsed turuväärtused, kirjendatakse bilansi varade poolel ja negatiivse turuväärtusega lepingud kohustuste poolel.

Tuletisinstrumentide lepingutest tulenevaid tulevasi kohustusi bilansis brutosummana ei kirjendata.

See kirje ei hõlma tuletisinstrumente, mida riigisiseste reeglite kohaselt bilansis ei kajastata.

| 7. | Mittefinantsvara (sh põhivara) |
| --- | --- |

7.

Mittefinantsvara (sh põhivara)

Materiaalne ja immateriaalne vara, mis ei ole finantsvara. Põhivara on mittefinantsvara, mida FVCd kasutavad korduvalt või pidevalt enam kui ühe aasta vältel.

Siia kuuluvad eluruumid, muud hooned ja rajatised, masinad ja seadmed, väärisesemed ja intellektuaalomandiõigustega seotud tooted, nt arvutitarkvara ja andmebaasid.

| 8. | Muud varad |
| --- | --- |

8.

Muud varad

Siia kuuluvad bilansi varade poole muud kirjed, millele osutatakse kui „Varad, mis ei ole mujal hõlmatud”. See kirje võib sisaldada järgmist:

| — | hoiustelt ja laenudelt kogunev intress, |
| --- | --- |

—

hoiustelt ja laenudelt kogunev intress,

| — | hoitavatelt võlaväärtpaberitelt kogunev intress, |
| --- | --- |

—

hoitavatelt võlaväärtpaberitelt kogunev intress,

| — | laekumised, mis ei ole seotud FVCde põhitegevusega. |
| --- | --- |

—

laekumised, mis ei ole seotud FVCde põhitegevusega.

KOHUSTUSTE LIIGID

| Liik | Peamiste omaduste kirjeldus |
| --- | --- |
| 9. | Saadud laenud ja hoiused |

Liik

Peamiste omaduste kirjeldus

9.

Saadud laenud ja hoiused

FVCde kreeditoridele võlgnetavad summad, välja arvatud kaubeldavate väärtpaberite emissioonist tulenevad summad. Siia kuuluvad:

| — | laenud: FVCdele antud laenud, mis on tõendatud kas mittekaubeldavate dokumentidega või ei ole dokumentidega tõendatud; |
| --- | --- |

—

laenud: FVCdele antud laenud, mis on tõendatud kas mittekaubeldavate dokumentidega või ei ole dokumentidega tõendatud;

| — | FVCde poolt emiteeritud mittekaubeldavad võlainstrumendid: emiteeritud mittekaubeldavad võlainstrumendid liigitatakse üldiselt „Hoiuste näol esinevateks kohustusteks”. FVCde emiteeritud mittekaubeldavad instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks liigitada ümber „Võlaväärtpaberiteks”; |
| --- | --- |

—

FVCde poolt emiteeritud mittekaubeldavad võlainstrumendid: emiteeritud mittekaubeldavad võlainstrumendid liigitatakse üldiselt „Hoiuste näol esinevateks kohustusteks”. FVCde emiteeritud mittekaubeldavad instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks liigitada ümber „Võlaväärtpaberiteks”;

| — | repotehingud ja repo-tüüpi tehingud sularahatagatise vastu: FVCde poolt kindlaksmääratud hinnaga müüdud väärtpaberite (kohustusega osta samad (või samalaadsed) väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinna eest tagasi) eest saadud raha vastaskirje. Summad, mida FVCd on saanud kolmandale isikule („ajutine omandaja”) üle antud väärtpaberite eest, tuleb liigitada siia, kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte pelgalt võimalus. See tähendab, et FVCdele jäävad tehingu kestel kõik vastavatest väärtpaberitest tulenevad riskid ja hüved; |
| --- | --- |

—

repotehingud ja repo-tüüpi tehingud sularahatagatise vastu: FVCde poolt kindlaksmääratud hinnaga müüdud väärtpaberite (kohustusega osta samad (või samalaadsed) väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinna eest tagasi) eest saadud raha vastaskirje. Summad, mida FVCd on saanud kolmandale isikule („ajutine omandaja”) üle antud väärtpaberite eest, tuleb liigitada siia, kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte pelgalt võimalus. See tähendab, et FVCdele jäävad tehingu kestel kõik vastavatest väärtpaberitest tulenevad riskid ja hüved;

| — | väärtpaberilaenu eest saadud sularahatagatis: summad, mis on saadud kolmandale isikutele väärtpaberite laenutehingute alusel (sularahatagatisega) ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest; |
| --- | --- |

—

väärtpaberilaenu eest saadud sularahatagatis: summad, mis on saadud kolmandale isikutele väärtpaberite laenutehingute alusel (sularahatagatisega) ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest;

| — | kulla ajutise üleandmise tehingute eest saadud sularahatagatis. |
| --- | --- |

—

kulla ajutise üleandmise tehingute eest saadud sularahatagatis.

| 10. | Emiteeritud võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

10.

