# Euroopa Liidu L 298/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.298.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 298 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide8. november 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.298.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 298

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide8. november 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1106/2013, 5. november 2013, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1107/2013, 5. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Carne de Bravo do Ribatejo (KPN)] | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1108/2013, 5. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Stromberger Pflaume (KPN)] | 19 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1109/2013, 5. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Melone Mantovano (KGT)] | 21 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1110/2013, 5. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Queso Los Beyos (KGT)] | 23 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1111/2013, 5. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Lietuviškas varškės sūris (KGT)] | 25 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1112/2013, 5. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pan de Alfacar (KGT)] | 27 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1113/2013, 7. november 2013, milles käsitletakse valmististe Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 ja Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 29 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1114/2013, 7. november 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1857/2006 seoses selle kohaldamisajaga | 34 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1115/2013, 7. november 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 36 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/640/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 7. november 2013, Euroopa kõrgetasemelise translatiivsete meditsiiniuuringute taristu loomise kohta Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina (EATRIS ERIC) | 38 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1106/2013, 5. november 2013, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1107/2013, 5. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Carne de Bravo do Ribatejo (KPN)]

17

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1108/2013, 5. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Stromberger Pflaume (KPN)]

19

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1109/2013, 5. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Melone Mantovano (KGT)]

21

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1110/2013, 5. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Queso Los Beyos (KGT)]

23

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1111/2013, 5. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Lietuviškas varškės sūris (KGT)]

25

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1112/2013, 5. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pan de Alfacar (KGT)]

27

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1113/2013, 7. november 2013, milles käsitletakse valmististe Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 ja Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

Lactobacillus plantarum

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

1

29

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1114/2013, 7. november 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1857/2006 seoses selle kohaldamisajaga

34

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1115/2013, 7. november 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

36

OTSUSED

2013/640/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 7. november 2013, Euroopa kõrgetasemelise translatiivsete meditsiiniuuringute taristu loomise kohta Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina (EATRIS ERIC)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 8.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1106/2013,

5. november 2013,

millega kehtestatakse teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Ajutised meetmed

| (1) | Euroopa Komisjon („komisjon”) kehtestas 3. mail 2013 määrusega (EL) nr 418/2013 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) teatava Indiast („asjaomane riik”) pärit roostevaba terastraadi Euroopa Liitu („liit”) importimise suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon („komisjon”) kehtestas 3. mail 2013 määrusega (EL) nr 418/2013 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) teatava Indiast („asjaomane riik”) pärit roostevaba terastraadi Euroopa Liitu („liit”) importimise suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu.

| (2) | Uurimine algatati pärast seda, kui Euroopa raua- ja terasetööstuse liit (Eurofer) (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 28. juunil 2012. aastal kaebuse liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % teatava roostevaba terastraadi kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(2)

Uurimine algatati pärast seda, kui Euroopa raua- ja terasetööstuse liit (Eurofer) (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 28. juunil 2012. aastal kaebuse liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % teatava roostevaba terastraadi kogutoodangust liidus.

| (3) | Samaaegse subsiidiumivastase uurimise tulemusena kehtestas komisjon teatava asjaomasest riigist pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes määrusega (EL) nr 419/2013 (3) ajutise tasakaalustava tollimaksu ja määrusega (EL) nr 861/2013 (4) lõpliku tasakaalustava tollimaksu. |
| --- | --- |

(3)

Samaaegse subsiidiumivastase uurimise tulemusena kehtestas komisjon teatava asjaomasest riigist pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes määrusega (EL) nr 419/2013 (3) ajutise tasakaalustava tollimaksu ja määrusega (EL) nr 861/2013 (4) lõpliku tasakaalustava tollimaksu.

2.   Uurimisega seotud isikud

| (4) | Uurimise esialgses etapis moodustati India eksportivatest tootjatest ja liidu tootjatest valim. Esialgses etapis taheti valimit moodustada ka sõltumatutest importijatest. Kuna aga kaks kolmest valimisse kaasatud importijast ei saatnud küsimustikule vastuseid, ei olnud importijate väljavõtteline uuring enam teostatav. Seepärast kasutati lõplike järelduste tegemiseks kogu teavet, mis oli kättesaadav koostööd tegevate importijate kohta, eelkõige niivõrd, kui see oli seotud liidu huvidega. |
| --- | --- |

(4)

Uurimise esialgses etapis moodustati India eksportivatest tootjatest ja liidu tootjatest valim. Esialgses etapis taheti valimit moodustada ka sõltumatutest importijatest. Kuna aga kaks kolmest valimisse kaasatud importijast ei saatnud küsimustikule vastuseid, ei olnud importijate väljavõtteline uuring enam teostatav. Seepärast kasutati lõplike järelduste tegemiseks kogu teavet, mis oli kättesaadav koostööd tegevate importijate kohta, eelkõige niivõrd, kui see oli seotud liidu huvidega.

| (5) | Üks eksportiv tootja väitis, et kuna liidu tootmisharu kantud kahju kindlakstegemiseks ei kasutatud kaebuse esitajate hulka mitte kuuluvate äriühingute müüki, ei saa liidu tootjate valimit pidada representatiivseks. Nimetatud nõue lükati tagasi, sest valimi koostamisel võeti aluseks kõikidelt koostööd tegevatelt liidu tootjatelt saadud vastused, olenemata sellest, kas need tootjad representatiivsuse kindlakstegemise etapis toetasid kaebust või mitte, ja valim moodustati tootmismahtude põhjal. |
| --- | --- |

(5)

Üks eksportiv tootja väitis, et kuna liidu tootmisharu kantud kahju kindlakstegemiseks ei kasutatud kaebuse esitajate hulka mitte kuuluvate äriühingute müüki, ei saa liidu tootjate valimit pidada representatiivseks. Nimetatud nõue lükati tagasi, sest valimi koostamisel võeti aluseks kõikidelt koostööd tegevatelt liidu tootjatelt saadud vastused, olenemata sellest, kas need tootjad representatiivsuse kindlakstegemise etapis toetasid kaebust või mitte, ja valim moodustati tootmismahtude põhjal.

| (6) | Üks liidu tootjaga seotud eksportiv tootja oli kaebuse vastu ja taotles individuaalset kontrollimist, sest väikeste ekspordimahtude tõttu ei kaasatud teda eksportivate tootjate valimisse. Ka vastavat liidu tootjat ei kaasatud väikese tootmismahu tõttu liidu tootjate valimisse. Komisjon nõustus individuaalse kontrollimisega, kuid eksportiv tootja võttis oma taotluse tagasi. |
| --- | --- |

(6)

Üks liidu tootjaga seotud eksportiv tootja oli kaebuse vastu ja taotles individuaalset kontrollimist, sest väikeste ekspordimahtude tõttu ei kaasatud teda eksportivate tootjate valimisse. Ka vastavat liidu tootjat ei kaasatud väikese tootmismahu tõttu liidu tootjate valimisse. Komisjon nõustus individuaalse kontrollimisega, kuid eksportiv tootja võttis oma taotluse tagasi.

| (7) | Seitse valimist välja jäänud India eksportivat tootjat taotlesid individuaalset kontrollimist. Kaks neist vastasid küsimustikule, viis aga mitte. Kahest vastused saatnud tootjast üks võttis individuaalse kontrollimise taotluse tagasi. Selle tulemusena vaatas komisjon läbi ühe valimist välja jäänud India eksportiva tootja taotluse, nimelt:






  — | KEI Industries Limited, New Delhi (KEI). |
| --- | --- | --- |

(7)

Seitse valimist välja jäänud India eksportivat tootjat taotlesid individuaalset kontrollimist. Kaks neist vastasid küsimustikule, viis aga mitte. Kahest vastused saatnud tootjast üks võttis individuaalse kontrollimise taotluse tagasi. Selle tulemusena vaatas komisjon läbi ühe valimist välja jäänud India eksportiva tootja taotluse, nimelt:

—

KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).

| (8) | Esialgses etapis leiti, et mitte ükski algul valimisse kaasatud eksportiv tootja ei ole esitanud piisavalt usaldusväärset teavet, seepärast kohaldati algmääruse artiklit 18. Komisjon otsustas laiendada valimit kolme äriühingu võrra, lähtudes nende ekspordimahust ja koostöövalmidusest, mida nad ilmutasid menetluse algatamise järel. Selle tulemusena on komisjon vaadanud läbi küsimustiku vastused ja teinud kontrollkäigud järgmiste India eksportivate tootjate valdustesse:






  — | Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana; |
| --- | --- | --- |

(8)

Esialgses etapis leiti, et mitte ükski algul valimisse kaasatud eksportiv tootja ei ole esitanud piisavalt usaldusväärset teavet, seepärast kohaldati algmääruse artiklit 18. Komisjon otsustas laiendada valimit kolme äriühingu võrra, lähtudes nende ekspordimahust ja koostöövalmidusest, mida nad ilmutasid menetluse algatamise järel. Selle tulemusena on komisjon vaadanud läbi küsimustiku vastused ja teinud kontrollkäigud järgmiste India eksportivate tootjate valdustesse:

—

Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana;

| — | Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra; |
| --- | --- |

—

Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra;

| — | Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra. |
| --- | --- |

—

Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.

| (9) | Peale eespool kirjeldatu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 4–7 ja 14. |
| --- | --- |

(9)

Peale eespool kirjeldatu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 4–7 ja 14.

3.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (10) | Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 20, hõlmas dumpingut ja kahju käsitlev uurimine ajavahemikku 1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(10)

Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 20, hõlmas dumpingut ja kahju käsitlev uurimine ajavahemikku 1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „vaatlusalune periood”).

4.   Järgnenud menetlus

| (11) | Pärast selliste oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgne avalikustamine”), esitas märkusi mitu huvitatud isikut, nimelt kõik kolm valimisse kaasatud eksportivat tootjat, see eksportiv tootja, kes oma individuaalse kontrollimise taotluse tagasi võttis, kaebuse esitaja ja 11 kasutajat. Kõigile huvitatud isikutele, kes esitasid vastava taotluse, võimaldati ärakuulamine. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist. Kõik saadud märkused vaadati läbi ning neid võeti vajaduse korral arvesse. |
| --- | --- |

(11)

Pärast selliste oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgne avalikustamine”), esitas märkusi mitu huvitatud isikut, nimelt kõik kolm valimisse kaasatud eksportivat tootjat, see eksportiv tootja, kes oma individuaalse kontrollimise taotluse tagasi võttis, kaebuse esitaja ja 11 kasutajat. Kõigile huvitatud isikutele, kes esitasid vastava taotluse, võimaldati ärakuulamine. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist. Kõik saadud märkused vaadati läbi ning neid võeti vajaduse korral arvesse.

| (12) | Komisjon teatas huvitatud isikutele olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel kavatses ta soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatava asjaomasest riigist pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes ja ajutise tollimaksu abil tagatud summade lõplikku sissenõudmist (edaspidi „lõplik avalikustamine”). Huvitatud isikutele nähti samuti ette aeg, mille jooksul nad said esitada märkusi lõpliku avalikustamise kohta. Kõik saadud märkused vaadati läbi ning neid võeti vajaduse korral arvesse. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon teatas huvitatud isikutele olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel kavatses ta soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatava asjaomasest riigist pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes ja ajutise tollimaksu abil tagatud summade lõplikku sissenõudmist (edaspidi „lõplik avalikustamine”). Huvitatud isikutele nähti samuti ette aeg, mille jooksul nad said esitada märkusi lõpliku avalikustamise kohta. Kõik saadud märkused vaadati läbi ning neid võeti vajaduse korral arvesse.

| (13) | Pärast lõplikku avalikustamist saadud märkuste põhjal teatas komisjon huvitatud isikutele teatavate eksportivate tootjate dumpingutaseme kohta tehtud järelduste muutmisest. Huvitatud isikutele nähti uuesti ette aeg, mille jooksul nad said esitada märkusi täiendava avalikustamise kohta. Kõik saadud märkused vaadati läbi ning neid võeti vajaduse korral arvesse. Üks huvitatud isik – kaebuse esitaja – kritiseeris tõsiasja, et teatavate eksportivate tootjate dumpingu taseme kohta tehtud järeldusi muudeti uute andmete ja märkuste põhjal, mis saadi pärast esialgset avalikustamist ja uurimise lõplikus etapis. Samuti väitis ta, et tema menetlusõigusi on rikutud. |
| --- | --- |

(13)

Pärast lõplikku avalikustamist saadud märkuste põhjal teatas komisjon huvitatud isikutele teatavate eksportivate tootjate dumpingutaseme kohta tehtud järelduste muutmisest. Huvitatud isikutele nähti uuesti ette aeg, mille jooksul nad said esitada märkusi täiendava avalikustamise kohta. Kõik saadud märkused vaadati läbi ning neid võeti vajaduse korral arvesse. Üks huvitatud isik – kaebuse esitaja – kritiseeris tõsiasja, et teatavate eksportivate tootjate dumpingu taseme kohta tehtud järeldusi muudeti uute andmete ja märkuste põhjal, mis saadi pärast esialgset avalikustamist ja uurimise lõplikus etapis. Samuti väitis ta, et tema menetlusõigusi on rikutud.

| (14) | Komisjon leidis siiski, et ta peab võtma arvesse huvitatud isikutelt saadud esildisi ning vajaduse korral muutma oma järeldusi, kui märkused on põhjendatud. Mitte ühelgi neist juhtudest ei kasutatud dumpingu kindlakstegemiseks uusi kontrollimata andmeid. Peale selle järgiti kõikide huvitatud isikute menetlusõigusi, sest neid informeeriti nõuetekohaselt ja õigeaegselt ning neile anti sama tähtaeg märkuste esitamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon leidis siiski, et ta peab võtma arvesse huvitatud isikutelt saadud esildisi ning vajaduse korral muutma oma järeldusi, kui märkused on põhjendatud. Mitte ühelgi neist juhtudest ei kasutatud dumpingu kindlakstegemiseks uusi kontrollimata andmeid. Peale selle järgiti kõikide huvitatud isikute menetlusõigusi, sest neid informeeriti nõuetekohaselt ja õigeaegselt ning neile anti sama tähtaeg märkuste esitamiseks.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (15) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 21, on vaatlusalune toode määratluse kohaselt roostevaba terastraat, mis sisaldab:






  — | 2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab niklit vähemalt 28 massiprotsenti, kuid mitte üle 31 massiprotsendi, ja kroomi vähemalt 20 massiprotsenti, kuid mitte üle 22 massiprotsendi, |
| --- | --- | --- |

(15)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 21, on vaatlusalune toode määratluse kohaselt roostevaba terastraat, mis sisaldab:

—

2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab niklit vähemalt 28 massiprotsenti, kuid mitte üle 31 massiprotsendi, ja kroomi vähemalt 20 massiprotsenti, kuid mitte üle 22 massiprotsendi,

| — | alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab kroomi vähemalt 13 massiprotsenti, kuid mitte üle 25 massiprotsendi, ja alumiiniumi vähemalt 3,5 massiprotsenti, kuid mitte üle 6 massiprotsendi, |
| --- | --- |

—

alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab kroomi vähemalt 13 massiprotsenti, kuid mitte üle 25 massiprotsendi, ja alumiiniumi vähemalt 3,5 massiprotsenti, kuid mitte üle 6 massiprotsendi,

ja mis praegu klassifitseeritakse CN-koodide 7223 00 19 ja 7223 00 99 alla ning on pärit asjaomasest riigist.

| (16) | Mõni kasutaja väljendas muret selle üle, et ei tehta vahet vaatlusaluse toote ja samasuguse toote eri liikide vahel, sest kõigi tooteliikide puhul eksisteerib väga lai tootevalik. Eriti tunti muret selle üle, kuidas on uurimise käigus võimalik tagada kõigi tooteliikide õiglane võrdlus. Nagu enamiku uurimiste puhul, hõlmab vaatlusaluse toote määratlus palju erinevaid tooteliike, millel on samad või sarnased füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused. Asjaolu, et need omadused võivad tooteliigiti varieeruda, võib tõepoolest põhjustada olukorra, et määratlusega hõlmatakse palju erinevaid liike. See on nii ka käesoleva uurimise puhul. Komisjon võttis tooteliikide vahelisi erinevusi arvesse ja tagas õiglase võrdluse. Igale tooteliigile, mida tootsid ja müüsid India eksportivad tootjad ning mida tootis ja müüs liidu tootmisharu, anti ainukordne kontrollnumber. Number sõltus toote põhiomadustest, antud juhul terase klassist, tõmbetugevusest, kattest, pinnast, läbimõõdust ja kujust. Sellepärast võrreldi liitu eksporditud traadiliike toote kontrollnumbri alusel selliste liidu tootmisharu toodetud ja müüdud toodetega, millel on samad või sarnased omadused. Kõik need tooteliigid kuulusid algatamisteates (5) ja ajutises määruses esitatud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote määratluse alla. |
| --- | --- |

(16)

Mõni kasutaja väljendas muret selle üle, et ei tehta vahet vaatlusaluse toote ja samasuguse toote eri liikide vahel, sest kõigi tooteliikide puhul eksisteerib väga lai tootevalik. Eriti tunti muret selle üle, kuidas on uurimise käigus võimalik tagada kõigi tooteliikide õiglane võrdlus. Nagu enamiku uurimiste puhul, hõlmab vaatlusaluse toote määratlus palju erinevaid tooteliike, millel on samad või sarnased füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused. Asjaolu, et need omadused võivad tooteliigiti varieeruda, võib tõepoolest põhjustada olukorra, et määratlusega hõlmatakse palju erinevaid liike. See on nii ka käesoleva uurimise puhul. Komisjon võttis tooteliikide vahelisi erinevusi arvesse ja tagas õiglase võrdluse. Igale tooteliigile, mida tootsid ja müüsid India eksportivad tootjad ning mida tootis ja müüs liidu tootmisharu, anti ainukordne kontrollnumber. Number sõltus toote põhiomadustest, antud juhul terase klassist, tõmbetugevusest, kattest, pinnast, läbimõõdust ja kujust. Sellepärast võrreldi liitu eksporditud traadiliike toote kontrollnumbri alusel selliste liidu tootmisharu toodetud ja müüdud toodetega, millel on samad või sarnased omadused. Kõik need tooteliigid kuulusid algatamisteates (5) ja ajutises määruses esitatud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote määratluse alla.

| (17) | Üks isik kordas oma väidet, et niinimetatud kõrgtehnilised tooteliigid on erinevad ega ole asendatavad muude vaatlusaluse toote liikidega. Sellest tulenevalt tuleks need toote määratlusest välja jätta. Kui määratakse kindlaks, et tegemist on toodetega, mis on sarnased, nii et need kuuluvad sama tooteliigi alla, tuleb kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikaga (6) läbi viia hindamine, et teha kindlaks, kas neil on samad tehnilised ja füüsikalised omadused, samad põhilised lõppkasutajad ning sama hinna ja kvaliteedi suhe. Sellega seoses tuleks samuti hinnata nende toodete vastastikust asendatavust ja seda, kas need on konkureerivad tooted. Uurimise tulemusel leiti, et asjaomase isiku viidatud nn kõrgtehnilistel tooteliikidel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused, mis muudel uurimisega hõlmatud toodetel. Nad on roostevabast terasest ja tegemist on traadiga, ka tootmisprotsess on sarnane, selles kasutatakse samasuguseid masinaid, nii et tootjad võivad vastavalt nõudlusele lülituda ümber ühelt tootevariandilt teisele. Sellepärast konkureerivad tootjad suurt roostevaba terastraadi valikut hõlmavate lepingute pärast, kuigi eri liiki traadid ei ole otseselt omavahel asendatavad ega konkureeri otseselt üksteisega. Pealegi toodavad ja müüvad neid tooteliike niihästi liidu tootmisharu ettevõtted kui ka India eksportivad tootjad, kasutades sarnast tootmismeetodit. Seetõttu ei saa selle väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(17)