Emiteeritud võlaväärtpaberid

FVCde emiteeritud väärtpaberid, v.a omandiväärtpaberid, mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad või mida on võimalik turul tasaarveldada ning mis ei anna omanikule emiteeriva asutuse suhtes omandiõigust. Siia kuuluvad ka järgmises vormis emiteeritud väärtpaberid:

| — | varaga tagatud väärtpaberid, |
| --- | --- |

—

varaga tagatud väärtpaberid,

| — | krediidiriskiga seotud väärtpaberid, |
| --- | --- |

—

krediidiriskiga seotud väärtpaberid,

| — | kindlustusega seotud väärtpaberid. |
| --- | --- |

—

kindlustusega seotud väärtpaberid.

| 11. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

11.

Kapital ja reservid

Aruandlusvormil hõlmab see liik summasid, mis tekivad FVCde aktsiakapitali emissioonist aktsionäridele või muudele omanikele, kellel on varalised õigused FVCs ning kellel on üldjuhul õigus osale asutuse kasumist ja omavahenditest likvideerimise korral. Samuti hõlmab see liik vahendeid, mis tulenevad jaotamata kasumist või vahenditest, mille FVCd on eraldanud edaspidisteks makseteks ja tulevaste kohustuste täitmiseks. Siia kuuluvad:

| — | aktsiakapital, |
| --- | --- |

—

aktsiakapital,

| — | jaotamata kasum või vahendid, |
| --- | --- |

—

jaotamata kasum või vahendid,

| — | sihtotstarbelised eraldised laenude, väärtpaberite ja muud liiki vara katteks, |
| --- | --- |

—

sihtotstarbelised eraldised laenude, väärtpaberite ja muud liiki vara katteks,

| — | väärtpaberistamise fondi osakud. |
| --- | --- |

—

väärtpaberistamise fondi osakud.

| 12. | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

12.

Tuletisinstrumendid

Vt 6. liik.

| 13. | Muud kohustused |
| --- | --- |

13.

Muud kohustused

Siia kuuluvad bilansi kohustuste poole muud kirjed, mis on määratletud kui „Kohustused, mis ei ole mujal hõlmatud”.

See kirje võib sisaldada järgmist:

| — | hoiustelt ja laenudelt kogunev intress; |
| --- | --- |

—

hoiustelt ja laenudelt kogunev intress;

| — | emiteeritud väärtpaberitelt kogunev intress; |
| --- | --- |

—

emiteeritud väärtpaberitelt kogunev intress;

| — | FVCde põhitegevusega mitteseotud makstavad summad, s.o summad, mis võlgnetakse tarnijatele, maksud, töötasud, sotsiaalmaksud jne; |
| --- | --- |

—

FVCde põhitegevusega mitteseotud makstavad summad, s.o summad, mis võlgnetakse tarnijatele, maksud, töötasud, sotsiaalmaksud jne;

| — | eraldised kolmandate isikute ees olevate kohustuste katteks, st pensionid, dividendid jne; |
| --- | --- |

—

eraldised kolmandate isikute ees olevate kohustuste katteks, st pensionid, dividendid jne;

| — | netopositsioonid, mis tulenevad sularahatagatiseta väärtpaberilaenudest; |
| --- | --- |

—

netopositsioonid, mis tulenevad sularahatagatiseta väärtpaberilaenudest;

| — | tulevaste väärtpaberitehingute arveldamisega seoses maksmisele kuuluvad netosummad; |
| --- | --- |

—

tulevaste väärtpaberitehingute arveldamisega seoses maksmisele kuuluvad netosummad;

| — | laenude hindamise korrigeerimise vastaskirjed, st laenude nimiväärtus miinus ostuhind. |
| --- | --- |

—

laenude hindamise korrigeerimise vastaskirjed, st laenude nimiväärtus miinus ostuhind.

Emiteeritud võlaväärtpaberitelt kogunev intress esitatakse eraldi „sellest”-kirjena, kui RKP teeb erandi olukorras, kus andmeid on võimalik tuletada või arvutada muude allikate põhjal.