Üks isik kordas oma väidet, et niinimetatud kõrgtehnilised tooteliigid on erinevad ega ole asendatavad muude vaatlusaluse toote liikidega. Sellest tulenevalt tuleks need toote määratlusest välja jätta. Kui määratakse kindlaks, et tegemist on toodetega, mis on sarnased, nii et need kuuluvad sama tooteliigi alla, tuleb kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikaga (6) läbi viia hindamine, et teha kindlaks, kas neil on samad tehnilised ja füüsikalised omadused, samad põhilised lõppkasutajad ning sama hinna ja kvaliteedi suhe. Sellega seoses tuleks samuti hinnata nende toodete vastastikust asendatavust ja seda, kas need on konkureerivad tooted. Uurimise tulemusel leiti, et asjaomase isiku viidatud nn kõrgtehnilistel tooteliikidel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused, mis muudel uurimisega hõlmatud toodetel. Nad on roostevabast terasest ja tegemist on traadiga, ka tootmisprotsess on sarnane, selles kasutatakse samasuguseid masinaid, nii et tootjad võivad vastavalt nõudlusele lülituda ümber ühelt tootevariandilt teisele. Sellepärast konkureerivad tootjad suurt roostevaba terastraadi valikut hõlmavate lepingute pärast, kuigi eri liiki traadid ei ole otseselt omavahel asendatavad ega konkureeri otseselt üksteisega. Pealegi toodavad ja müüvad neid tooteliike niihästi liidu tootmisharu ettevõtted kui ka India eksportivad tootjad, kasutades sarnast tootmismeetodit. Seetõttu ei saa selle väitega nõustuda.

| (18) | Vastuseks lõplikule avalikustamisele väitis üks isik, et analüüs, mille komisjon koostas, et teha kindlaks, kas uurimine peaks hõlmama nn kõrgtehnilisi tooteliike, ei ole piisavalt põhjalik. See väide lükati tagasi. Uurimise tulemusel tehti kindlaks, et kõrgtehnilised tooteliigid kuuluvad põhjenduses 17 osutatud tootemääratluse alla. Huvitatud isik on ekslikult eeldanud, et kõik kohtupraktikas osutatud kriteeriumid peavad olema täidetud üheaegselt – see ei ole nii. Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika (7) kohaselt on komisjonil toote määratluse piiritlemisel suur otsustusõigus ja ta peab oma hinnangus tuginema kohtu välja töötatud kriteeriumidele. Sageli, nagu ka käesoleva juhtumi puhul, võivad teatavad kriteeriumid kallutada hinnangut ühele või teisele poole; sellises olukorras peab komisjon koostama üldhindamise, nagu käesoleval juhul on tehtud. Seepärast on huvitatud isik ekslikult eeldanud, et sama tootemääratluse alla kuulumiseks peavad tooteliigi kõik omadused olema samad. |
| --- | --- |

(18)

Vastuseks lõplikule avalikustamisele väitis üks isik, et analüüs, mille komisjon koostas, et teha kindlaks, kas uurimine peaks hõlmama nn kõrgtehnilisi tooteliike, ei ole piisavalt põhjalik. See väide lükati tagasi. Uurimise tulemusel tehti kindlaks, et kõrgtehnilised tooteliigid kuuluvad põhjenduses 17 osutatud tootemääratluse alla. Huvitatud isik on ekslikult eeldanud, et kõik kohtupraktikas osutatud kriteeriumid peavad olema täidetud üheaegselt – see ei ole nii. Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika (7) kohaselt on komisjonil toote määratluse piiritlemisel suur otsustusõigus ja ta peab oma hinnangus tuginema kohtu välja töötatud kriteeriumidele. Sageli, nagu ka käesoleva juhtumi puhul, võivad teatavad kriteeriumid kallutada hinnangut ühele või teisele poole; sellises olukorras peab komisjon koostama üldhindamise, nagu käesoleval juhul on tehtud. Seepärast on huvitatud isik ekslikult eeldanud, et sama tootemääratluse alla kuulumiseks peavad tooteliigi kõik omadused olema samad.

| (19) | Mõni kasutaja väitis, et nn 200. seeria roostevaba terastraat tuleks toote määratlusest välja jätta. Eelkõige väitsid nad, et seda liiki traati liidu tootmisharu praktiliselt ei tooda. See väide ei ole siiski põhjendatud. Esiteks ei ole asjaolu, et liidu tootmisharu ei tooda teatavat tooteliiki, piisav põhjus selleks, et jätta asjaomane tooteliik uurimisega hõlmamata, kui tootmisprotsess on selline, et liidu tootjad võiksid kõnealust tooteliiki tootma hakata. Teiseks leiti – nagu ka kõrgtehnilise traadi puhul –, et need vaatlusaluse toote liigid on füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste põhiomaduste poolest identsed või sarnased muude samasuguse toote liikidega, mida toodab või müüb liidu tootmisharu. Seetõttu ei saa selle väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(19)

Mõni kasutaja väitis, et nn 200. seeria roostevaba terastraat tuleks toote määratlusest välja jätta. Eelkõige väitsid nad, et seda liiki traati liidu tootmisharu praktiliselt ei tooda. See väide ei ole siiski põhjendatud. Esiteks ei ole asjaolu, et liidu tootmisharu ei tooda teatavat tooteliiki, piisav põhjus selleks, et jätta asjaomane tooteliik uurimisega hõlmamata, kui tootmisprotsess on selline, et liidu tootjad võiksid kõnealust tooteliiki tootma hakata. Teiseks leiti – nagu ka kõrgtehnilise traadi puhul –, et need vaatlusaluse toote liigid on füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste põhiomaduste poolest identsed või sarnased muude samasuguse toote liikidega, mida toodab või müüb liidu tootmisharu. Seetõttu ei saa selle väitega nõustuda.

| (20) | Teiseks väitsid nad, et vaatlusaluse toote määratlusega tuleks hõlmata ka valtstraat. Kuigi valtstraati kasutatakse toormena vaatlusaluse toote tootmisel, võib seda kasutada ka teistsuguste toodete, näiteks kinnituste ja naelte tootmisel. Erinevalt vaatlusalusest tootest ei kujuta valtstraat endast seega terasest valmistoodet. Külmvormimist hõlmava tootmisprotsessi abil saab muu hulgas ka valtstraadi muuta vaatlusaluseks tooteks või samasuguseks tooteks. Sellest tulenevalt ei saa valtstraati lugeda toote määratluse alla kuuluvaks algmääruse tähenduses. |
| --- | --- |

(20)

Teiseks väitsid nad, et vaatlusaluse toote määratlusega tuleks hõlmata ka valtstraat. Kuigi valtstraati kasutatakse toormena vaatlusaluse toote tootmisel, võib seda kasutada ka teistsuguste toodete, näiteks kinnituste ja naelte tootmisel. Erinevalt vaatlusalusest tootest ei kujuta valtstraat endast seega terasest valmistoodet. Külmvormimist hõlmava tootmisprotsessi abil saab muu hulgas ka valtstraadi muuta vaatlusaluseks tooteks või samasuguseks tooteks. Sellest tulenevalt ei saa valtstraati lugeda toote määratluse alla kuuluvaks algmääruse tähenduses.

| (21) | Eespool esitatud teavet arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 21–24 esitatud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote määratlus. |
| --- | --- |

(21)

Eespool esitatud teavet arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 21–24 esitatud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote määratlus.

C.   DUMPING

1.   Sissejuhatus

| (22) | Kolme valimisse kaasatud India eksportiva tootja valdustesse tehtud kontrollkäikude ja kogutud teabe järgneva analüüsimise ajal leiti, et nad kõik olid esitanud mõningat teavet, mida ei saanud pidada usaldusväärseks. Komisjon jätkas oma uurimist, analüüsides kogu teavet, mis esitati talle vastuseks esialgsele avalikustamisele ja sellele järgnenud ärakuulamiste käigus. |
| --- | --- |

(22)

Kolme valimisse kaasatud India eksportiva tootja valdustesse tehtud kontrollkäikude ja kogutud teabe järgneva analüüsimise ajal leiti, et nad kõik olid esitanud mõningat teavet, mida ei saanud pidada usaldusväärseks. Komisjon jätkas oma uurimist, analüüsides kogu teavet, mis esitati talle vastuseks esialgsele avalikustamisele ja sellele järgnenud ärakuulamiste käigus.

| (23) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 26, leidis komisjon ühe eksportiva tootja puhul, et küsimustiku vastustes esitatud kulud ei ole vastavuses äriühingusisese kuluarvestussüsteemiga. Äriühing väitis, et mittevastavus tuleneb registreerimisvigadest ja varude väärtuse hindamise meetodist, mis on äriühingusisese kuluarvestussüsteemi ja aastaaruandes avaldatud andmete puhul erinev. |
| --- | --- |

(23)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 26, leidis komisjon ühe eksportiva tootja puhul, et küsimustiku vastustes esitatud kulud ei ole vastavuses äriühingusisese kuluarvestussüsteemiga. Äriühing väitis, et mittevastavus tuleneb registreerimisvigadest ja varude väärtuse hindamise meetodist, mis on äriühingusisese kuluarvestussüsteemi ja aastaaruandes avaldatud andmete puhul erinev.

| (24) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 28, olid äriühingusisese kuluarvestussüsteemi andmed küll kooskõlas äriühingu auditeeritud finantsaruannetega, kuid ei olnud võimalik kontrollida äriühingusisesest kuluarvestussüsteemist traaditootmisüksuse kohta saadud andmete vastavust äriühingu poolt spetsiaalselt uurimisküsimustiku vastusena koostatud kulutabelitele. Sellest tulenevalt leitakse kooskõlas algmääruse artikliga 18, et kõnealuse dumpinguvastase uurimise käigus tuleks kasutada äriühingusiseses kuluarvestussüsteemis sisalduvat teavet. |
| --- | --- |

(24)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 28, olid äriühingusisese kuluarvestussüsteemi andmed küll kooskõlas äriühingu auditeeritud finantsaruannetega, kuid ei olnud võimalik kontrollida äriühingusisesest kuluarvestussüsteemist traaditootmisüksuse kohta saadud andmete vastavust äriühingu poolt spetsiaalselt uurimisküsimustiku vastusena koostatud kulutabelitele. Sellest tulenevalt leitakse kooskõlas algmääruse artikliga 18, et kõnealuse dumpinguvastase uurimise käigus tuleks kasutada äriühingusiseses kuluarvestussüsteemis sisalduvat teavet.

| (25) | Seepärast kohandas komisjon esialgu kuluandmeid, mille nimetatud eksportiv tootja oli esitanud küsimustikule vastates, kasutades selleks äriühingusisesest kuluarvestussüsteemist saadavaid fakte. |
| --- | --- |

(25)

Seepärast kohandas komisjon esialgu kuluandmeid, mille nimetatud eksportiv tootja oli esitanud küsimustikule vastates, kasutades selleks äriühingusisesest kuluarvestussüsteemist saadavaid fakte.

| (26) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 27, väitis eksportiv tootja, et äriühingusiseses kuluarvestussüsteemis sisalduvad andmed ei ole usaldusväärsed ning neid ei tohiks uurimise käigus kasutada. Äriühing tõi sisearvestuse arvudes, mille komisjon oli võtnud kulude kohandamisel aluseks, esile mitu viga ja määratlusprobleemi. Äriühing väitis, et komisjon oleks analüüsis pidanud aluseks võtma küsimustiku vastustes märgitud kulud. Lisaks esitas äriühing hiljem, pärast ajutiste meetmete kehtestamist, andmed, milles sisearvestuses ja küsimustiku vastustes esitatud traaditootmiskulud olid omavahel vastavusse viidud. Selle põhjal, võttes ühtlasi arvesse kontrollkäigul kogutud tõendeid, võiks seega aktsepteerida teatavaid tootmiskulusid, nagu kõnealune äriühing neid algul oma küsimustiku vastustes esitas. |
| --- | --- |

(26)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 27, väitis eksportiv tootja, et äriühingusiseses kuluarvestussüsteemis sisalduvad andmed ei ole usaldusväärsed ning neid ei tohiks uurimise käigus kasutada. Äriühing tõi sisearvestuse arvudes, mille komisjon oli võtnud kulude kohandamisel aluseks, esile mitu viga ja määratlusprobleemi. Äriühing väitis, et komisjon oleks analüüsis pidanud aluseks võtma küsimustiku vastustes märgitud kulud. Lisaks esitas äriühing hiljem, pärast ajutiste meetmete kehtestamist, andmed, milles sisearvestuses ja küsimustiku vastustes esitatud traaditootmiskulud olid omavahel vastavusse viidud. Selle põhjal, võttes ühtlasi arvesse kontrollkäigul kogutud tõendeid, võiks seega aktsepteerida teatavaid tootmiskulusid, nagu kõnealune äriühing neid algul oma küsimustiku vastustes esitas.

| (27) | Olemasolevate tõendite valguses ei saa aga teatavate äriühingu poolt küsimustiku vastustes esitatud kulude, nagu näiteks üldkulude ja finantskulude jaotust pidada uurimise seisukohalt usaldusväärseks. Komisjon leidis, et need kulud tuleks jaotada äriühingu kogukäibe ja müüdud kauba maksumuse põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5. Selle põhjal sai enamikku küsimustiku vastustes esitatud kulusid aktsepteerida ja käibe jaotus lepiti äriühinguga kokku uurimise lõplikus etapis. Dumpingumarginaali tase vähenes, kui pakkimiskulud ja teatavad üldkulud uuesti läbi vaadati. Seega leitakse, et selle eksportiva tootja dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks ei tuleks enam kasutada algmääruse artiklit 18. |
| --- | --- |

(27)

Olemasolevate tõendite valguses ei saa aga teatavate äriühingu poolt küsimustiku vastustes esitatud kulude, nagu näiteks üldkulude ja finantskulude jaotust pidada uurimise seisukohalt usaldusväärseks. Komisjon leidis, et need kulud tuleks jaotada äriühingu kogukäibe ja müüdud kauba maksumuse põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5. Selle põhjal sai enamikku küsimustiku vastustes esitatud kulusid aktsepteerida ja käibe jaotus lepiti äriühinguga kokku uurimise lõplikus etapis. Dumpingumarginaali tase vähenes, kui pakkimiskulud ja teatavad üldkulud uuesti läbi vaadati. Seega leitakse, et selle eksportiva tootja dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks ei tuleks enam kasutada algmääruse artiklit 18.

| (28) | Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 30, leidis komisjon ühe teise eksportiva tootja puhul, et selle äriühingu poolt küsimustiku vastustes esitatud andmed tooraine ostmise ja tarbimise kohta ei ole vastavuses tootja laoarvestussüsteemist leitud andmetega. Eelkõige ilmnes, et jaotus teraseklasside kaupa oli kummaski andmeallikas erinev. Komisjon tegi kindlaks, et teraseklass on lõpptoote maksumuse määramisel otsustav tegur ja et ebausaldusväärne teave teraseklasside kohta võib tugevasti moonutada üksikute tooteliikide kulude ja müügihinna kindlaksmääramist ning võib seega olla eksitav; ta andis eksportivale tootjale mitmel korral sellest olulisest kaalutlusest teada. |
| --- | --- |

(28)

Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 30, leidis komisjon ühe teise eksportiva tootja puhul, et selle äriühingu poolt küsimustiku vastustes esitatud andmed tooraine ostmise ja tarbimise kohta ei ole vastavuses tootja laoarvestussüsteemist leitud andmetega. Eelkõige ilmnes, et jaotus teraseklasside kaupa oli kummaski andmeallikas erinev. Komisjon tegi kindlaks, et teraseklass on lõpptoote maksumuse määramisel otsustav tegur ja et ebausaldusväärne teave teraseklasside kohta võib tugevasti moonutada üksikute tooteliikide kulude ja müügihinna kindlaksmääramist ning võib seega olla eksitav; ta andis eksportivale tootjale mitmel korral sellest olulisest kaalutlusest teada.

| (29) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 31, väitis eksportiv tootja siiski, et failid, mis sisaldasid andmeid tooraineostude kohta ja mille komisjon leidis kontrollkäigu ajal, olid mittetäielikud, sest äriühingu teised üksused olid ostnud täiendavalt toorainet, kuid ei olnud neist ostudest teada andnud ning need ei sisaldunud failides, mille komisjon kontrollkäigu ajal leidis ja millega ta tutvus. Peale selle väitis eksportiv tootja, et täheldatud lahknevused kogustes teraseklasside kaupa tulenevad asjaolust, et mõned teraseklassid kattuvad osaliselt üksteisega ning et tootmisprotsessi mõne osa puhul ei ole võimalik individuaalsete teraseklasside tasandil arvestust pidada. |
| --- | --- |

(29)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 31, väitis eksportiv tootja siiski, et failid, mis sisaldasid andmeid tooraineostude kohta ja mille komisjon leidis kontrollkäigu ajal, olid mittetäielikud, sest äriühingu teised üksused olid ostnud täiendavalt toorainet, kuid ei olnud neist ostudest teada andnud ning need ei sisaldunud failides, mille komisjon kontrollkäigu ajal leidis ja millega ta tutvus. Peale selle väitis eksportiv tootja, et täheldatud lahknevused kogustes teraseklasside kaupa tulenevad asjaolust, et mõned teraseklassid kattuvad osaliselt üksteisega ning et tootmisprotsessi mõne osa puhul ei ole võimalik individuaalsete teraseklasside tasandil arvestust pidada.

| (30) | Ajutise määruse põhjenduses 32 märkis komisjon siiski, et äriühingu eeltoodud väited tooraine täiendava ostmise kohta ei ole tõendatud ning igal juhul pole need piisavad selgitamaks täheldatud lahknevusi üksikute teraseklasside tasandil. Samuti märkis komisjon, et äriühing oli väitnud, et kõigis tootmisetappides ei olnud võimalik üksikute teraseklasside kaupa täpset arvestust pidada. See väide vähendab teraseklasside arvestussüsteemi usaldusväärsust veelgi. Seepärast tuli teraseklasside kohta esitatud teavet esialgu käsitada eksitavana. |
| --- | --- |

(30)

Ajutise määruse põhjenduses 32 märkis komisjon siiski, et äriühingu eeltoodud väited tooraine täiendava ostmise kohta ei ole tõendatud ning igal juhul pole need piisavad selgitamaks täheldatud lahknevusi üksikute teraseklasside tasandil. Samuti märkis komisjon, et äriühing oli väitnud, et kõigis tootmisetappides ei olnud võimalik üksikute teraseklasside kaupa täpset arvestust pidada. See väide vähendab teraseklasside arvestussüsteemi usaldusväärsust veelgi. Seepärast tuli teraseklasside kohta esitatud teavet esialgu käsitada eksitavana.

| (31) | Ajutise määruse põhjenduses 33 leidis komisjon, et esitatud tooraine jaotusandmed teraseklasside kaupa ei olnud usaldusväärsed ning neid ei peaks esialgu arvesse võtma ning et otsused tuleks teha kättesaadavate faktide alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. Kuna arvestussüsteem ei olnud tervikuna usaldusväärne, ei olnud võimalik teha otsuseid mitte ühegi aruandes kajastatud teraseklassi alusel. Sellepärast kasutati kõiki tooteid hõlmava üldise dumpingumarginaali arvutamiseks kogu tooraine kui terviku kogutarbimist, võtmata arvesse jaotust teraseklasside kaupa. |
| --- | --- |

(31)

Ajutise määruse põhjenduses 33 leidis komisjon, et esitatud tooraine jaotusandmed teraseklasside kaupa ei olnud usaldusväärsed ning neid ei peaks esialgu arvesse võtma ning et otsused tuleks teha kättesaadavate faktide alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. Kuna arvestussüsteem ei olnud tervikuna usaldusväärne, ei olnud võimalik teha otsuseid mitte ühegi aruandes kajastatud teraseklassi alusel. Sellepärast kasutati kõiki tooteid hõlmava üldise dumpingumarginaali arvutamiseks kogu tooraine kui terviku kogutarbimist, võtmata arvesse jaotust teraseklasside kaupa.

| (32) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist vaidlustas äriühing selle esialgse lähenemisviisi üldjoontes, kuid ei suutnud endiselt esitada üksühest vastavust toote kontrollnumbri tasemel. Ent uurimise hilisemas etapis esitas äriühing piisaval määral vastavusse viidud andmed, kui tooraine rühmitati peamiste teraseklassi seeriate kaupa vastavalt nende keemilisele koostisele (nn 200., 300. ja 400. seeria teras vastavalt AISI klassifikatsioonile). Äriühing pakkus välja ka alternatiivse rühmitamisviisi, milles täiendava rühmitustegurina lisati lõppkasutus. Kuna aga lõppkasutust ei saa kontrollida, arvutas komisjon dumpingumarginaali ümber teraseklasside kaupa, mis rühmitati keemilise koostise järgi vastavalt teraseklasside sarjadele (AISI klassifikatsiooni 200., 300. ja 400. seeria). Teraseklasside seeriad kujutavad endast üldkasutatavat, objektiivset ja kontrollitavat kriteeriumi, ent selle konkreetse äriühingu puhul ei võimaldanud kontrollnumbri kasutamine viia andmeid täielikult vastavusse ning seepärast ei saaks tagada õiglast võrdlust usaldusväärsete andmete alusel algmääruse tähenduses. |
| --- | --- |

(32)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist vaidlustas äriühing selle esialgse lähenemisviisi üldjoontes, kuid ei suutnud endiselt esitada üksühest vastavust toote kontrollnumbri tasemel. Ent uurimise hilisemas etapis esitas äriühing piisaval määral vastavusse viidud andmed, kui tooraine rühmitati peamiste teraseklassi seeriate kaupa vastavalt nende keemilisele koostisele (nn 200., 300. ja 400. seeria teras vastavalt AISI klassifikatsioonile). Äriühing pakkus välja ka alternatiivse rühmitamisviisi, milles täiendava rühmitustegurina lisati lõppkasutus. Kuna aga lõppkasutust ei saa kontrollida, arvutas komisjon dumpingumarginaali ümber teraseklasside kaupa, mis rühmitati keemilise koostise järgi vastavalt teraseklasside sarjadele (AISI klassifikatsiooni 200., 300. ja 400. seeria). Teraseklasside seeriad kujutavad endast üldkasutatavat, objektiivset ja kontrollitavat kriteeriumi, ent selle konkreetse äriühingu puhul ei võimaldanud kontrollnumbri kasutamine viia andmeid täielikult vastavusse ning seepärast ei saaks tagada õiglast võrdlust usaldusväärsete andmete alusel algmääruse tähenduses.

| (33) | Kuna äriühingu esitatud lisateave ei võimaldanud aga andmeid uurimise jaoks piisavalt üksikasjalikult vastavusse viia, jäädakse esialgse järelduse juurde, et äriühingu jälgitavussüsteemid ei ole piisavalt usaldusväärsed, ning tootmiskulude lõplikuks kindlakstegemiseks ja dumpingumarginaali arvutamiseks kohaldatakse algmääruse artiklit 18 – seega põhineb see eelmises põhjenduses osutatud alternatiivil. |
| --- | --- |

(33)

Kuna äriühingu esitatud lisateave ei võimaldanud aga andmeid uurimise jaoks piisavalt üksikasjalikult vastavusse viia, jäädakse esialgse järelduse juurde, et äriühingu jälgitavussüsteemid ei ole piisavalt usaldusväärsed, ning tootmiskulude lõplikuks kindlakstegemiseks ja dumpingumarginaali arvutamiseks kohaldatakse algmääruse artiklit 18 – seega põhineb see eelmises põhjenduses osutatud alternatiivil.

| (34) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 34, leidis komisjon kolmanda eksportiva tootja puhul kontrollkäigu ajal, et küsimustiku vastustes esitatud andmed toorainevoogude kohta ei ole kooskõlas tootja raamatupidamissüsteemis sisalduvate andmetega. Ilmnes, et jaotus teraseklasside kaupa on kummaski andmeallikas erinev. |
| --- | --- |

(34)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 34, leidis komisjon kolmanda eksportiva tootja puhul kontrollkäigu ajal, et küsimustiku vastustes esitatud andmed toorainevoogude kohta ei ole kooskõlas tootja raamatupidamissüsteemis sisalduvate andmetega. Ilmnes, et jaotus teraseklasside kaupa on kummaski andmeallikas erinev.

| (35) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 35, tunnistas eksportiv tootja küll, et küsimustiku vastused sisaldasid mõningaid vigu, ent väitis siiski, et kui võtta arvesse varudes toimunud muutusi, on tooraine üldkogustes täheldatud erinevused siiski võimalik kooskõlla viia. Kuid äriühing väitis ühtlasi, et osaliselt kattuvad teraseklassid ei võimalda andmeid täielikult kooskõlla viia iga üksiku teraseklassi kaupa. Esialgse avalikustamise järel esitatud märkustes väitis äriühing ka, et mõnikord ei vastanud müügiarvele märgitud teraseklass tegelikult eksporditavale teraseklassile. Peale selle väitis äriühing, et roostevaba terase tööstuses ei kasutatud teraseklasse eriti täpselt, vaid et pigem esinesid erinevused teraseklassi avaldatud keemilise koostise ja tegeliku toote vahel. Äriühing väitis, et neid selgitusi arvesse võttes puudutaksid komisjoni täheldatud lahknevused ainult tühist osa ekspordist. |
| --- | --- |

(35)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 35, tunnistas eksportiv tootja küll, et küsimustiku vastused sisaldasid mõningaid vigu, ent väitis siiski, et kui võtta arvesse varudes toimunud muutusi, on tooraine üldkogustes täheldatud erinevused siiski võimalik kooskõlla viia. Kuid äriühing väitis ühtlasi, et osaliselt kattuvad teraseklassid ei võimalda andmeid täielikult kooskõlla viia iga üksiku teraseklassi kaupa. Esialgse avalikustamise järel esitatud märkustes väitis äriühing ka, et mõnikord ei vastanud müügiarvele märgitud teraseklass tegelikult eksporditavale teraseklassile. Peale selle väitis äriühing, et roostevaba terase tööstuses ei kasutatud teraseklasse eriti täpselt, vaid et pigem esinesid erinevused teraseklassi avaldatud keemilise koostise ja tegeliku toote vahel. Äriühing väitis, et neid selgitusi arvesse võttes puudutaksid komisjoni täheldatud lahknevused ainult tühist osa ekspordist.

| (36) | Komisjon leidis, et avastatud lahknevusi ei saa kogu ulatuses selgitada juhuslike ebatäpsustega. Vastupidi: esitatud argumendid õõnestasid veelgi äriühingu arvestussüsteemi usaldusväärsust tervikuna, eelkõige arvestades teraseklasside otsustavat rolli lõpptoote maksumuse määramisel. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon leidis, et avastatud lahknevusi ei saa kogu ulatuses selgitada juhuslike ebatäpsustega. Vastupidi: esitatud argumendid õõnestasid veelgi äriühingu arvestussüsteemi usaldusväärsust tervikuna, eelkõige arvestades teraseklasside otsustavat rolli lõpptoote maksumuse määramisel.

| (37) | Uurimise hilisemas etapis väitis äriühing aga, et kui komisjon ei aktsepteeri äriühingu algselt esitatud andmeid teraseklasside kohta, ei ole täpsemat tulemust võimalik saada ka siis, kui selle asemel, et koondada ühtekokku kõik toote kontrollnumbrid, nagu tehti ajutises etapis, koondaks komisjon ühte rühma ainult need konkreetsed teraseklassid, mille vahel on leitud lahknevusi, või teise võimalusena koondaks teraseklassid rühmadesse nende keemilise koostise põhjal, mida väljendavad teraseklasside seeriad (AISI klassifikatsiooni 200., 300. ja 400. seeria). Äriühing pakkus ühtlasi välja veel ühe meetodi 300. seeria teraseklasside rühmitamiseks väiksematesse allrühmadesse. |
| --- | --- |

(37)

Uurimise hilisemas etapis väitis äriühing aga, et kui komisjon ei aktsepteeri äriühingu algselt esitatud andmeid teraseklasside kohta, ei ole täpsemat tulemust võimalik saada ka siis, kui selle asemel, et koondada ühtekokku kõik toote kontrollnumbrid, nagu tehti ajutises etapis, koondaks komisjon ühte rühma ainult need konkreetsed teraseklassid, mille vahel on leitud lahknevusi, või teise võimalusena koondaks teraseklassid rühmadesse nende keemilise koostise põhjal, mida väljendavad teraseklasside seeriad (AISI klassifikatsiooni 200., 300. ja 400. seeria). Äriühing pakkus ühtlasi välja veel ühe meetodi 300. seeria teraseklasside rühmitamiseks väiksematesse allrühmadesse.

| (38) | Sellest tulenevalt arvutas komisjon dumpingumarginaali uuesti ümber teraseklassi rühmade põhjal, lähtuvalt nende keemilisest koostisest, mida väljendavad teraseklasside seeriad (AISI klassifikatsiooni 200., 300. ja 400. seeria), et järgida sama meetodit, mida on kirjeldatud põhjenduses 30. Teraseklasside seeriad kujutavad endast üldkasutatavat, objektiivset ja kontrollitavat kriteeriumi, ent selle konkreetse äriühingu puhul ei võimaldanud kontrollnumbri kasutamine viia andmeid täielikult vastavusse ning seepärast ei saaks tagada õiglast võrdlust usaldusväärsete andmete alusel algmääruse tähenduses. |
| --- | --- |

(38)

Sellest tulenevalt arvutas komisjon dumpingumarginaali uuesti ümber teraseklassi rühmade põhjal, lähtuvalt nende keemilisest koostisest, mida väljendavad teraseklasside seeriad (AISI klassifikatsiooni 200., 300. ja 400. seeria), et järgida sama meetodit, mida on kirjeldatud põhjenduses 30. Teraseklasside seeriad kujutavad endast üldkasutatavat, objektiivset ja kontrollitavat kriteeriumi, ent selle konkreetse äriühingu puhul ei võimaldanud kontrollnumbri kasutamine viia andmeid täielikult vastavusse ning seepärast ei saaks tagada õiglast võrdlust usaldusväärsete andmete alusel algmääruse tähenduses.

| (39) | Kuna äriühingu esitatud lisateave ei võimaldanud aga andmeid uurimise jaoks piisavalt üksikasjalikult vastavusse viia, jäädakse esialgse järelduse juurde, et äriühingu jälgitavussüsteemid ei ole piisavalt usaldusväärsed, ning tootmiskulude lõplikuks kindlakstegemiseks ja dumpingumarginaali arvutamiseks kohaldatakse algmääruse artiklit 18 – seega põhineb see eelmises põhjenduses osutatud alternatiivil. |
| --- | --- |

(39)

Kuna äriühingu esitatud lisateave ei võimaldanud aga andmeid uurimise jaoks piisavalt üksikasjalikult vastavusse viia, jäädakse esialgse järelduse juurde, et äriühingu jälgitavussüsteemid ei ole piisavalt usaldusväärsed, ning tootmiskulude lõplikuks kindlakstegemiseks ja dumpingumarginaali arvutamiseks kohaldatakse algmääruse artiklit 18 – seega põhineb see eelmises põhjenduses osutatud alternatiivil.

| (40) | Kaebuse esitaja väitis, et vaatlusaluse toote rühmitamine teraseklassidesse ei lase komisjonil teha korrektset kasumlikkuse testi, et määrata normaalväärtus toote kontrollnumbrite kaupa. |
| --- | --- |

(40)

Kaebuse esitaja väitis, et vaatlusaluse toote rühmitamine teraseklassidesse ei lase komisjonil teha korrektset kasumlikkuse testi, et määrata normaalväärtus toote kontrollnumbrite kaupa.

| (41) | Komisjon teeb seda analüüsi tasemel, mis on kooskõlas eksportivate ja liidu tootjate sisemise arvestussüsteemiga, mis võimaldab esitatud arve tõendada. Seega lükatakse väide tagasi. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon teeb seda analüüsi tasemel, mis on kooskõlas eksportivate ja liidu tootjate sisemise arvestussüsteemiga, mis võimaldab esitatud arve tõendada. Seega lükatakse väide tagasi.

| (42) | Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 37 ja 38. |
| --- | --- |

(42)

Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 37 ja 38.

2.   Normaalväärtus

| (43) | Ühe eksportiva tootja puhul, kelle suhtes kohaldatakse algmääruse artiklit 18, on normaalväärtuse määramine uuesti läbi vaadatud pärast seda, kui tema tootmiskulud ümber hinnati. Lõplikus etapis võeti tootmiskulude kindlaksmääramisel aluseks teatatud tootmiskulud tooteühiku kohta, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud, k.a finantskulud, kasutades algmääruse artikli 2 lõikes 5 lubatud jaotusmeetodit. |
| --- | --- |

(43)

Ühe eksportiva tootja puhul, kelle suhtes kohaldatakse algmääruse artiklit 18, on normaalväärtuse määramine uuesti läbi vaadatud pärast seda, kui tema tootmiskulud ümber hinnati. Lõplikus etapis võeti tootmiskulude kindlaksmääramisel aluseks teatatud tootmiskulud tooteühiku kohta, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud, k.a finantskulud, kasutades algmääruse artikli 2 lõikes 5 lubatud jaotusmeetodit.

| (44) | Kolme viimati valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul ja selle eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalne kontrollimine, leiti omamaine müük olevat üldiselt representatiivne, moodustades vähemalt 5 % äriühingu vaatlusaluse toote ekspordimüügist liitu. Sama representatiivsuskontroll tehti ka igale tooteliigile, mida viimati valimisse kaasatud tootjad müüsid omamaisel turul ja mis leiti olevat võrreldav liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. |
| --- | --- |

(44)

Kolme viimati valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul ja selle eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalne kontrollimine, leiti omamaine müük olevat üldiselt representatiivne, moodustades vähemalt 5 % äriühingu vaatlusaluse toote ekspordimüügist liitu. Sama representatiivsuskontroll tehti ka igale tooteliigile, mida viimati valimisse kaasatud tootjad müüsid omamaisel turul ja mis leiti olevat võrreldav liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2.

| (45) | Tehes kindlaks, kui suure osa moodustas uurimisperioodil kasumlik müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul, uuris komisjon samuti, kas viimati valimisse kaasatud eksportivate tootjate ja individuaalselt kontrollitava eksportiva tootja omamaist müüki saab pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. |
| --- | --- |

(45)

Tehes kindlaks, kui suure osa moodustas uurimisperioodil kasumlik müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul, uuris komisjon samuti, kas viimati valimisse kaasatud eksportivate tootjate ja individuaalselt kontrollitava eksportiva tootja omamaist müüki saab pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.

| (46) | Ühe viimati valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul leiti, et äriühingu poolt algul esitatud kulude jaotus ei olnud adekvaatne, sest selles ei olnud arvesse võetud traadi jämedust, mis on üks peamisi kulutegureid. Äriühingu nõusolekul kohandati kulude jaotamise meetodit. |
| --- | --- |

(46)

Ühe viimati valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul leiti, et äriühingu poolt algul esitatud kulude jaotus ei olnud adekvaatne, sest selles ei olnud arvesse võetud traadi jämedust, mis on üks peamisi kulutegureid. Äriühingu nõusolekul kohandati kulude jaotamise meetodit.

| (47) | Ühe teise viimati valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul korrigeeriti dumpingumarginaali määramisel tehtud tehniline viga. Peale selle palus tootja, et komisjon teeks täiendavaid kohandusi kasumlikkuse katses ja hinnasoodustustes. Neid nõudeid ei peetud põhjendatuks. |
| --- | --- |

(47)

Ühe teise viimati valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul korrigeeriti dumpingumarginaali määramisel tehtud tehniline viga. Peale selle palus tootja, et komisjon teeks täiendavaid kohandusi kasumlikkuse katses ja hinnasoodustustes. Neid nõudeid ei peetud põhjendatuks.

| (48) | Selle eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalne kontrollimine, parandati tehniline viga. Sama eksportiv tootja esitas täiendavaid väiteid komisjoni poolt kindlakstehtud müügi-, üld- ja halduskulude ning riigisiseste transpordikulude kohta ja palus teha kohanduse vaatlusaluse toote füüsiliste erinevuste arvessevõtmiseks sise- ja eksporditurul. Need väited lükati tagasi, kuna arvutused põhinesid äriühingu esitatud kuluandmetel, mida oli kontrollkäigu ajal kontrollitud, ja kuna füüsiliste erinevuste väide ei leidnud tõendamist. |
| --- | --- |

(48)

Selle eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalne kontrollimine, parandati tehniline viga. Sama eksportiv tootja esitas täiendavaid väiteid komisjoni poolt kindlakstehtud müügi-, üld- ja halduskulude ning riigisiseste transpordikulude kohta ja palus teha kohanduse vaatlusaluse toote füüsiliste erinevuste arvessevõtmiseks sise- ja eksporditurul. Need väited lükati tagasi, kuna arvutused põhinesid äriühingu esitatud kuluandmetel, mida oli kontrollkäigu ajal kontrollitud, ja kuna füüsiliste erinevuste väide ei leidnud tõendamist.

| (49) | Selle tulemusena kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 39–48 kirjeldatud normaalväärtuse määramise metoodika, mida kohaldati ka kolme viimati valimisse kaasatud eksportiva tootja suhtes ja selle eksportiva tootja suhtes, kellele võimaldati individuaalne kontrollimine. |
| --- | --- |

(49)

Selle tulemusena kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 39–48 kirjeldatud normaalväärtuse määramise metoodika, mida kohaldati ka kolme viimati valimisse kaasatud eksportiva tootja suhtes ja selle eksportiva tootja suhtes, kellele võimaldati individuaalne kontrollimine.