2.   OSA

Sektorite määratlused

Sektorite liigitus põhineb ESA 2010 standardil. Tabelis on esitatud üksikasjalik standardne sektorite ülevaade, mis riikide keskpangad (RKPd) võtavad üle riigisiseselt kohaldatavate liikide jaoks käesoleva määruse kohaselt. Eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide territooriumil asuvad tehingupooled tuvastatakse nende sektori järgi kooskõlas Euroopa Keskpanga (EKP) statistiliste nimekirjadega ning lähtudes EKP sektorikäsiraamatus „Monetary, financial institutions and markets statistics sector manual” toodud juhistest tehingupoolte liigituseks („Guidance for the statistical classification of customers”). Väljaspool eurot rahaühikuna kasutavaid liikmesriike asuvatele krediidiasutustele viidatakse pigem kui „pankadele” ja mitte RAdele. Mõiste „mitte-RA” osutab samuti ainult euroalale. Liikmesriikide puhul, mille rahaühik ei ole euro, kasutatakse mõistet „mittepangad”.

Tabel B

Sektorite määratlused

| Sektor | Määratlus |
| --- | --- |
| 1. | RAd |

Sektor

Määratlus

1.

RAd

RAd määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artikli 1 mõistes. Sektor hõlmab RKPd, liidu õigusaktidega määratud krediidiasutused, rahaturufondid, muud finantsasutused, mille äritegevus seisneb üksustelt, mis ei ole rahaloomeasutused, hoiuste ja/või nende lähedaste asendajate vastuvõtmises ning vähemalt majanduslikus mõttes oma arvel ja nimel laenuandmises ja/või väärtpaberitesse investeerimises, ning e-raha asutused, kes e-raha emiteerides sisuliselt tegelevad finantsvahendusega.

| 2. | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2.

Valitsemissektor

Valitsemissektor (S.13) hõlmab institutsionaalseid üksusi, mis on turuvälised tootjad, kelle toodang on mõeldud individuaalseks ja kollektiivseks tarbimiseks, ning mida finantseeritakse peamiselt kohustuslikest maksetest, mida teevad teistesse sektoritesse kuuluvad üksused, ja institutsionaalseid üksusi, mille põhitegevuseks on rahvatulu ja rikkuse ümberjaotamine (ESA 2010, punktid 2.111 kuni 2.113).

| 3. | Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid |
| --- | --- |

3.

Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid

Investeerimisfondid määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artikli 1 mõistes. Allsektor hõlmab kõiki ühisinvesteerimisettevõtjaid, v.a rahaturufonde, kes investeerivad finantsvaradesse ja/või mittefinantsvaradesse, kui eesmärgiks on avalikkuselt kaasatud kapitali investeerimine.

| 4. | Muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide, finantsvahenduse abiettevõtted, varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad |
| --- | --- |

4.

Muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide, finantsvahenduse abiettevõtted, varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad

Allsektor „Muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide” (S.125) hõlmab kõiki finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mis tegelevad peamiselt finantsvahendusega, võttes institutsionaalsete üksuste ees kohustusi muul kujul kui raha, hoiused (või hoiuste lähedased asendajad), investeerimisfondide aktsiad/osakud või seoses kindlustus-, pensioni- ja muude standardsete tagatisskeemidega. Allsektor hõlmab ka FVCd käesoleva määruse tähenduses (ESA 2010, punktid 2.86 kuni 2.94).

Finantsvahenduse abiettevõtete allsektor (S.126) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mis tegelevad peamiselt finantsvahendusega tihedalt seotud tegevusega, kuid mis ei ole ise finantsvahendajad. Allsektor hõlmab ka peakontorid, mille kõik tütarettevõtjad või enamik neist on finantsinstitutsioonid (ESA 2010, punktid 2.95 kuni 2.97).

Varasid hoidvate finantsasutuste ja laenuandjate allsektor (S.127) hõlmab kõiki finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mis ei tegele finantsvahendusega ega osuta finantsabiteenuseid ning mille puhul enamiku nende vara või kohustustega ei kaubelda avatud turgudel. Allsektor hõlmab ka valdusettevõtted, mis hoiavad tütarettevõtete grupi aktsiaid või osakuid kontrollitasemel ning mille peamine tegevus on omada gruppi, pakkumata mis tahes muid teenuseid ettevõtetele, milles vara hoitakse, st nad ei halda ega juhi teisi üksusi (ESA 2010, punktid 2.98 kuni 2.99).

| 5. | Kindlustusseltsid + pensionifondid |
| --- | --- |

5.

Kindlustusseltsid + pensionifondid

Kindlustusseltside allsektor (S.128) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb riskide koondamisest peamiselt otsekindlustuse või edasikindlustuse kujul (ESA 2010, punktid 2.100 kuni 2.104).

Pensionifondide allsektor (S.129) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb kindlustatud isikute sotsiaalsete riskide ja vajaduste koondamisest (sotsiaalkindlustus). Pensionifondid kui sotsiaalkindlustusskeemid pakuvad sissetulekut pensionile jäämisel ning sageli muid hüvitisi surma ja puude korral (ESA 2010, punktid 2.105 kuni 2.110).

| 6. | Mittefinantsettevõtted |
| --- | --- |

6.

Mittefinantsettevõtted

Mittefinantsettevõtete sektor (S.11) koosneb institutsionaalsetest üksustest, mis on iseseisvad juriidilised isikud ja turutootjad ning tegelevad peamiselt kaupade tootmise ja mittefinantsteenuste osutamisega. Sektorisse kuuluvad ka kvaasikorporatiivsed mittefinantsettevõtted (ESA 2010, punktid 2.45 kuni 2.50).

| 7. | Kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused |
| --- | --- |

7.

Kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused

Kodumajapidamiste sektor (S.14) hõlmab üksikisikuid või üksikisikute rühmasid kui tarbijaid ning kui ettevõtjaid, kes toodavad turukaupu ning osutavad mittefinants- ja finantsteenuseid (turutootjad), tingimusel et kaupade tootmise ja teenuste osutamisega ei tegele eraldiseisvad üksused, mida käsitatakse kvaasikorporatiivsete ettevõtetena. Siia kuuluvad ka üksikisikud või üksikisikute rühmad, kes toodavad kaupu ja osutavad mittefinantsteenuseid vaid enda lõpptarbeks. Kodumajapidamiste sektor hõlmab füüsilisest isikust ettevõtjaid ning juriidilise isiku õigusteta ühinguid, v.a need, mida käsitatakse kvaasikorporatiivsete ettevõtetena ja mis on turutootjad (ESA 2010, punktid 2.118 kuni 2.128).

Kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sektor (S.15) koosneb kasumitaotluseta institutsioonidest, mis on eraldiseisvad juriidilised isikud, kes teenindavad kodumajapidamisi ning on turuvälised eratootjad. Nende peamised ressursid on kodumajapidamiste kui tarbijate vabatahtlikud rahalised või mitterahalised maksed, valitsemissektori poolt tehtavad maksed ja omanditulu (ESA 2010, punktid 2.129 ja 2.130).

3.   OSA

Finantsvoo määratlus

Finantstehinguid määratletakse kooskõlas ESA 2010-ga finantsvara netosoetamisena või kohustuste netovõtmisena iga finantsinstrumendi liigi kohta, st asjakohasel aruandlusperioodil toimuvate finantstehingute kogusummana. Finantstehing institutsionaalsete üksuste vahel on finantsvara ja vastavate kohustuste samaaegne loomine või likvideerimine või finantsvara omandiõiguse üleminek või -kohustuse enda kanda võtmine. Finantstehinguid kajastatakse tehinguväärtuses, st omavääringus, milles asjaomaseid finantsvarasid ja/või -kohustusi tekitatakse, likvideeritakse, vahetatakse või võetakse üle institutsionaalsete üksuste vahel, ja üksnes ärilistel kaalutlustel. Kustutamised / väärtuse vähendamised ja hindamise muutused ei ole finantsvood.

4.   OSA

Kustutamise / väärtuse vähendamise määratlus

Laenude kustutamine / väärtuse vähendamine on bilansis kajastatud laenude väärtuse muutuse mõju, mis tuleneb laenude kustutamisest / väärtuse vähendamisest. Kui see on nähtav, siis kuulub siia ka kustutamine / väärtuse vähendamine, mida tunnustatakse laenu müümise või üleandmise ajal kolmandale isikule. Kustutamine tähistab olukorda, kui laenu peetakse väärtuseta varaks ja see kõrvaldatakse bilansist. Väärtuse vähendamine tähistab olukorda, kui eeldatakse, et laenu ei saada tagasi täies mahus ja bilansis vähendatakse laenu väärtust.

---

III LISA

MIINIMUMNÕUDED, MIDA PEAB TÄITMA TEGELIK ANDMEID ESITAV ÜLDKOGUM

Euroopa Keskpanga (EKP) statistilise aruandluse nõuete järgimiseks peavad andmeesitajad täitma järgmisi miinimumnõudeid.

| 1. | Edastamise miinimumnõuded:






  a) | andmed tuleb edastada õigeaegselt ja asjaomase RKP seatud tähtaegade jooksul; |
| --- | --- | --- |

1.