3.   Ekspordihind

| (50) | Ühe eksportiva tootja puhul parandati tema väidete peale teatavad tehnilised vead: nimelt oli kohati kasutatud vale vahetuskurssi ja eksikombel olid dumpinguarvutustesse lisatud teatavad kontsernisisesed müügitehingud. |
| --- | --- |

(50)

Ühe eksportiva tootja puhul parandati tema väidete peale teatavad tehnilised vead: nimelt oli kohati kasutatud vale vahetuskurssi ja eksikombel olid dumpinguarvutustesse lisatud teatavad kontsernisisesed müügitehingud.

| (51) | Ühe teise eksportiva tootja puhul oli dumpinguarvutustesse lisatud seotud äriühingu kaudu toimunud müük. |
| --- | --- |

(51)

Ühe teise eksportiva tootja puhul oli dumpinguarvutustesse lisatud seotud äriühingu kaudu toimunud müük.

| (52) | Üks viimati valimisse kaasatud eksportivatest tootjatest väitis, et hüvitised, mida ta oli saanud DEPB- ja DDS-toetuskava alusel, tuleb lisada ekspordihindadele. |
| --- | --- |

(52)

Üks viimati valimisse kaasatud eksportivatest tootjatest väitis, et hüvitised, mida ta oli saanud DEPB- ja DDS-toetuskava alusel, tuleb lisada ekspordihindadele.

| (53) | Üks teine viimati valimisse kaasatud eksportiv tootja esitas DDS-toetuskava alusel saadud hüvitised negatiivsete hinnasoodustustena, suurendades nõnda kunstlikult ekspordihinda. |
| --- | --- |

(53)

Üks teine viimati valimisse kaasatud eksportiv tootja esitas DDS-toetuskava alusel saadud hüvitised negatiivsete hinnasoodustustena, suurendades nõnda kunstlikult ekspordihinda.

| (54) | Komisjon analüüsis mõlema äriühingu hinnakäitumist liidu turul ja jõudis järeldustele, mis tulenesid algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaldamisest ja mis seega ei vaja edasist korrigeerimist. Esimesena nimetatud äriühingu väide lükati seega tagasi ja viimasena nimetatud äriühingu soodustust ei võetud arvesse. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon analüüsis mõlema äriühingu hinnakäitumist liidu turul ja jõudis järeldustele, mis tulenesid algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaldamisest ja mis seega ei vaja edasist korrigeerimist. Esimesena nimetatud äriühingu väide lükati seega tagasi ja viimasena nimetatud äriühingu soodustust ei võetud arvesse.

| (55) | Üks viimati valimisse kaasatud eksportivatest tootjatest väitis, et tema ekspordihindu tuleks korrigeerida ülespoole, et viia need vastavusse tema omamaiste hindadega, sest tema omamaine müük toimus oma kaubamärgi all, saavutades seeläbi kõrgema hinnataseme. Äriühing ei suutnud aga tõendada, et arved, mille kohta ta selle väite esitas, olid tõepoolest seotud kaubamärgi all toimunud müügiga, ning seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(55)

Üks viimati valimisse kaasatud eksportivatest tootjatest väitis, et tema ekspordihindu tuleks korrigeerida ülespoole, et viia need vastavusse tema omamaiste hindadega, sest tema omamaine müük toimus oma kaubamärgi all, saavutades seeläbi kõrgema hinnataseme. Äriühing ei suutnud aga tõendada, et arved, mille kohta ta selle väite esitas, olid tõepoolest seotud kaubamärgi all toimunud müügiga, ning seega lükati see väide tagasi.

| (56) | Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 50–52. |
| --- | --- |

(56)

Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 50–52.

4.   Võrdlus

| (57) | Üks eksportiv tootja väitis, et kuna tema tootmiskulude kindlakstegemiseks arvestati kõik toote kontrollnumbrid kokku, tuleks ka ekspordihindu käsitleda samamoodi ja normaalväärtusega võrdlemisel tulnuks kasutada ühtainsat ekspordihinda. |
| --- | --- |

(57)

Üks eksportiv tootja väitis, et kuna tema tootmiskulude kindlakstegemiseks arvestati kõik toote kontrollnumbrid kokku, tuleks ka ekspordihindu käsitleda samamoodi ja normaalväärtusega võrdlemisel tulnuks kasutada ühtainsat ekspordihinda.

| (58) | Komisjon püüdis uurimise käigus saada andmeid kulude ja ekspordihinna kohta toote kontrollnumbri järgi, ei saanud aga asjaomaselt äriühingult andmeid, mis oleksid olnud vajalikul määral vastavuses ja oleksid võimaldanud teha tootmiskulud usaldusväärselt kindlaks toote kontrollnumbri põhjal. Uurimisel ei leitud aga mingeid puudusi toote kontrollnumbri järgi esitatud ekspordihindade tasemes ning seega ei oleks olnud asjakohane kohaldada tegelike ekspordihindade kindlakstegemiseks algmääruse artiklit 18. Kuna komisjon ei pea sobivaks vähendada teatatud hindade üksikasjalikkuse määra, arvestades õiglaseks võrdluseks vajalikke uurimisstandardeid, lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(58)

Komisjon püüdis uurimise käigus saada andmeid kulude ja ekspordihinna kohta toote kontrollnumbri järgi, ei saanud aga asjaomaselt äriühingult andmeid, mis oleksid olnud vajalikul määral vastavuses ja oleksid võimaldanud teha tootmiskulud usaldusväärselt kindlaks toote kontrollnumbri põhjal. Uurimisel ei leitud aga mingeid puudusi toote kontrollnumbri järgi esitatud ekspordihindade tasemes ning seega ei oleks olnud asjakohane kohaldada tegelike ekspordihindade kindlakstegemiseks algmääruse artiklit 18. Kuna komisjon ei pea sobivaks vähendada teatatud hindade üksikasjalikkuse määra, arvestades õiglaseks võrdluseks vajalikke uurimisstandardeid, lükati väide tagasi.

| (59) | Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 53–55. |
| --- | --- |

(59)

Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 53–55.

5.   Dumpingumarginaalid

| (60) | Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi iga valimisse kaasatud äriühingu puhul samasuguse toote kohta kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(60)

Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi iga valimisse kaasatud äriühingu puhul samasuguse toote kohta kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (61) | Kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 6 tuleb seetõttu, et kahe suhtes kolmest algselt valimisse kaasatud eksportivast tootjast kohaldatakse algmääruse artiklit 18, valimist välja jäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaal määrata selle algselt valimisse kaasatud eksportiva tootja keskmise dumpingumarginaali põhjal, kelle suhtes algmääruse artiklit 18 enam ei kohaldata, ja nende kahe viimati valimisse kaasatud äriühingu keskmise dumpingumarginaali põhjal, kelle dumpingumarginaalid ei ole miinimumtasemel. Sellest lähtuvalt arvutati valimist välja jäetud koostööd tegevate äriühingute dumpingumarginaaliks 8,4 %. |
| --- | --- |

(61)

Kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 6 tuleb seetõttu, et kahe suhtes kolmest algselt valimisse kaasatud eksportivast tootjast kohaldatakse algmääruse artiklit 18, valimist välja jäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaal määrata selle algselt valimisse kaasatud eksportiva tootja keskmise dumpingumarginaali põhjal, kelle suhtes algmääruse artiklit 18 enam ei kohaldata, ja nende kahe viimati valimisse kaasatud äriühingu keskmise dumpingumarginaali põhjal, kelle dumpingumarginaalid ei ole miinimumtasemel. Sellest lähtuvalt arvutati valimist välja jäetud koostööd tegevate äriühingute dumpingumarginaaliks 8,4 %.

| (62) | Kõikide teiste asjaomase riigi eksportivate tootjate puhul määras komisjon kõigepealt kindlaks koostöö taseme. Selleks võrreldi väljavõttelise uuringu küsimuste vastustes näidatud ekspordi üldkoguseid ja Eurostati impordistatistikal põhinevat koguimporti asjaomasest riigist. Kuna koostöö tase oli kõrge, määrati dumpingu jääkmarginaali tasemeks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul tuvastatud kõrgeim dumpingumarginaal. Selle alusel määrati esialgseks üleriigiliseks dumpingumääraks 16,2 %. |
| --- | --- |

(62)

Kõikide teiste asjaomase riigi eksportivate tootjate puhul määras komisjon kõigepealt kindlaks koostöö taseme. Selleks võrreldi väljavõttelise uuringu küsimuste vastustes näidatud ekspordi üldkoguseid ja Eurostati impordistatistikal põhinevat koguimporti asjaomasest riigist. Kuna koostöö tase oli kõrge, määrati dumpingu jääkmarginaali tasemeks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul tuvastatud kõrgeim dumpingumarginaal. Selle alusel määrati esialgseks üleriigiliseks dumpingumääraks 16,2 %.

| (63) | Sellest tulenevalt on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:






  Äriühing | Lõplik dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| GARG Inox | 11,8 % |
| KEI Industries | 7,7 % |
| Macro Bars and Wires | 0,0 % |
| Nevatia Steel & Alloys | 4,1 % |
| Raajratna Metal Industries | 16,2 % |
| Kontsern Venus | 11,6 % |
| Viraj Profiles | 6,8 % |
| Koostööd tegevad valimist välja jäetud äriühingud | 8,4 % |
| Kõik muud äriühingud | 16,2 % |

(63)

Sellest tulenevalt on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:

Äriühing

Lõplik dumpingumarginaal

GARG Inox

11,8 %

KEI Industries

7,7 %

Macro Bars and Wires

0,0 %

Nevatia Steel & Alloys

4,1 %

Raajratna Metal Industries

16,2 %

Kontsern Venus

11,6 %

Viraj Profiles

6,8 %

Koostööd tegevad valimist välja jäetud äriühingud

8,4 %

Kõik muud äriühingud

16,2 %

D.   LIIDU TOOTMISHARU

1.   Liidu tootmisharu

| (64) | Mõni kasutaja seadis kahtluse alla ajutise määruse põhjenduses 63 märgitud liidu tootjate arvu. Nad väitsid, et tootjate arvu hinnati valesti ning et tegelikult oli liidu turul vähem tootjaid. |
| --- | --- |

(64)

Mõni kasutaja seadis kahtluse alla ajutise määruse põhjenduses 63 märgitud liidu tootjate arvu. Nad väitsid, et tootjate arvu hinnati valesti ning et tegelikult oli liidu turul vähem tootjaid.

| (65) | Komisjon märgib, et eespool nimetatud väidet ei ole kinnitanud ükski tõend. Komisjon kontrollis kaebuses esitatud liidu tootjate arvu siis, kui ta kontrollis representatiivsust, ja veel kord uurimise ajal. Komisjon võttis selles küsimuses ühendust kõigi 27 teadaoleva liidu tootjaga. Uurimisel leidis kinnitust, et liidus tootis uurimisperioodi ajal samasugust toodet 27 liidu tootjat. Väide on seetõttu tagasi lükatud ja kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 63. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon märgib, et eespool nimetatud väidet ei ole kinnitanud ükski tõend. Komisjon kontrollis kaebuses esitatud liidu tootjate arvu siis, kui ta kontrollis representatiivsust, ja veel kord uurimise ajal. Komisjon võttis selles küsimuses ühendust kõigi 27 teadaoleva liidu tootjaga. Uurimisel leidis kinnitust, et liidus tootis uurimisperioodi ajal samasugust toodet 27 liidu tootjat. Väide on seetõttu tagasi lükatud ja kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 63.

2.   Liidu toodang ja liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (66) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 64–67. |
| --- | --- |

(66)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 64–67.

E.   KAHJU

1.   Liidu tarbimine

| (67) | Mõni kasutaja väitis, et kahju analüüsimisel oleks tulnud jätta arvesse võtmata 2009. aasta andmed, sest tol aastal aset leidnud finantskriis avaldas moonutavat mõju, seda eelkõige liidu tarbimisele. Isegi kui 2009. aasta andmed oleksid analüüsist välja jäetud, oleks tarbimine ikkagi näidanud kasvutrendi (+ 5 %), mis on märk turu kosumisest. Pealegi tunnistatakse finantskriisi negatiivset mõju ajutise määruse põhjenduses 68. Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 68. |
| --- | --- |

(67)

Mõni kasutaja väitis, et kahju analüüsimisel oleks tulnud jätta arvesse võtmata 2009. aasta andmed, sest tol aastal aset leidnud finantskriis avaldas moonutavat mõju, seda eelkõige liidu tarbimisele. Isegi kui 2009. aasta andmed oleksid analüüsist välja jäetud, oleks tarbimine ikkagi näidanud kasvutrendi (+ 5 %), mis on märk turu kosumisest. Pealegi tunnistatakse finantskriisi negatiivset mõju ajutise määruse põhjenduses 68. Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 68.

2.   Import liitu vaatlusalusest riigist

| (68) | Eksportiva tootja äriühing Macro Bars and Wires puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal jääb allapoole algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumläve. Sellepärast leitakse, et kõnealune eksportiv tootja ei ole uurimisperioodil tegelenud dumpinguga algmääruse artikli 1 lõike 2 tähenduses. Selle tulemusena jäeti tema impordimahud esialgu kindlaksmääratud asjaomasest riigist pärit dumpingimpordi mahu hulgast välja. Üks eksportiv tootja, nimelt kontsern Venus, väitis, et teatavad tehingud on ekslikult kahekordselt arvesse võetud. Komisjon nõustus eksportiva tootjaga ja korrigeeris dumpingimpordi kogumahtu, jättes need tehingud sealt välja. |
| --- | --- |

(68)

Eksportiva tootja äriühing Macro Bars and Wires puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal jääb allapoole algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumläve. Sellepärast leitakse, et kõnealune eksportiv tootja ei ole uurimisperioodil tegelenud dumpinguga algmääruse artikli 1 lõike 2 tähenduses. Selle tulemusena jäeti tema impordimahud esialgu kindlaksmääratud asjaomasest riigist pärit dumpingimpordi mahu hulgast välja. Üks eksportiv tootja, nimelt kontsern Venus, väitis, et teatavad tehingud on ekslikult kahekordselt arvesse võetud. Komisjon nõustus eksportiva tootjaga ja korrigeeris dumpingimpordi kogumahtu, jättes need tehingud sealt välja.

| (69) | Sellest tulenevalt muudeti dumpingimpordi mahtu, turuosa ja keskmist hinda. |
| --- | --- |

(69)

Sellest tulenevalt muudeti dumpingimpordi mahtu, turuosa ja keskmist hinda.

| (70) | Dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht | 15 826 | 27 291 | 34 494 | 33 252 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Turuosa | 12,0 % | 14,6 % | 17,6 % | 16,9 % |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 121 | 146 | 140 |
| Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused. |

(70)

Dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Maht

15 826

27 291

34 494

33 252

Indeks (2009 = 100)

100

172

218

210

Turuosa

12,0 %

14,6 %

17,6 %

16,9 %

Indeks (2009 = 100)

100

121

146

140

Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused.

| (71) | Äriühing Macro Bars and Wires eksportis vaatlusalust toodet uurimisperioodil piiratud koguses ja kontserni Venus eespool nimetatud tehingud hõlmasid samuti piiratud koguseid, mistõttu ei toonud nende impordimahtude mahaarvamine asjaomasest riigist pärit dumpingimpordi kogumahust kaasa olulisi muutusi ajutise määruse põhjendustes 69 ja 71 kirjeldatud suundumustes. Seega kinnitatakse need ajutise määruse põhjendused. |
| --- | --- |

(71)

Äriühing Macro Bars and Wires eksportis vaatlusalust toodet uurimisperioodil piiratud koguses ja kontserni Venus eespool nimetatud tehingud hõlmasid samuti piiratud koguseid, mistõttu ei toonud nende impordimahtude mahaarvamine asjaomasest riigist pärit dumpingimpordi kogumahust kaasa olulisi muutusi ajutise määruse põhjendustes 69 ja 71 kirjeldatud suundumustes. Seega kinnitatakse need ajutise määruse põhjendused.

| (72) | Dumpingimpordi keskmine hind | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine hind | 2 380 | 2 811 | 3 259 | 3 207 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused. |

(72)

Dumpingimpordi keskmine hind

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Keskmine hind

2 380

2 811

3 259

3 207

Indeks (2009 = 100)

100

118

137

135

Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused.

| (73) | Dumpingimpordi mahu korrigeerimine ei too kaasa Indiast pärit dumpingimpordi keskmiste hindade või arvutatud hinna allalöömise marginaali märkimisväärset muutust. Kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal on 15 %, mis kinnitab ajutise määruse järeldust. |
| --- | --- |

(73)

Dumpingimpordi mahu korrigeerimine ei too kaasa Indiast pärit dumpingimpordi keskmiste hindade või arvutatud hinna allalöömise marginaali märkimisväärset muutust. Kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal on 15 %, mis kinnitab ajutise määruse järeldust.

| (74) | Üks India eksportiv tootja väitis, et liidu müügihinnad tunduvad äärmiselt ebatõenäolised ja on ilmselt moonutatud. Rõhutatakse siiski, et hinna allalöömise taseme arvutustes kasutatud hinnad tulenesid valimisse kaasatud liidu tootjate valdustesse tehtud kontrollkäikudel kogutud ja kontrollitud teabest. |
| --- | --- |

(74)

Üks India eksportiv tootja väitis, et liidu müügihinnad tunduvad äärmiselt ebatõenäolised ja on ilmselt moonutatud. Rõhutatakse siiski, et hinna allalöömise taseme arvutustes kasutatud hinnad tulenesid valimisse kaasatud liidu tootjate valdustesse tehtud kontrollkäikudel kogutud ja kontrollitud teabest.

| (75) | Kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 75–77 kirjeldatud tulemuste põhjal tehtud järeldused. |
| --- | --- |

(75)

Kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 75–77 kirjeldatud tulemuste põhjal tehtud järeldused.

3.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (76) | Mõni huvitatud isik väitis, et ülemaailmset majanduskriisi arvesse võttes tuleks liidu tootmisharu saavutatud tulemusi pidada mõistlikult positiivseteks ning et peale ühe kahjunäitaja – turuosa – ei osuta ükski teine näitaja kahju olemasolule. |
| --- | --- |

(76)

Mõni huvitatud isik väitis, et ülemaailmset majanduskriisi arvesse võttes tuleks liidu tootmisharu saavutatud tulemusi pidada mõistlikult positiivseteks ning et peale ühe kahjunäitaja – turuosa – ei osuta ükski teine näitaja kahju olemasolule.

| (77) | Üks isik väitis, et liidu tootmisharu keskmine müügihind suurenes ligikaudu 34 %, kusjuures liidu tootmisharu tootmiskulud suurenesid samal perioodil vaid 13 %. Sellega seoses tuleb märkida, et vaatlusaluse perioodi alguses, nimelt 2009. aastal, müüs liidu tootmisharu tooteid tootmiskuludest madalama hinnaga ning alles alates 2011. aastast õnnestus müüa tootmiskuludest kõrgema hinnaga. |
| --- | --- |

(77)

Üks isik väitis, et liidu tootmisharu keskmine müügihind suurenes ligikaudu 34 %, kusjuures liidu tootmisharu tootmiskulud suurenesid samal perioodil vaid 13 %. Sellega seoses tuleb märkida, et vaatlusaluse perioodi alguses, nimelt 2009. aastal, müüs liidu tootmisharu tooteid tootmiskuludest madalama hinnaga ning alles alates 2011. aastast õnnestus müüa tootmiskuludest kõrgema hinnaga.

| (78) | Uurimine näitas, et kuigi mõni kahjunäitaja näitas positiivset arengutrendi, näiteks tootmismaht ja tootmisvõimsuse rakendusaste, või püsis stabiilsena, nagu tööhõive, ei järginud paljud teised liidu tootmisharu finantsolukorraga seotud näitajad, nimelt kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus, vaatlusalusel perioodil rahuldavat arengutrendi. Kuigi investeeringute näitaja 2010. aastal paranes, langes see 2011. aastal ja uurimisperioodil allapoole 2009. aasta taset. Aastatel 2009–2011 investeeringutasuvus küll tõepoolest paranes, saavutades 6,7 % taseme, kuid uurimisperioodil vähenes jälle 0,8 %-le. Sarnaselt paranesid kuni 2011. aastani ka kasumlikkuse ja rahavooga seotud näitajad, kuid uurimisperioodil hakkasid need jälle halvenema. Sellepärast võib järeldada, et liidu tootmisharu olukord hakkas pärast 2009. aastat paranema, kuid seejärel aeglustas taastumist asjaomasest riigist pärit dumpingimport. |
| --- | --- |

(78)

Uurimine näitas, et kuigi mõni kahjunäitaja näitas positiivset arengutrendi, näiteks tootmismaht ja tootmisvõimsuse rakendusaste, või püsis stabiilsena, nagu tööhõive, ei järginud paljud teised liidu tootmisharu finantsolukorraga seotud näitajad, nimelt kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus, vaatlusalusel perioodil rahuldavat arengutrendi. Kuigi investeeringute näitaja 2010. aastal paranes, langes see 2011. aastal ja uurimisperioodil allapoole 2009. aasta taset. Aastatel 2009–2011 investeeringutasuvus küll tõepoolest paranes, saavutades 6,7 % taseme, kuid uurimisperioodil vähenes jälle 0,8 %-le. Sarnaselt paranesid kuni 2011. aastani ka kasumlikkuse ja rahavooga seotud näitajad, kuid uurimisperioodil hakkasid need jälle halvenema. Sellepärast võib järeldada, et liidu tootmisharu olukord hakkas pärast 2009. aastat paranema, kuid seejärel aeglustas taastumist asjaomasest riigist pärit dumpingimport.

| (79) | Ühe huvitatud isiku taotlusel kinnitatakse, et ajutise määruse põhjenduses 100 kindlaks määratud varude tase on seotud valimisse kaasatud liidu äriühingute tegevusega. |
| --- | --- |

(79)

Ühe huvitatud isiku taotlusel kinnitatakse, et ajutise määruse põhjenduses 100 kindlaks määratud varude tase on seotud valimisse kaasatud liidu äriühingute tegevusega.

| (80) | Liidu tootmisharu väitis, et esialgses etapis kasumimarginaali sihtväärtuseks seatud 5 % on liiga väike. Seda väidet ei põhjendatud piisavalt. Ajutise määruse põhjenduses 95 selgitatakse, millistel põhjustel valiti selline kasumimarginaal, ning uurimine ei paljastanud mingeid põhjuseid selle muutmiseks. Sellepärast säilitatakse lõplike järelduste tegemiseks kasumimarginaali sihtväärtus 5 %. |
| --- | --- |

(80)

Liidu tootmisharu väitis, et esialgses etapis kasumimarginaali sihtväärtuseks seatud 5 % on liiga väike. Seda väidet ei põhjendatud piisavalt. Ajutise määruse põhjenduses 95 selgitatakse, millistel põhjustel valiti selline kasumimarginaal, ning uurimine ei paljastanud mingeid põhjuseid selle muutmiseks. Sellepärast säilitatakse lõplike järelduste tegemiseks kasumimarginaali sihtväärtus 5 %.

| (81) | Üks eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharu raskused on suuremalt osalt seotud struktuuriliste probleemidega ja seepärast on kasumimarginaali sihtväärtus 5 % ebarealistlik. |
| --- | --- |

(81)

Üks eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharu raskused on suuremalt osalt seotud struktuuriliste probleemidega ja seepärast on kasumimarginaali sihtväärtus 5 % ebarealistlik.

| (82) | Tuletatakse meelde, et vastavalt kohtupraktikale (8) peavad institutsioonid määrama kindlaks kasumimarginaali, millele liidu tootmisharu saaks tavapärastel konkurentsitingimustel ja dumpingimpordi puudumise korral mõistlikul määral loota. Aastal 2007 oli kasumimarginaal 3,7 %. Alates 2008. aastast on see finants- ja majanduskriisi mõjul muutunud negatiivseks. Kaebuse esitaja väitis ja uurimise tulemusena tehti kindlaks, et dumpingimport hakkas liidu turule saabuma alates 2007. aastast, mil impordimahud suurenesid 2006. aasta 17 727 tonnilt 24 811 tonnile. Seepärast ei olnud kasumimarginaali sihttaset võimalik kindlaks teha kasumi põhjal, millega liidu samasuguse toote tootjad võinuksid mõistlikul määral arvestada. Seega, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 95, pidas komisjon asjakohaseks kasutada 5 % kasumimarginaali, lähtudes tegelikust kasumist, mida on täheldatud teistes terasetööstuse harudes, mis ei ole kandnud kahju subsideeritud või dumpingimpordi tõttu, nagu on tehtud ka teistes hiljutistes sama sektori samalaadseid tooteid käsitlevates uurimistes (9). Lisaks sellele tuleks märkida, et igal juhul peetakse 2007. aastal täheldatud 3,7 % kasumimarginaali dumpingimpordi esinemise ja kasvava osakaalu tõttu liiga madalaks. Sellepärast säilitatakse lõplike järelduste tegemiseks kasumimarginaali sihtväärtus 5 %. |
| --- | --- |

(82)

Tuletatakse meelde, et vastavalt kohtupraktikale (8) peavad institutsioonid määrama kindlaks kasumimarginaali, millele liidu tootmisharu saaks tavapärastel konkurentsitingimustel ja dumpingimpordi puudumise korral mõistlikul määral loota. Aastal 2007 oli kasumimarginaal 3,7 %. Alates 2008. aastast on see finants- ja majanduskriisi mõjul muutunud negatiivseks. Kaebuse esitaja väitis ja uurimise tulemusena tehti kindlaks, et dumpingimport hakkas liidu turule saabuma alates 2007. aastast, mil impordimahud suurenesid 2006. aasta 17 727 tonnilt 24 811 tonnile. Seepärast ei olnud kasumimarginaali sihttaset võimalik kindlaks teha kasumi põhjal, millega liidu samasuguse toote tootjad võinuksid mõistlikul määral arvestada. Seega, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 95, pidas komisjon asjakohaseks kasutada 5 % kasumimarginaali, lähtudes tegelikust kasumist, mida on täheldatud teistes terasetööstuse harudes, mis ei ole kandnud kahju subsideeritud või dumpingimpordi tõttu, nagu on tehtud ka teistes hiljutistes sama sektori samalaadseid tooteid käsitlevates uurimistes (9). Lisaks sellele tuleks märkida, et igal juhul peetakse 2007. aastal täheldatud 3,7 % kasumimarginaali dumpingimpordi esinemise ja kasvava osakaalu tõttu liiga madalaks. Sellepärast säilitatakse lõplike järelduste tegemiseks kasumimarginaali sihtväärtus 5 %.

4.   Järeldus kahju kohta

| (83) | Seepärast järeldab komisjon, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 78–105. |
| --- | --- |

(83)

Seepärast järeldab komisjon, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 78–105.

F.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Dumpingimpordi mõju

| (84) | Üks eksportiv tootja väitis, et ajutises määruses on eiratud asjaolu, et liidu tootmisharul oli alates 2009. aastast võimalik saada kasu tarbimise suurenemisest, ning et komisjon ei saa eeldada, et liidu tootmisharu suudab oma turuosa piiramata ajaks säilitada. |
| --- | --- |

(84)

Üks eksportiv tootja väitis, et ajutises määruses on eiratud asjaolu, et liidu tootmisharul oli alates 2009. aastast võimalik saada kasu tarbimise suurenemisest, ning et komisjon ei saa eeldada, et liidu tootmisharu suudab oma turuosa piiramata ajaks säilitada.

| (85) | Vastuseks nendele väidetele tuleb märkida, et uurimine näitas, et Indiast pärit dumpingimpordi turuosa suurenes kiiremas tempos kui tarbimine liidu turul. Indiast pärit dumpingimpordi maht kasvas 110 %, samas kui tarbimine suurenes samal perioodil 50 %. Peale selle selgus uurimise tulemusena samuti, et Indiast pärit impordi keskmine hind oli samal perioodil pidevalt väiksem liidu tootmisharu keskmisest hinnast ning uurimisperioodil toimus liidu tootmisharu keskmise hinna allalöömine 15 % võrra. Selle tulemusena saab järeldada, et kuigi liidu tootmisharu sai tõepoolest teataval määral kasu suurenenud tarbimisest ja tal õnnestus suurendada ka oma müügimahtu 40 %, ei suutnud ta säilitada oma turuosa, mida oleks võinud eeldada paranenud turutingimustes ja liidu tootmisharu kasutamata tootmisvõimsust arvesse võttes. |
| --- | --- |

(85)

Vastuseks nendele väidetele tuleb märkida, et uurimine näitas, et Indiast pärit dumpingimpordi turuosa suurenes kiiremas tempos kui tarbimine liidu turul. Indiast pärit dumpingimpordi maht kasvas 110 %, samas kui tarbimine suurenes samal perioodil 50 %. Peale selle selgus uurimise tulemusena samuti, et Indiast pärit impordi keskmine hind oli samal perioodil pidevalt väiksem liidu tootmisharu keskmisest hinnast ning uurimisperioodil toimus liidu tootmisharu keskmise hinna allalöömine 15 % võrra. Selle tulemusena saab järeldada, et kuigi liidu tootmisharu sai tõepoolest teataval määral kasu suurenenud tarbimisest ja tal õnnestus suurendada ka oma müügimahtu 40 %, ei suutnud ta säilitada oma turuosa, mida oleks võinud eeldada paranenud turutingimustes ja liidu tootmisharu kasutamata tootmisvõimsust arvesse võttes.

2.   Muude tegurite mõju

2.1.   Dumpinguvaba import

| (86) | Vaatlusaluse perioodi jooksul on dumpinguvaba impordi areng ja hinnad olnud võrreldavad dumpingimpordi arengu ja hindadega. Lisaks olid dumpingimpordi hinnad põhimõtteliselt samal tasemel nagu dumpinguvaba impordi hinnad, nimelt dumpinguvaba impordi keskmised hinnad olid 0,4 % madalamad. Peale selle moodustab dumpinguvaba impordi maht vähem kui kuus protsenti asjaomasest riigist pärit koguimpordist ja pisut üle ühe protsendi turuosast. Seega on komisjon seisukohal, et asjaomasest riigist pärit dumpinguvaba impordi tekitatud kahju ei kaota põhjuslikku seost asjaomasest riigist pärit dumpingimpordi ja liidu tootmisharu poolt uurimisperioodil kantud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(86)

Vaatlusaluse perioodi jooksul on dumpinguvaba impordi areng ja hinnad olnud võrreldavad dumpingimpordi arengu ja hindadega. Lisaks olid dumpingimpordi hinnad põhimõtteliselt samal tasemel nagu dumpinguvaba impordi hinnad, nimelt dumpinguvaba impordi keskmised hinnad olid 0,4 % madalamad. Peale selle moodustab dumpinguvaba impordi maht vähem kui kuus protsenti asjaomasest riigist pärit koguimpordist ja pisut üle ühe protsendi turuosast. Seega on komisjon seisukohal, et asjaomasest riigist pärit dumpinguvaba impordi tekitatud kahju ei kaota põhjuslikku seost asjaomasest riigist pärit dumpingimpordi ja liidu tootmisharu poolt uurimisperioodil kantud olulise kahju vahel.

2.2.   Import kolmandatest riikidest

| (87) | Kaks India eksportivat tootjat ja India valitsus kordasid väidet, et Hiina Rahvavabariigist („Hiina”) pärit roostevaba terastraadi import oleks tulnud uurimisega hõlmata ning et Hiinast pärit impordi mõju liidu turule ja liidu tootmisharule on alahinnatud. |
| --- | --- |

(87)

Kaks India eksportivat tootjat ja India valitsus kordasid väidet, et Hiina Rahvavabariigist („Hiina”) pärit roostevaba terastraadi import oleks tulnud uurimisega hõlmata ning et Hiinast pärit impordi mõju liidu turule ja liidu tootmisharule on alahinnatud.

| (88) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 115, ei ole alates menetluse algatamisest esitatud ühtegi tõendit liidu tootmisharule kahju põhjustava dumpingu kohta, mis oleks õigustanud dumpinguvastase uurimise algatamist Hiinast pärit impordi suhtes. Seetõttu on väide, et Hiina oleks tulnud uurimisega hõlmata, alusetu ja lükatakse tagasi. |
| --- | --- |

(88)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 115, ei ole alates menetluse algatamisest esitatud ühtegi tõendit liidu tootmisharule kahju põhjustava dumpingu kohta, mis oleks õigustanud dumpinguvastase uurimise algatamist Hiinast pärit impordi suhtes. Seetõttu on väide, et Hiina oleks tulnud uurimisega hõlmata, alusetu ja lükatakse tagasi.

| (89) | Vaatlusalusel perioodil näitas Hiinast pärit import siiski kasvutrendi ja saavutas uurimisperioodil 8,3 % suuruse turuosa, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 113. Peale selle olid Hiinast pärit impordi hinnad madalamad liidu tootmisharu hindadest ja India eksportivate tootjate poolt liidu turul küsitavatest hindadest. Seega uuriti täiendavalt, kas Hiinast pärit import võis suurendada liidu tootmisharu kantud kahju ja kõrvaldada põhjusliku seose nimetatud kahju ja asjaomasest riigist pärit dumpingimpordi vahel. |
| --- | --- |

(89)

Vaatlusalusel perioodil näitas Hiinast pärit import siiski kasvutrendi ja saavutas uurimisperioodil 8,3 % suuruse turuosa, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 113. Peale selle olid Hiinast pärit impordi hinnad madalamad liidu tootmisharu hindadest ja India eksportivate tootjate poolt liidu turul küsitavatest hindadest. Seega uuriti täiendavalt, kas Hiinast pärit import võis suurendada liidu tootmisharu kantud kahju ja kõrvaldada põhjusliku seose nimetatud kahju ja asjaomasest riigist pärit dumpingimpordi vahel.

| (90) | Esialgses etapis kasutada olnud teabe põhjal oli alust arvata, et Hiinast pärit importtoodete valik oli teistsugune ning et Hiina tooteid turustati teistsugustes turusegmentides võrreldes liidu tootmisharu toodetega või võrreldes liidu turul müüdavate Indiast pärit toodetega. |
| --- | --- |

(90)

Esialgses etapis kasutada olnud teabe põhjal oli alust arvata, et Hiinast pärit importtoodete valik oli teistsugune ning et Hiina tooteid turustati teistsugustes turusegmentides võrreldes liidu tootmisharu toodetega või võrreldes liidu turul müüdavate Indiast pärit toodetega.

| (91) | Pärast ajutise meetme avalikustamist sai komisjon mitu väidet, mis osutasid võimalusele, et odav Hiinast pärit import vaatlusalusel perioodil kaotab põhjusliku seose Indiast pärit dumpingimpordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(91)

Pärast ajutise meetme avalikustamist sai komisjon mitu väidet, mis osutasid võimalusele, et odav Hiinast pärit import vaatlusalusel perioodil kaotab põhjusliku seose Indiast pärit dumpingimpordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.

| (92) | Kaht uurimisalust CN-koodi käsitleva impordistatistika põhjal tehtud analüüs näitas, et 29 % Hiinast pärit impordist toimus madalamas turusegmendis (CN-koodi 7223 00 99 all). See selgitab osaliselt, miks Hiina toodete keskmised hinnad on madalamad liidu tootmisharu ja India eksportivate tootjate omadest. CN-koodi 7223 00 99 kohta esitatud statistika näitas ka, et Hiina tootjate kliendid asusid peamiselt Ühendkuningriigis, kus liidu tootmisharu tootmisega praktiliselt ei tegelenud.









  Keskmine hind (eurot/mln t) | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 72 230 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 |
| 72 230 099 | 765 | 1 458 | 1 472 | 1 320 |
| Allikas: Eurostat. |

(92)

Kaht uurimisalust CN-koodi käsitleva impordistatistika põhjal tehtud analüüs näitas, et 29 % Hiinast pärit impordist toimus madalamas turusegmendis (CN-koodi 7223 00 99 all). See selgitab osaliselt, miks Hiina toodete keskmised hinnad on madalamad liidu tootmisharu ja India eksportivate tootjate omadest. CN-koodi 7223 00 99 kohta esitatud statistika näitas ka, et Hiina tootjate kliendid asusid peamiselt Ühendkuningriigis, kus liidu tootmisharu tootmisega praktiliselt ei tegelenud.

Keskmine hind (eurot/mln t)

2009

2010

2011

Uurimisperiood

72 230 019

2 974

3 286

3 436

2 995

72 230 099

765

1 458

1 472

1 320

Allikas: Eurostat.

| (93) | Mis puutub CN-koodi 7223 00 19, siis toote kontrollnumbrite põhjal tehtud analüüsid näitasid, et nii liidu tootmisharu kui ka India tootjad konkureerivad peamiselt kõrgemas turusegmendis, kus sama CN-koodiga toodete hinnad võivad olla kuni neli korda kõrgemad kui madalamas turusegmendis (10). Uurimise tulemusena ilmnes ka, et üldiselt on hinnaerinevused seotud tooteliigi ja niklisisaldusega. |
| --- | --- |

(93)

Mis puutub CN-koodi 7223 00 19, siis toote kontrollnumbrite põhjal tehtud analüüsid näitasid, et nii liidu tootmisharu kui ka India tootjad konkureerivad peamiselt kõrgemas turusegmendis, kus sama CN-koodiga toodete hinnad võivad olla kuni neli korda kõrgemad kui madalamas turusegmendis (10). Uurimise tulemusena ilmnes ka, et üldiselt on hinnaerinevused seotud tooteliigi ja niklisisaldusega.

| (94) | Seoses Hiina Rahvavabariigist pärit impordi hinnatasemega tuleb rõhutada, et alates aastast 2009 kuni uurimisperioodini on Hiinast pärit impordi keskmine hind jäänud Indiast pärit dumpingekspordi hindadest kõrgemaks, nagu võib näha järgmise tabeli põhjal, milles on esitatud CN-koodi 7223 00 19 alla kuuluva Hiina ekspordi keskmine hind.