Edastamise miinimumnõuded:

a)

andmed tuleb edastada õigeaegselt ja asjaomase RKP seatud tähtaegade jooksul;

| b) | statistilised aruanded tuleb esitada sellisel kujul ja sellises formaadis, mis vastab asjaomaste RKPde kehtestatud tehnilistele aruandlusnõuetele; |
| --- | --- |

b)

statistilised aruanded tuleb esitada sellisel kujul ja sellises formaadis, mis vastab asjaomaste RKPde kehtestatud tehnilistele aruandlusnõuetele;

| c) | tuleb kindlaks määrata andmeesitaja kontaktisik/kontaktisikud; |
| --- | --- |

c)

tuleb kindlaks määrata andmeesitaja kontaktisik/kontaktisikud;

| d) | tuleb järgida tehnilisi spetsifikatsioone, mis käsitlevad andmeedastust asjaomasele RKP-le. |
| --- | --- |

d)

tuleb järgida tehnilisi spetsifikatsioone, mis käsitlevad andmeedastust asjaomasele RKP-le.

| 2. | Täpsuse miinimumnõuded:






  a) | statistiline teave peab olema õige: kõik lineaarkitsendused peavad olema täidetud (nt bilanss peab olema tasakaalus, vahesummad kokku peavad vastama lõppsummadele); |
| --- | --- | --- |

2.

Täpsuse miinimumnõuded:

a)

statistiline teave peab olema õige: kõik lineaarkitsendused peavad olema täidetud (nt bilanss peab olema tasakaalus, vahesummad kokku peavad vastama lõppsummadele);

| b) | andmeesitajad peavad suutma anda teavet arengu kohta, mis on edastatud andmete kohaselt toimunud; |
| --- | --- |

b)

andmeesitajad peavad suutma anda teavet arengu kohta, mis on edastatud andmete kohaselt toimunud;

| c) | statistiline teave peab olema täielik ning selles ei tohi olla pidevaid ega struktuurilisi lünki; puuduvatest andmetest tuleb asjaomaseid RKPsid teavitada ja nende puudumist selgitada ning need tuleb esitada niipea kui võimalik; |
| --- | --- |

c)

statistiline teave peab olema täielik ning selles ei tohi olla pidevaid ega struktuurilisi lünki; puuduvatest andmetest tuleb asjaomaseid RKPsid teavitada ja nende puudumist selgitada ning need tuleb esitada niipea kui võimalik;

| d) | andmeesitajad peavad järgima proportsioone, ümardamispõhimõtteid ja kümnendkohti, mis RKPd on määranud andmete tehniliseks edastamiseks. |
| --- | --- |

d)

andmeesitajad peavad järgima proportsioone, ümardamispõhimõtteid ja kümnendkohti, mis RKPd on määranud andmete tehniliseks edastamiseks.

| 3. | Mõistete vastavuse miinimumnõuded:






  a) | statistiline teave peab vastama käesolevas määruses olevatele määratlustele ja liigitustele; |
| --- | --- | --- |

3.

Mõistete vastavuse miinimumnõuded:

a)

statistiline teave peab vastama käesolevas määruses olevatele määratlustele ja liigitustele;

| b) | kui nendest mõistetest ja liigitustest on kõrvale kaldutud, kontrollivad andmeesitajad võimaluse korral korrapäraselt kasutatud meetme ja käesoleva määruse kohase meetme vahelist erinevust ja mõõdavad selle; |
| --- | --- |

b)

kui nendest mõistetest ja liigitustest on kõrvale kaldutud, kontrollivad andmeesitajad võimaluse korral korrapäraselt kasutatud meetme ja käesoleva määruse kohase meetme vahelist erinevust ja mõõdavad selle;

| c) | andmeesitajad peavad suutma selgitada andmete esitamise katkemist, mis ilmneb esitatud andmete võrdlemisel varasemate perioodide andmetega. |
| --- | --- |

c)

andmeesitajad peavad suutma selgitada andmete esitamise katkemist, mis ilmneb esitatud andmete võrdlemisel varasemate perioodide andmetega.

| 4. | Andmete parandamise miinimumnõuded:
  tuleb järgida EKP ja asjaomaste RKPde sätestatud põhimõtteid ja korda andmete parandamiseks. Korrapäraselt tehtavatest parandustest kõrvale kalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus. |
| --- | --- |

4.

Andmete parandamise miinimumnõuded:

tuleb järgida EKP ja asjaomaste RKPde sätestatud põhimõtteid ja korda andmete parandamiseks. Korrapäraselt tehtavatest parandustest kõrvale kalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus.

---