  Keskmine hind (eurot/mln t) | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood | Uurimisperiood + 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 72 230 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 | 3 093 |
| Allikas: Eurostat. |

(94)

Seoses Hiina Rahvavabariigist pärit impordi hinnatasemega tuleb rõhutada, et alates aastast 2009 kuni uurimisperioodini on Hiinast pärit impordi keskmine hind jäänud Indiast pärit dumpingekspordi hindadest kõrgemaks, nagu võib näha järgmise tabeli põhjal, milles on esitatud CN-koodi 7223 00 19 alla kuuluva Hiina ekspordi keskmine hind.

Keskmine hind (eurot/mln t)

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Uurimisperiood + 1

72 230 019

2 974

3 286

3 436

2 995

3 093

Allikas: Eurostat.

| (95) | Uurimisperioodil langes Hiinast pärit impordi keskmine hind esimest korda allapoole India dumpingimpordi hinda. Siiski leiti, et see on ajutine, kuna Hiinast pärit impordi hinnatase tõusis ja oli aasta pärast uurimisperioodi jälle India hindadest kõrgem. |
| --- | --- |

(95)

Uurimisperioodil langes Hiinast pärit impordi keskmine hind esimest korda allapoole India dumpingimpordi hinda. Siiski leiti, et see on ajutine, kuna Hiinast pärit impordi hinnatase tõusis ja oli aasta pärast uurimisperioodi jälle India hindadest kõrgem.

| (96) | Peale selle näitas asjaomasest riigist ja Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mahtude võrdlus, et vaatlusaluse perioodi mis tahes hetkel, eelkõige uurimisperioodil, olid Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mahud palju väiksemad kui Indiast pärit impordi mahud. Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mahud moodustasid tavaliselt vähem kui poole Indiast pärit koguimpordist. |
| --- | --- |

(96)

Peale selle näitas asjaomasest riigist ja Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mahtude võrdlus, et vaatlusaluse perioodi mis tahes hetkel, eelkõige uurimisperioodil, olid Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mahud palju väiksemad kui Indiast pärit impordi mahud. Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mahud moodustasid tavaliselt vähem kui poole Indiast pärit koguimpordist.

| (97) | Sellest tulenevalt võis Hiinast pärit import küll süvendada liidu tootmisharu kantud kahju, kuid ei saanud mõjutada liidu tootmisharu olukorda sellisel määral, et kaoks põhjuslik seos asjaomasest riigist pärit dumpingimpordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 113. |
| --- | --- |

(97)

Sellest tulenevalt võis Hiinast pärit import küll süvendada liidu tootmisharu kantud kahju, kuid ei saanud mõjutada liidu tootmisharu olukorda sellisel määral, et kaoks põhjuslik seos asjaomasest riigist pärit dumpingimpordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 113.

2.3.   Konkurents teiste liidu tootjatega

| (98) | Üks isik väitis, et liidu tootjate kehvad majandustulemused võisid olla tingitud konkureerimisest teiste liidu tootjatega, kes ei kuulunud kaebuse esitajate hulka ega väljendanud menetluse algatamise etapis oma toetust uurimisele. |
| --- | --- |

(98)

Üks isik väitis, et liidu tootjate kehvad majandustulemused võisid olla tingitud konkureerimisest teiste liidu tootjatega, kes ei kuulunud kaebuse esitajate hulka ega väljendanud menetluse algatamise etapis oma toetust uurimisele.

| (99) | Teiste liidu tootjate turuosa areng oli järgmine: | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teiste liidu tootjate turuosa (mln t) | 34 926 | 55 740 | 55 124 | 55 124 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 160 | 158 | 158 |
| Teiste liidu tootjate turuosa | 26,6 % | 29,8 % | 28,1 % | 27,9 % |
| Allikas: kaebus ja representatiivsusuuringu vastused. |

(99)

Teiste liidu tootjate turuosa areng oli järgmine:

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Teiste liidu tootjate turuosa (mln t)

34 926

55 740

55 124

55 124

Indeks (2009 = 100)

100

160

158

158

Teiste liidu tootjate turuosa

26,6 %

29,8 %

28,1 %

27,9 %

Allikas: kaebus ja representatiivsusuuringu vastused.

| (100) | Nende liidu tootjate müük, kes ei kuulunud kaebuse esitajate hulka ja kes ei väljendanud spetsiaalselt oma toetust uurimisele, moodustas 44 % liidu kogumüügist, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 86. Nende müügimaht suurenes 58 %: 2009. aastal oli see hinnanguliselt 34 926 tonni ja kasvas vaatlusalusel perioodil 55 124 tonnini. Selline kasv on siiski suhteliselt tagasihoidlik, võrreldes asjaomasest riigist pärit dumpingimpordi kasvuga samal perioodil (+ 110 %). Lisaks püsis nende liidu tootjate turuosa vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena ning ei leitud tõendeid selle kohta, et nende hinnad oleksid madalamad valimisse kaasatud liidu tootjate hindadest. Sellepärast järeldatakse, et nende müük liidu turul ei mõjutanud liidu tootmisharu kantud kahju suurust. |
| --- | --- |

(100)

Nende liidu tootjate müük, kes ei kuulunud kaebuse esitajate hulka ja kes ei väljendanud spetsiaalselt oma toetust uurimisele, moodustas 44 % liidu kogumüügist, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 86. Nende müügimaht suurenes 58 %: 2009. aastal oli see hinnanguliselt 34 926 tonni ja kasvas vaatlusalusel perioodil 55 124 tonnini. Selline kasv on siiski suhteliselt tagasihoidlik, võrreldes asjaomasest riigist pärit dumpingimpordi kasvuga samal perioodil (+ 110 %). Lisaks püsis nende liidu tootjate turuosa vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena ning ei leitud tõendeid selle kohta, et nende hinnad oleksid madalamad valimisse kaasatud liidu tootjate hindadest. Sellepärast järeldatakse, et nende müük liidu turul ei mõjutanud liidu tootmisharu kantud kahju suurust.

3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (101) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 121–124. |
| --- | --- |

(101)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 121–124.

G.   LIIDU HUVID

1.   Üldised kaalutlused

| (102) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 125. |
| --- | --- |

(102)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 125.

2.   Liidu tootmisharu huvid

| (103) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 126–133. |
| --- | --- |

(103)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 126–133.

3.   Sõltumatute importijate huvid

| (104) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 142–144. |
| --- | --- |

(104)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 142–144.

4.   Kasutajate huvid

| (105) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist võtsid seitse kasutajat ja üks kasutajate ühing komisjoniga ühendust ning näitasid üles huvi teha uurimise raames koostööd. Nende taotluse peale saadeti neile aprillis 2013 küsimustikud. Kuid ainult kaks kasutajat saatsid vastused kogu küsimustikule ning ühtekokku esindasid koostööd tegevad kasutajad 12 % asjaomasest riigist pärit koguimpordist uurimisperioodil ja 2,5 % liidu kogutarbimisest ja andsid tööd 32 inimesele, kes tegelesid vaatlusalust toodet sisaldava lõpptoote valmistamisega. Küsimustikule saadetud vastustes sisalduvate uute andmete põhjal hinnati uuesti majanduslikku mõju, mida meetmed kasutajatele avaldavad, ning esitatud teabe kontrollimiseks tehti kontrollkäik kahe kasutaja juurde. |
| --- | --- |

(105)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist võtsid seitse kasutajat ja üks kasutajate ühing komisjoniga ühendust ning näitasid üles huvi teha uurimise raames koostööd. Nende taotluse peale saadeti neile aprillis 2013 küsimustikud. Kuid ainult kaks kasutajat saatsid vastused kogu küsimustikule ning ühtekokku esindasid koostööd tegevad kasutajad 12 % asjaomasest riigist pärit koguimpordist uurimisperioodil ja 2,5 % liidu kogutarbimisest ja andsid tööd 32 inimesele, kes tegelesid vaatlusalust toodet sisaldava lõpptoote valmistamisega. Küsimustikule saadetud vastustes sisalduvate uute andmete põhjal hinnati uuesti majanduslikku mõju, mida meetmed kasutajatele avaldavad, ning esitatud teabe kontrollimiseks tehti kontrollkäik kahe kasutaja juurde.

| (106) | Kasutajad väitsid, et ajutise määruse põhjenduses 136 märgitud kasumlikkuse tase 9 % oli liiga kõrge ega olnud kasutajate tootmisharu puhul tüüpiline. Pärast küsimustikule täiendavate vastuste saamist arvutati uuesti koostööd tegevate kasutajate keskmine kasumlikkus ja selleks määrati 2 % käibest. |
| --- | --- |

(106)

Kasutajad väitsid, et ajutise määruse põhjenduses 136 märgitud kasumlikkuse tase 9 % oli liiga kõrge ega olnud kasutajate tootmisharu puhul tüüpiline. Pärast küsimustikule täiendavate vastuste saamist arvutati uuesti koostööd tegevate kasutajate keskmine kasumlikkus ja selleks määrati 2 % käibest.

| (107) | Samuti leiti, et koostööd tegevate kasutajate puhul moodustasid ostud asjaomasest riigist keskmiselt 44 % vaatlusaluse toote koguostudest ning asjaomane riik oli ainsaks tarneallikaks kahe koostööd tegeva kasutaja jaoks. Uurimisperioodil moodustas vaatlusaluse tootega seotud kaubakäive keskmiselt 14 % koostööd tegevate kasutajate kogukäibest. |
| --- | --- |

(107)

Samuti leiti, et koostööd tegevate kasutajate puhul moodustasid ostud asjaomasest riigist keskmiselt 44 % vaatlusaluse toote koguostudest ning asjaomane riik oli ainsaks tarneallikaks kahe koostööd tegeva kasutaja jaoks. Uurimisperioodil moodustas vaatlusaluse tootega seotud kaubakäive keskmiselt 14 % koostööd tegevate kasutajate kogukäibest.

| (108) | Kui eeldada, et käiku läheb liidu turu jaoks halvim stsenaarium, st olukord, kus turustusahelale ei ole võimalik üle kanda mingit potentsiaalset hinnatõusu ja kasutajad jätkavad ostmist asjaomasest riigist varasemas mahus, tähendaks tollimaks, et kasutajate poolt vaatlusaluse tootega või selle kasutamisega seotud tegevuse tulemusena saavutatud kasumlikkus väheneks sedavõrd, et kasutajad jääksid kahjumisse: nende kasumlikkus jõuaks (negatiivsele) – 0,6 % tasemele. |
| --- | --- |

(108)

Kui eeldada, et käiku läheb liidu turu jaoks halvim stsenaarium, st olukord, kus turustusahelale ei ole võimalik üle kanda mingit potentsiaalset hinnatõusu ja kasutajad jätkavad ostmist asjaomasest riigist varasemas mahus, tähendaks tollimaks, et kasutajate poolt vaatlusaluse tootega või selle kasutamisega seotud tegevuse tulemusena saavutatud kasumlikkus väheneks sedavõrd, et kasutajad jääksid kahjumisse: nende kasumlikkus jõuaks (negatiivsele) – 0,6 % tasemele.

| (109) | Komisjon tunnistab, et individuaalsel tasandil on mõju lühiajalises ja keskmises perspektiivis suurem nende kasutajate jaoks, kelle import pärineb eranditult Indiast. Kuid selliseid kasutajaid on suhteliselt vähe (kaks koostööd tegevat kasutajat). Pealegi on neil – tingimusel, et nende India tootja teeb koostööd – võimalus taotleda tollimaksutagastust kooskõlas algmääruse artikliga 11, kui on täidetud kõik sellise tagastuse saamise tingimused. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon tunnistab, et individuaalsel tasandil on mõju lühiajalises ja keskmises perspektiivis suurem nende kasutajate jaoks, kelle import pärineb eranditult Indiast. Kuid selliseid kasutajaid on suhteliselt vähe (kaks koostööd tegevat kasutajat). Pealegi on neil – tingimusel, et nende India tootja teeb koostööd – võimalus taotleda tollimaksutagastust kooskõlas algmääruse artikliga 11, kui on täidetud kõik sellise tagastuse saamise tingimused.

| (110) | Mõni kasutaja väljendas veel kord muret, et meetmed avaldavad eriti suurt mõju teatavat liiki traadile, mida Euroopas ei toodeta, nimelt nn 200. seeria traadile, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 139. Kasutajate sõnul on liidu tootmise puudumine tingitud piiratud nõudlusest ja tootmisprotsessi spetsiifilisusest. |
| --- | --- |

(110)

Mõni kasutaja väljendas veel kord muret, et meetmed avaldavad eriti suurt mõju teatavat liiki traadile, mida Euroopas ei toodeta, nimelt nn 200. seeria traadile, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 139. Kasutajate sõnul on liidu tootmise puudumine tingitud piiratud nõudlusest ja tootmisprotsessi spetsiifilisusest.

| (111) | Uurimine seevastu näitas, et liidu tootmisharu toodab siiski sellist liiki roostevaba terastraati ning et see moodustab piiratud osa liidu turust. Kasutajate jaoks on olemas ka alternatiivseid tarneallikaid, mis asuvad dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmetega hõlmamata riikides. Peale selle saab samal eesmärgil kasutada muud liiki roostevaba terastraati. Sellepärast ei saa meetmete kehtestamine avaldada liidu turule ja nimetatud kasutajatele märkimisväärset mõju. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(111)

Uurimine seevastu näitas, et liidu tootmisharu toodab siiski sellist liiki roostevaba terastraati ning et see moodustab piiratud osa liidu turust. Kasutajate jaoks on olemas ka alternatiivseid tarneallikaid, mis asuvad dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmetega hõlmamata riikides. Peale selle saab samal eesmärgil kasutada muud liiki roostevaba terastraati. Sellepärast ei saa meetmete kehtestamine avaldada liidu turule ja nimetatud kasutajatele märkimisväärset mõju. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (112) | Mõni kasutaja juhtis tähelepanu asjaolule, et liidu tootjate pakutav samasuguse toote tarneaeg on pikem kui Indiast pärit vaatlusaluse toote tarneaeg. Kauplejate ja ettevõtjate võimalus varusid koguda ja tagada nende kiire kättesaadavus ei muuda siiski faktilisi tõendeid dumpingimpordi negatiivse mõju kohta. Seega tuleb see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(112)

Mõni kasutaja juhtis tähelepanu asjaolule, et liidu tootjate pakutav samasuguse toote tarneaeg on pikem kui Indiast pärit vaatlusaluse toote tarneaeg. Kauplejate ja ettevõtjate võimalus varusid koguda ja tagada nende kiire kättesaadavus ei muuda siiski faktilisi tõendeid dumpingimpordi negatiivse mõju kohta. Seega tuleb see väide tagasi lükata.

| (113) | Eespool esitatud teavet arvesse võttes leitakse, et isegi kui mõnele kasutajale võivad asjaomasest riigist pärit impordi suhtes kehtestatavad meetmed avaldada suuremat negatiivset mõju kui teistele kasutajatele, saab liidu turg hoopis kasu meetmete kehtestamisest. Eelkõige leitakse, et õiglaste kaubandustingimuste taastamine liidu turul võimaldaks liidu tootmisharul viia oma hinnad kooskõlla tootmiskuludega, säilitada tootmine ja tööhõive, võita tagasi varasemalt kaotatud turuosa ja saada kasu suuremast mastaabisäästust. See peaks tootmisharul võimaldama saavutada mõistlikud kasumimarginaalid, mis võimaldavad keskpikas ja pikas perspektiivis tõhusalt tegutseda. Samaaegselt parandab tootmisharu oma üldist finantsolukorda. Lisaks tehti uurimise raames kindlaks, et meetmed avaldavad kasutajatele ja sõltumatutele importijatele üldiselt piiratud mõju. Seetõttu järeldatakse, et meetmete alusel saadav üldine kasu näib kaaluvat üles vaatlusaluse toote kasutajatele liidu turul avalduva mõju. |
| --- | --- |

(113)

Eespool esitatud teavet arvesse võttes leitakse, et isegi kui mõnele kasutajale võivad asjaomasest riigist pärit impordi suhtes kehtestatavad meetmed avaldada suuremat negatiivset mõju kui teistele kasutajatele, saab liidu turg hoopis kasu meetmete kehtestamisest. Eelkõige leitakse, et õiglaste kaubandustingimuste taastamine liidu turul võimaldaks liidu tootmisharul viia oma hinnad kooskõlla tootmiskuludega, säilitada tootmine ja tööhõive, võita tagasi varasemalt kaotatud turuosa ja saada kasu suuremast mastaabisäästust. See peaks tootmisharul võimaldama saavutada mõistlikud kasumimarginaalid, mis võimaldavad keskpikas ja pikas perspektiivis tõhusalt tegutseda. Samaaegselt parandab tootmisharu oma üldist finantsolukorda. Lisaks tehti uurimise raames kindlaks, et meetmed avaldavad kasutajatele ja sõltumatutele importijatele üldiselt piiratud mõju. Seetõttu järeldatakse, et meetmete alusel saadav üldine kasu näib kaaluvat üles vaatlusaluse toote kasutajatele liidu turul avalduva mõju.

5.   Järeldus liidu huvide kohta

| (114) | Eespool esitatud teavet arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 145 ja 146 esitatud hinnang. |
| --- | --- |

(114)

Eespool esitatud teavet arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 145 ja 146 esitatud hinnang.

H.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (115) | Ühe eksportiva tootja puhul korrigeeriti kahju kõrvaldamist võimaldavat taset allapoole pärast seda, kui ta oli väitnud, et on tehtud tehniline viga, mille puhul teatavates tehingutes kasutatud vahetuskursid on segi aetud ja arvutusse on lisatud kontsernisiseseid tehinguid. Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 148–151. |
| --- | --- |

(115)

Ühe eksportiva tootja puhul korrigeeriti kahju kõrvaldamist võimaldavat taset allapoole pärast seda, kui ta oli väitnud, et on tehtud tehniline viga, mille puhul teatavates tehingutes kasutatud vahetuskursid on segi aetud ja arvutusse on lisatud kontsernisiseseid tehinguid. Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 148–151.

| (116) | Sama eksportiv tootja väitis, et India eksport liitu müüakse hulgimüüjatele, liidu tootmisharu müüb liidu turul aga lõppkasutajatele ja seega ei teinud komisjon võrdlust sobival kaubandustasandil. Uurimine näitas siiski, et India eksportivad tootjad müüvad kaupa mõlemale kliendikategooriale ning et nad konkureerivad liidu tootjatega samade kliendikategooriate pärast. |
| --- | --- |

(116)

Sama eksportiv tootja väitis, et India eksport liitu müüakse hulgimüüjatele, liidu tootmisharu müüb liidu turul aga lõppkasutajatele ja seega ei teinud komisjon võrdlust sobival kaubandustasandil. Uurimine näitas siiski, et India eksportivad tootjad müüvad kaupa mõlemale kliendikategooriale ning et nad konkureerivad liidu tootjatega samade kliendikategooriate pärast.

2.   Järeldus kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta

| (117) | Äriühingu Macro Bars and Wires jaoks ei arvutatud individuaalset kahjumarginaali, sest kõnealuse äriühingu lõplik dumpingumarginaal oli miinimumtasemel, nagu on märgitud põhjenduses 51. |
| --- | --- |

(117)

Äriühingu Macro Bars and Wires jaoks ei arvutatud individuaalset kahjumarginaali, sest kõnealuse äriühingu lõplik dumpingumarginaal oli miinimumtasemel, nagu on märgitud põhjenduses 51.

| (118) | Ajutises määruses kasutatud metoodika kinnitatakse. |
| --- | --- |

(118)

Ajutises määruses kasutatud metoodika kinnitatakse.

3.   Lõplikud meetmed

| (119) | Eespool esitatud teavet silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tasemel, mis on piisav dumpingimpordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, võttes arvesse komisjoni määrusega (EL) nr 419/2013 kehtestatud subsiidiumimarginaali. |
| --- | --- |

(119)

Eespool esitatud teavet silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tasemel, mis on piisav dumpingimpordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, võttes arvesse komisjoni määrusega (EL) nr 419/2013 kehtestatud subsiidiumimarginaali.

| (120) | Seepärast määrati dumpinguvastase tollimaksu määrad kindlaks, võrreldes kahjumarginaale dumpingumarginaalidega, kusjuures dumpingumarginaalist lahutati vastav täielik subsiidiumimarginaal. Lõplikud dumpinguvastase tollimaksu määrad on seega järgmised:









  Äriühing | Dumpingumarginaal | Tasakaalustav tollimaks | Kahjumarginaal | Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GARG Inox | 11,8 % | 3,4 % | 22,6 % | 8,4 % |
| KEI Industries | 7,0 % | 0,0 % | 41,9 % | 7,7 % |
| Macro Bars and Wires | 0,0 % | 3,4 % | 30,3 % | 0,0 % |
| Nevatia Steel & Alloys | 4,1 % | 3,4 % | 23,8 % | 0,7 % |
| Raajratna Metal Industries | 16,2 % | 3,7 % | 17,2 % | 12,5 % |
| Kontsern Venus | 11,6 % | 3,0 % | 23,4 % | 8,6 % |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd. | 6,8 % | 0,0 % | 32,1 % | 6,8 % |
| Koostööd tegevad valimist välja jäetud äriühingud | 8,4 % | 3,4 % | 23,7 % | 5,0 % |
| Kõik muud äriühingud | 16,2 % | 3,7 % | 41,9 % | 12,5 % |

(120)

Seepärast määrati dumpinguvastase tollimaksu määrad kindlaks, võrreldes kahjumarginaale dumpingumarginaalidega, kusjuures dumpingumarginaalist lahutati vastav täielik subsiidiumimarginaal. Lõplikud dumpinguvastase tollimaksu määrad on seega järgmised:

Äriühing

Dumpingumarginaal

Tasakaalustav tollimaks

Kahjumarginaal

Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr

GARG Inox

11,8 %

3,4 %

22,6 %

8,4 %

KEI Industries

7,0 %

0,0 %

41,9 %

7,7 %

Macro Bars and Wires

0,0 %

3,4 %

30,3 %

0,0 %

Nevatia Steel & Alloys

4,1 %

3,4 %

23,8 %

0,7 %

Raajratna Metal Industries

16,2 %

3,7 %

17,2 %

12,5 %

Kontsern Venus

11,6 %

3,0 %

23,4 %

8,6 %

Viraj Profiles Vpl. Ltd.

6,8 %

0,0 %

32,1 %

6,8 %

Koostööd tegevad valimist välja jäetud äriühingud

8,4 %

3,4 %

23,7 %

5,0 %

Kõik muud äriühingud

16,2 %

3,7 %

41,9 %

12,5 %

| (121) | Käesolevas määruses sätestatud äriühingute individuaalsed dumpinguvastased tollimaksud määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul kindlaks tehti. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse eranditult selliste toodete impordi puhul, mis on pärit Indiast ning mille on tootnud nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, keda ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksu määr. |
| --- | --- |

(121)

Käesolevas määruses sätestatud äriühingute individuaalsed dumpinguvastased tollimaksud määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul kindlaks tehti. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse eranditult selliste toodete impordi puhul, mis on pärit Indiast ning mille on tootnud nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, keda ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksu määr.

| (122) | Üks asjaomase riigi eksportiv tootja pakkus algmääruse artikli 8 lõike 1 kohaselt hinnakohustist. |
| --- | --- |

(122)

Üks asjaomase riigi eksportiv tootja pakkus algmääruse artikli 8 lõike 1 kohaselt hinnakohustist.

| (123) | Viimastel aastatel on vaatlusaluse toote hind olnud märkimisväärselt volatiilne ja seepärast ei sobi selle puhul fikseeritud hinnakohustis. Et seda probleemi lahendada, pakkus India eksportiv tootja toormaterjali kulul põhinevat indekseerimisklauslit. Sellega seoses olgu märgitud, et hindade ja indeksi kõikumise vahel ei ole kindlaks tehtud otsest ja täpset seost ning seega ei peeta indekseerimist asjakohaseks. Lisaks tuvastati uurimise käigus, et vaatlusalusel tootel on erinevaid tüüpe, mida ei ole lihtne üksteisest eristada, kuid millel on märkimisväärsed hinnaerinevused. |
| --- | --- |

(123)

Viimastel aastatel on vaatlusaluse toote hind olnud märkimisväärselt volatiilne ja seepärast ei sobi selle puhul fikseeritud hinnakohustis. Et seda probleemi lahendada, pakkus India eksportiv tootja toormaterjali kulul põhinevat indekseerimisklauslit. Sellega seoses olgu märgitud, et hindade ja indeksi kõikumise vahel ei ole kindlaks tehtud otsest ja täpset seost ning seega ei peeta indekseerimist asjakohaseks. Lisaks tuvastati uurimise käigus, et vaatlusalusel tootel on erinevaid tüüpe, mida ei ole lihtne üksteisest eristada, kuid millel on märkimisväärsed hinnaerinevused.

| (124) | Peale selle toodab eksportiv tootja tervet rida erinevaid roostevabasid terastooteid ja võib müüa neid tooteid seotud kaubandusettevõtete kaudu samadele Euroopa Liidus asuvatele klientidele. See tekitaks tõsise ristkompenseerimisohu ning muudaks kohustise järelevalve äärmiselt raskeks. |
| --- | --- |

(124)

Peale selle toodab eksportiv tootja tervet rida erinevaid roostevabasid terastooteid ja võib müüa neid tooteid seotud kaubandusettevõtete kaudu samadele Euroopa Liidus asuvatele klientidele. See tekitaks tõsise ristkompenseerimisohu ning muudaks kohustise järelevalve äärmiselt raskeks.

| (125) | Eelnimetatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et kohustise pakkumist ei saa vastu võtta. |
| --- | --- |

(125)

Eelnimetatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et kohustise pakkumist ei saa vastu võtta.

| (126) | Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (11) koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, riigisiseses või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse vastavalt lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(126)

Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (11) koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, riigisiseses või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse vastavalt lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

4.   Ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude lõplik sissenõudmine

| (127) | Arvestades tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses, |
| --- | --- |

(127)

Arvestades tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks imporditava roostevaba terastraadi suhtes, mis sisaldab:

| — | 2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab niklit vähemalt 28 massiprotsenti, kuid mitte üle 31 massiprotsendi, ja kroomi vähemalt 20 massiprotsenti, kuid mitte üle 22 massiprotsendi; |
| --- | --- |

—

2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab niklit vähemalt 28 massiprotsenti, kuid mitte üle 31 massiprotsendi, ja kroomi vähemalt 20 massiprotsenti, kuid mitte üle 22 massiprotsendi;

| — | alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab kroomi vähemalt 13 massiprotsenti, kuid mitte üle 25 massiprotsendi, ja alumiiniumi vähemalt 3,5 massiprotsenti, kuid mitte üle 6 massiprotsendi, |
| --- | --- |

—

alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab kroomi vähemalt 13 massiprotsenti, kuid mitte üle 25 massiprotsendi, ja alumiiniumi vähemalt 3,5 massiprotsenti, kuid mitte üle 6 massiprotsendi,

ja mis praegu klassifitseeritakse CN-koodide 7223 00 19 ja 7223 00 99 alla ning on pärit Indiast.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes Euroopa Liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

| Äriühing | Tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana ja Pune, Maharashtra | 8,4 | B931 |
| KEI Industries Ltd, New Delhi | 7,7 | B925 |
| Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra | 0,0 | B932 |
| Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra | 0,7 | B933 |
| Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat | 12,5 | B775 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B776 |
| Precision Metals, Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B777 |
| Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B778 |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B779 |
| Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra ja Mumbai, Maharashtra | 6,8 | B780 |
| Lisas loetletud äriühingud | 5,0 | B781 |
| Kõik muud äriühingud | 12,5 | B999 |

Äriühing

Tollimaks (%)

TARICi lisakood

Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana ja Pune, Maharashtra

8,4

B931

KEI Industries Ltd, New Delhi

7,7

B925

Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra

0,0

B932

Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra

0,7

B933

Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

12,5

B775

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

8,6

B776

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

8,6

B777

Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra

8,6

B778

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra

8,6

B779

Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra ja Mumbai, Maharashtra

6,8

B780

Lisas loetletud äriühingud

5,0

B781

Kõik muud äriühingud

12,5

B999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Kui mõni India eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et

| a) | ta ei ole uurimisperioodi vältel (1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012) eksportinud Indiast pärinevaid artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud kaupu; |
| --- | --- |

a)

ta ei ole uurimisperioodi vältel (1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012) eksportinud Indiast pärinevaid artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud kaupu;

| b) | ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kehtivad käesoleva määrusega kehtestatud meetmed, ning |
| --- | --- |

b)

ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kehtivad käesoleva määrusega kehtestatud meetmed, ning

| c) | ta on vaatlusaluseid tooteid pärast uurimisperioodi lõppu tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida pärast selle perioodi lõppu neid tooteid liitu märkimisväärses koguses, |
| --- | --- |

c)

ta on vaatlusaluseid tooteid pärast uurimisperioodi lõppu tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida pärast selle perioodi lõppu neid tooteid liitu märkimisväärses koguses,

võib artikli 1 lõiget 2 muuta, lisades uue eksportiva tootja lisas esitatud loetellu.

Artikkel 3

Lõplikult nõutakse sisse summad, mis on tagatud vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 418/2013 ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamisega imporditava roostevaba terastraadi suhtes, mis sisaldab:

| — | 2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab niklit vähemalt 28 massiprotsenti, kuid mitte üle 31 massiprotsendi, ja kroomi vähemalt 20 massiprotsenti, kuid mitte üle 22 massiprotsendi; |
| --- | --- |

—

2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab niklit vähemalt 28 massiprotsenti, kuid mitte üle 31 massiprotsendi, ja kroomi vähemalt 20 massiprotsenti, kuid mitte üle 22 massiprotsendi;

| — | alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab kroomi vähemalt 13 massiprotsenti, kuid mitte üle 25 massiprotsendi, ja alumiiniumi vähemalt 3,5 massiprotsenti, kuid mitte üle 6 massiprotsendi, |
| --- | --- |

—

alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab kroomi vähemalt 13 massiprotsenti, kuid mitte üle 25 massiprotsendi, ja alumiiniumi vähemalt 3,5 massiprotsenti, kuid mitte üle 6 massiprotsendi,

ja mis praegu klassifitseeritakse CN-koodide 7223 00 19 ja 7223 00 99 alla ning on pärit Indiast. Tagatiseks antud summad, mis ületavad dumpinguvastase tollimaksu lõplikku määra, vabastatakse.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. november 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 126, 8.5.2013, lk 1.

2

(3)  ELT L 126, 8.5.2013, lk 19.

3

(4)  ELT L 240, 7.9.2013, lk 1.

4

(5)  ELT C 240, 10.8.2012, lk 6.

5

(6)  Vt kohtuasja C-595/11, Steinel Vertrieb GmbH v Hauptzollamt Bielefeld [18 aprilli 2013. aasta kohtulahend (teine koda)] (seni avaldamata).

6

(7)  Vt kohtuasja T-170/94, EKL 1997, lk II-1383, punkt 64.

7

(8)  Kohtuasi T-210/95: EFMA vs. nõukogu, EKL 1999, II-3291, punkt 60.

8

vs.

(9)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 383/2009, 5. mai 2009, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 118, 13.5.2009, lk 1); komisjoni määrus (EL) nr 1071/2012, 14. november 2012, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes (ELT L 318, 15.11.2012, lk 10); komisjoni määrus (EL) nr 845/2012, 18. september 2012, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes (ELT L 252, 19.9.2012, lk 33).

9

(10)  Märgitakse siiski, et nii liidu tootmisharu kui ka India eksportivad tootjad tegutsevad ka madalamas turusegmendis, kuigi väiksemal määral.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 ruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

11

---

LISA

VALIMIST VÄLJA JÄÄNUD INDIA KOOSTÖÖD TEGEVAD EKSPORTIVAD TOOTJAD

TARICi lisakood B781

| Äriühingu nimi | Linn |
| --- | --- |
| Bekaert Mukand Wire Industries | Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharashtra |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. | Mumbai, Maharashtra |
| Bhansali Stainless Wire | Mumbai, Maharashtra |
| Chandan Steel | Mumbai, Maharashtra |
| Drawmet Wires | Bhiwadi, Rajastan |
| Jyoti Steel Industries Ltd. | Mumbai, Maharashtra |
| Mukand Ltd. | Thane |
| Panchmahal Steel Ltd. | Dist. Panchmahals, Gujarat |

Äriühingu nimi

Linn

Bekaert Mukand Wire Industries

Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharashtra

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd.

Mumbai, Maharashtra

Bhansali Stainless Wire

Mumbai, Maharashtra

Chandan Steel

Mumbai, Maharashtra

Drawmet Wires

Bhiwadi, Rajastan

Jyoti Steel Industries Ltd.

Mumbai, Maharashtra

Mukand Ltd.

Thane

Panchmahal Steel Ltd.

Dist. Panchmahals, Gujarat

---

| 8.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1107/2013,

5. november 2013,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Carne de Bravo do Ribatejo (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 3. jaanuaril 2013 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2). |
| --- | --- |

(1)

3. jaanuaril 2013 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2).

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Portugali taotlus registreerida nimetus „Carne de Bravo do Ribatejo” (3). |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Portugali taotlus registreerida nimetus „Carne de Bravo do Ribatejo” (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Carne de Bravo do Ribatejo” registreerida, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Carne de Bravo do Ribatejo” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

2

(3)  ELT C 353, 17.11.2012, lk 18.

3

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.1.   Värske liha (ja rups)

PORTUGAL

Carne de Bravo do Ribatejo (KPN)

---

| 8.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1108/2013,

5. november 2013,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Stromberger Pflaume (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 3. jaanuaril 2013 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2). |
| --- | --- |

(1)

3. jaanuaril 2013 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2).

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus registreerida nimetus „Stromberger Pflaume” (3). |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus registreerida nimetus „Stromberger Pflaume” (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Stromberger Pflaume” registreerida, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Stromberger Pflaume” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

2

(3)  ELT C 367, 27.11.2012, lk 8.

3

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

SAKSAMAA

Stromberger Pflaume (KPN)

---

| 8.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/21

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1109/2013,

5. november 2013,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Melone Mantovano (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Melone Mantovano” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Melone Mantovano” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 132, 9.5.2013, lk 17.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

ITAALIA

Melone Mantovano (KGT)

---

| 8.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1110/2013,

5. november 2013,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Queso Los Beyos (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Queso Los Beyos” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Queso Los Beyos” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Queso Los Beyos” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Queso Los Beyos” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 60, 1.3.2013, lk 11.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.3.   Juust

HISPAANIA

Queso Los Beyos (KGT)

---

| 8.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1111/2013,

5. november 2013,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Lietuviškas varškės sūris (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Leedu taotlus registreerida nimetus „Lietuviškas varškės sūris” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Leedu taotlus registreerida nimetus „Lietuviškas varškės sūris” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Lietuviškas varškės sūris” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Lietuviškas varškės sūris” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 57, 27.2.2013, lk 24.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.3.   Juust

LEEDU

Lietuviškas varškės sūris (KGT)

---

| 8.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/27

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1112/2013,

5. november 2013,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pan de Alfacar (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Pan de Alfacar” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Pan de Alfacar” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Pan de Alfacar” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Pan de Alfacar” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 70, 9.3.2013, lk 31.

2

---

LISA

Määruse (EL) nr 1151/2012 I lisa I punktis loetletud põllumajandustooted ja toit

Klass 2.4.   Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

HISPAANIA

Pan de Alfacar (KGT)

---

| 8.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/29 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/29

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1113/2013,

7. november 2013,

milles käsitletakse valmististe Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 ja Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikes 7 koostoimes artikli 10 lõigetega 1–4 on ette nähtud erisätted määruse jõustumise kuupäeval liidus silokonservantidena kasutatavate ainete hindamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikes 7 koostoimes artikli 10 lõigetega 1–4 on ette nähtud erisätted määruse jõustumise kuupäeval liidus silokonservantidena kasutatavate ainete hindamise kohta.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 1 punktiga b kanti valmistised Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 ja Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 söödalisandite registrisse kui olemasolevad tooted, mis kuuluvad funktsionaalrühma „silokonservandid” kõikide loomaliikide puhul. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 1 punktiga b kanti valmistised Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 ja Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 söödalisandite registrisse kui olemasolevad tooted, mis kuuluvad funktsionaalrühma „silokonservandid” kõikide loomaliikide puhul.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 2 alusel ja koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 esitati taotlused valmististe lubamiseks kõikidele loomaliikidele ette nähtud söödalisanditena ning taotleti kõnealuste söödalisandite klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid” ja funktsionaalrühma „silokonservandid”. Taotlustele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 2 alusel ja koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 esitati taotlused valmististe lubamiseks kõikidele loomaliikidele ette nähtud söödalisanditena ning taotleti kõnealuste söödalisandite klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid” ja funktsionaalrühma „silokonservandid”. Taotlustele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 12. märtsi 2013. aasta (2) ja 16. aprilli 2013. aasta (3) arvamustes järeldusele, et kõnealused valmistised ei mõju kavandatud kasutustingimustes kahjulikult loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et valmistis Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 võib kõikide loomaliikide puhul parandada silotootmist, kuna see suurendab piimhappe sisaldust ja parandab kuivaine säilivust, vähendades pH taset ja valgu vähenemist kergelt ja keskmiselt sileeritavas loomasöödas CFU tasemel 1 × 108 tooraine kg kohta ning raskesti sileeritavas loomasöödas CFU tasemel 1 × 109 tooraine kg kohta. Samuti jõuti järeldusele, et valmistis Lactobacillus buchneri DSM 22501 võib parandada silo tootmist, kuna see vähendab pH ja ammoniaaklämmastiku taset ning säilitab kuivainet kergelt, keskmiselt ja raskesti sileeritavas loomasöödas. Valmistis Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 võib parandada kergelt, keskmiselt ja raskesti sileeritava loomasööda aeroobset stabiilsust ning valmistised Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 ja Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 võivad parandada kergesti sileeritava loomasööda aeroobset stabiilsust kõikide loomaliikide puhul. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödalisandite analüüsimeetodite kohta söödas. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 12. märtsi 2013. aasta (2) ja 16. aprilli 2013. aasta (3) arvamustes järeldusele, et kõnealused valmistised ei mõju kavandatud kasutustingimustes kahjulikult loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et valmistis Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 võib kõikide loomaliikide puhul parandada silotootmist, kuna see suurendab piimhappe sisaldust ja parandab kuivaine säilivust, vähendades pH taset ja valgu vähenemist kergelt ja keskmiselt sileeritavas loomasöödas CFU tasemel 1 × 108 tooraine kg kohta ning raskesti sileeritavas loomasöödas CFU tasemel 1 × 109 tooraine kg kohta. Samuti jõuti järeldusele, et valmistis Lactobacillus buchneri DSM 22501 võib parandada silo tootmist, kuna see vähendab pH ja ammoniaaklämmastiku taset ning säilitab kuivainet kergelt, keskmiselt ja raskesti sileeritavas loomasöödas. Valmistis Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 võib parandada kergelt, keskmiselt ja raskesti sileeritava loomasööda aeroobset stabiilsust ning valmistised Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 ja Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 võivad parandada kergesti sileeritava loomasööda aeroobset stabiilsust kõikide loomaliikide puhul. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödalisandite analüüsimeetodite kohta söödas.

| (5) | Kõnealuste valmististe hindamisel tõdeti, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuste valmististe kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuste valmististe hindamisel tõdeti, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuste valmististe kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

| (6) | Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(6)

Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa andmine

Lisas nimetatud valmistisi, mis kuuluvad söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid” ja funktsionaalrühma „silokonservandid”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Üleminekumeetmed

Lisas nimetatud valmistisi ja neid valmistisi sisaldavat sööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 28. maid 2014 kooskõlas enne 28. novembrit 2013 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule viia ja kasutada olemasolevate varude ammendumiseni.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. november 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EFSA Journal (2013); 11(4):3168.

2

EFSA Journal

(3)  EFSA Journal (2013); 11(5):3205.

3

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolooniaid moodustavate osakeste (CFU) arv tooraine kg kohta |
| Tehnoloogiliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: silokonservandid |
| 1k20743 | — | Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 | | Söödalisandi koostis

  valmistis Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, mis sisaldab vähemalt 1 × 1011 CFUd söödalisandi grammi kohta. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Kolooniaid moodustavate osakeste (CFU) arv tooraine kg kohta

Tehnoloogiliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: silokonservandid

1k20743

—

Lactobacillus plantarum NCIMB 40027

Söödalisandi koostis

valmistis Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, mis sisaldab vähemalt 1 × 1011 CFUd söödalisandi grammi kohta.

| | Toimeaine kirjeldus


  Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 elujõulised rakud. |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 elujõulised rakud.

| | Analüüsimeetod
   (1)

  loendamine söödalisandis: pindkülvimeetodil (EN 15787).
  Määramine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE). |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

loendamine söödalisandis: pindkülvimeetodil (EN 15787).

Määramine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE).

Kõik loomaliigid

—

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustingimused. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustingimused.

| 2. | Söödalisandi minimaalne sisaldus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega:






  — | 1 × 108 CFUd tooraine kg kohta kergelt ja keskmiselt sileeritava materjali puhul (2). |
| --- | --- | --- |

2.

Söödalisandi minimaalne sisaldus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega:

—

1 × 108 CFUd tooraine kg kohta kergelt ja keskmiselt sileeritava materjali puhul (2).

| — | 1 × 109 CFUd tooraine kg kohta raskesti sileeritava materjali puhul (3). |
| --- | --- |

—

1 × 109 CFUd tooraine kg kohta raskesti sileeritava materjali puhul (3).

| 3. | Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitatav kasutada respiraatorit ja kindaid. |
| --- | --- |

3.

Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitatav kasutada respiraatorit ja kindaid.

28. november 2023

1k20738

Lactobacillus buchneri DSM 22501

| | Söödalisandi koostis

  Valmistis Lactobacillus buchneri DSM 22501, mis sisaldab vähemalt 5 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta |
| --- | --- |

Söödalisandi koostis

Valmistis Lactobacillus buchneri DSM 22501, mis sisaldab vähemalt 5 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta

| | Toimeaine kirjeldus


  Lactobacillus buchneri DSM 22501 elujõulised rakud. |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus buchneri DSM 22501 elujõulised rakud.

| | Analüüsimeetod
   (1)

  loendamine söödalisandis: pindkülvimeetodil (EN 15787).
  Määramine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE). |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

loendamine söödalisandis: pindkülvimeetodil (EN 15787).

Määramine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE).

Kõik loomaliigid

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg.

| 2. | Söödalisandi minimaalne sisaldus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos muude mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd tooraine kg kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi minimaalne sisaldus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos muude mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd tooraine kg kohta.

| 3. | Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitatav kasutada respiraatorit ja kindaid. |
| --- | --- |

3.

Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitatav kasutada respiraatorit ja kindaid.

1k20739

—

Lactobacillus buchneri

NCIMB 40788/CNCM I-4323

| | Söödalisandi koostis

  valmistis Lactobacillus buchneri DSM 40788/CNCM I 4323, mis sisaldab vähemalt 3 × 109 CFUd söödalisandi grammi kohta. |
| --- | --- |

Söödalisandi koostis

valmistis Lactobacillus buchneri DSM 40788/CNCM I 4323, mis sisaldab vähemalt 3 × 109 CFUd söödalisandi grammi kohta.

| | Toimeaine kirjeldus


  Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 elujõulised rakud. |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 elujõulised rakud.

| | Analüüsimeetod
   (1)

  loendamine söödalisandis: pindkülvimeetodil (EN 15787)
  Määramine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

loendamine söödalisandis: pindkülvimeetodil (EN 15787)

Määramine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

Kõik loomaliigid

—

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg.

| 2. | Söödalisandi minimaalne sisaldus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd tooraine kg kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi minimaalne sisaldus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd tooraine kg kohta.

| 3. | Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitatav kasutada respiraatorit ja kindaid. |
| --- | --- |

3.

Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitatav kasutada respiraatorit ja kindaid.

28. november 2023

1k20740

—

Lactobacillus buchneri

LN 40177/ATCC PTA-6138

| | Söödalisandi koostis

  valmistis Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta. |
| --- | --- |

Söödalisandi koostis

valmistis Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta.

| | Toimeaine kirjeldus


  Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 elujõulised rakud. |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 elujõulised rakud.

| | Analüüsimeetod
   (1)

  loendamine söödalisandis: pindkülvimeetodil (EN 15787).
  Määramine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE). |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

loendamine söödalisandis: pindkülvimeetodil (EN 15787).

Määramine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE).

Kõik loomaliigid

—

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg.

| 2. | Söödalisandi minimaalne sisaldus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd tooraine kg kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi minimaalne sisaldus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd tooraine kg kohta.

| 3. | Söödalisandit kasutada kergesti sileeritavate materjalidega (4). |
| --- | --- |

3.

Söödalisandit kasutada kergesti sileeritavate materjalidega (4).

| 4. | Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitatav kasutada respiraatorit ja kindaid. |
| --- | --- |

4.

Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitatav kasutada respiraatorit ja kindaid.

28. november 2023

1k20741

—

Lactobacillus buchneri

LN 4637/ATCC PTA-2494

| | Söödalisandi koostis

  valmistis Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta. |
| --- | --- |

Söödalisandi koostis

valmistis Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta.

| | Toimeaine kirjeldus


  Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 elujõulised rakud. |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 elujõulised rakud.

| | Analüüsimeetod
   (1)

  loendamine söödalisandis: pindkülvimeetodil (EN 15787).
  Määramine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE). |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

loendamine söödalisandis: pindkülvimeetodil (EN 15787).

Määramine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE).

Kõik loomaliigid

—

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg.

| 2. | Söödalisandi minimaalne sisaldus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd tooraine kg kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi minimaalne sisaldus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd tooraine kg kohta.

| 3. | Söödalisandit kasutada kergesti sileeritavate materjalidega (4). |
| --- | --- |

3.

Söödalisandit kasutada kergesti sileeritavate materjalidega (4).

| 4. | Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitatav kasutada respiraatorit ja kindaid. |
| --- | --- |

4.

Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitatav kasutada respiraatorit ja kindaid.

28. november 2023

---

(1)  Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebilehel: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

(2)  Kergelt sileeritav loomasööt: > 3 % lahustuvaid süsivesikuid tooraines. Keskmiselt sileeritav loomasööt: 1,5–3,0 % lahustuvaid süsivesikuid tooraines. Määrus (EÜ) nr 429/2008 (ELT L 133, 22.5.2008, lk 1).

(3)  Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebilehel: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

(4)  Kergelt sileeritav loomasööt: > 3 % lahustuvaid süsivesikuid tooraines. Määrus (EÜ) nr 429/2008 (ELT L 133, 22.5.2008, lk 1).

---

| 8.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1114/2013,

7. november 2013,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1857/2006 seoses selle kohaldamisajaga

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 108 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (1),

olles avaldanud käesoleva määruse eelnõu (2),

olles pidanud nõu riigiabi nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1857/2006 (3) kaotab kehtivuse 31. detsembril 2013. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1857/2006 (3) kaotab kehtivuse 31. detsembril 2013.

| (2) | Komisjon algatas 8. mai 2012. aasta teatisega „ELi riigiabi ajakohastamine” (4) riigiabi eeskirjade laialdase läbivaatamise. Kõnealuse läbivaatamise raames on määrust (EÜ) nr 994/98 juba muudetud nõukogu määrusega (EL) nr 733/2013 (5). Mitmed muud asjakohased õigusaktid riigiabi hindamiseks põllumajandussektoris on veel läbivaatamisel, eelkõige maaelu arengu suhtes edaspidi kohaldatavad eeskirjad, uued põllumajanduse riigiabi suunised ning uus üldine grupierandi määrus, millega asendatakse komisjoni määrus (EÜ) nr 800/2008 (6). Kõnealuste õigusaktide kohandamist ei ole võimalik enne määruse (EÜ) nr 1857/2006 kehtivusaja lõppemist lõpule viia või ei ole nimetatud õigusakte võimalik 1. jaanuaril 2014 täies ulatuses kohaldada. Et tagada ühtne lähenemisviis kõigile riigiabi käsitlevatele õiguslikele vahenditele, on asjakohane pikendada määruse (EÜ) nr 1857/2006 kohaldamisaega kuni 30. juunini 2014. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas 8. mai 2012. aasta teatisega „ELi riigiabi ajakohastamine” (4) riigiabi eeskirjade laialdase läbivaatamise. Kõnealuse läbivaatamise raames on määrust (EÜ) nr 994/98 juba muudetud nõukogu määrusega (EL) nr 733/2013 (5). Mitmed muud asjakohased õigusaktid riigiabi hindamiseks põllumajandussektoris on veel läbivaatamisel, eelkõige maaelu arengu suhtes edaspidi kohaldatavad eeskirjad, uued põllumajanduse riigiabi suunised ning uus üldine grupierandi määrus, millega asendatakse komisjoni määrus (EÜ) nr 800/2008 (6). Kõnealuste õigusaktide kohandamist ei ole võimalik enne määruse (EÜ) nr 1857/2006 kehtivusaja lõppemist lõpule viia või ei ole nimetatud õigusakte võimalik 1. jaanuaril 2014 täies ulatuses kohaldada. Et tagada ühtne lähenemisviis kõigile riigiabi käsitlevatele õiguslikele vahenditele, on asjakohane pikendada määruse (EÜ) nr 1857/2006 kohaldamisaega kuni 30. juunini 2014.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1857/2006 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1857/2006 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (4) | On oluline tagada maaelu arengu poliitika järjepidev rakendamine ja sujuv üleminek ühest programmiperioodist järgmisesse programmiperioodi. On vältimatu, et mõnda aega kohaldatakse korraga programmiperioodi 2007–2013 kuuluvaid maaelu arengu programme ja vastavaid õigusnorme ning sellele järgneva programmiperioodi programme ja vastavaid õigusnorme. Selles kontekstis võivad liikmesriigid teatavatel tingimustel pärast programmiperioodi 2007–2013 lõppu kuni 31. detsembrini 2015 jätkata kohustuste võtmist vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1698/2005 (7). Seetõttu on õiguskindluse huvides asjakohane täpsustada, et kui määruses (EÜ) nr 1857/2006 osutatakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 kriteeriumidele, tuleks kõnealuseid kriteeriume jätkuvalt kohaldada määruse (EÜ) nr 1857/2006 kohase riigiabi hindamiseks määruse pikendatud kohaldamisaja jooksul isegi pärast seda, kui jõustub uus määrus, millega asendatakse määrus (EÜ) nr 1698/2005. |
| --- | --- |

(4)

On oluline tagada maaelu arengu poliitika järjepidev rakendamine ja sujuv üleminek ühest programmiperioodist järgmisesse programmiperioodi. On vältimatu, et mõnda aega kohaldatakse korraga programmiperioodi 2007–2013 kuuluvaid maaelu arengu programme ja vastavaid õigusnorme ning sellele järgneva programmiperioodi programme ja vastavaid õigusnorme. Selles kontekstis võivad liikmesriigid teatavatel tingimustel pärast programmiperioodi 2007–2013 lõppu kuni 31. detsembrini 2015 jätkata kohustuste võtmist vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1698/2005 (7). Seetõttu on õiguskindluse huvides asjakohane täpsustada, et kui määruses (EÜ) nr 1857/2006 osutatakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 kriteeriumidele, tuleks kõnealuseid kriteeriume jätkuvalt kohaldada määruse (EÜ) nr 1857/2006 kohase riigiabi hindamiseks määruse pikendatud kohaldamisaja jooksul isegi pärast seda, kui jõustub uus määrus, millega asendatakse määrus (EÜ) nr 1698/2005.

| (5) | Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1857/2006 kohaldamisaja pikendamist, võib mõni liikmesriik soovida pikendada meetmete kohaldamist, mille kohta on esitatud kõnealuse määruse artikli 20 kohane kokkuvõtlik teave. Selleks et vähendada halduskoormust, on asjakohane, et kokkuvõtlik teave nende meetmete kohaldamise pikendamise kohta tuleks lugeda komisjonile edastatuks, tingimusel et meetmete osas ei ole tehtud ühtegi sisulist muudatust. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1857/2006 kohaldamisaja pikendamist, võib mõni liikmesriik soovida pikendada meetmete kohaldamist, mille kohta on esitatud kõnealuse määruse artikli 20 kohane kokkuvõtlik teave. Selleks et vähendada halduskoormust, on asjakohane, et kokkuvõtlik teave nende meetmete kohaldamise pikendamise kohta tuleks lugeda komisjonile edastatuks, tingimusel et meetmete osas ei ole tehtud ühtegi sisulist muudatust.

| (6) | Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, mis võimaldab pikendada määruse (EÜ) nr 1857/2006 kohaldamisaega enne selle kehtivuse lõppemise kuupäeva, |
| --- | --- |

(6)

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, mis võimaldab pikendada määruse (EÜ) nr 1857/2006 kohaldamisaega enne selle kehtivuse lõppemise kuupäeva,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 23 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2007 kuni 30. juunini 2014.”

Artikkel 2

Kui tulenevalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 muutmisest soovib liikmesriik pikendada selliste meetmete kohaldamist, mille kohta on komisjonile esitatud kõnealuse määruse artikli 20 kohane kokkuvõtlik teave, loetakse, et kokkuvõtlik teave kõnealuste meetmete kohaldamise pikendamise kohta on komisjonile edastatud, tingimusel et meetmete osas ei ole tehtud ühtegi sisulist muudatust.

Artikkel 3

Kui määruses (EÜ) nr 1857/2006 osutatakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 kriteeriumidele, tuleks kõnealuseid kriteeriume jätkuvalt kohaldada määruse (EÜ) nr 1857/2006 kohase riigiabi hindamiseks määruse pikendatud kohaldamisaja jooksul isegi pärast seda, kui jõustub uus määrus, millega asendatakse määrus (EÜ) nr 1698/2005.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. november 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1.

1

(2)  ELT C 227, 6.8.2013, lk 1.

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1857/2006, 15. detsember 2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3).

3

(4)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, ELi riigiabi ajakohastamine, 8.5.2012, COM(2012) 209 (final).

4

(5)  Nõukogu määrus (EL) nr 733/2013, 22. juuli 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (ELT L 204, 31.7.2013, lk 11).

5

(6)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 800/2008, 6. august 2008, EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (ELT L 214, 9.8.2008, lk 3).

6

(7)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005, 20. september 2005, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1).

7

---

| 8.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/36

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1115/2013,

7. november 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 40,0 |
| MA | 42,5 |
| MK | 39,0 |
| ZZ | 40,5 |
| 0707 00 05 | AL | 57,9 |
| EG | 177,3 |
| MK | 61,5 |
| TR | 131,5 |
| ZZ | 107,1 |
| 0709 93 10 | AL | 48,7 |
| MA | 85,3 |
| TR | 155,0 |
| ZZ | 96,3 |
| 0805 20 10 | AU | 136,9 |
| MA | 75,8 |
| ZA | 148,9 |
| ZZ | 120,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PE | 125,0 |
| SZ | 56,1 |
| TR | 72,2 |
| UY | 92,8 |
| ZA | 131,6 |
| ZZ | 95,5 |
| 0805 50 10 | TR | 77,6 |
| ZA | 54,2 |
| ZZ | 65,9 |
| 0806 10 10 | BR | 245,4 |
| PE | 271,8 |
| TR | 165,7 |
| US | 362,2 |
| ZZ | 261,3 |
| 0808 10 80 | BA | 64,2 |
| CL | 210,3 |
| NZ | 143,5 |
| US | 135,0 |
| ZA | 152,2 |
| ZZ | 141,0 |
| 0808 30 90 | CN | 65,8 |
| TR | 114,2 |
| ZZ | 90,0 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

40,0

MA

42,5

MK

39,0

ZZ

40,5

0707 00 05

AL

57,9

EG

177,3

MK

61,5

TR

131,5

ZZ

107,1

0709 93 10

AL

48,7

MA

85,3

TR

155,0

ZZ

96,3

0805 20 10

AU

136,9

MA

75,8

ZA

148,9

ZZ

120,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PE

125,0

SZ

56,1

TR

72,2

UY

92,8

ZA

131,6

ZZ

95,5

0805 50 10

TR

77,6

ZA

54,2

ZZ

65,9

0806 10 10

BR

245,4

PE

271,8

TR

165,7

US

362,2

ZZ

261,3

0808 10 80

BA

64,2

CL

210,3

NZ

143,5

US

135,0

ZA

152,2

ZZ

141,0

0808 30 90

CN

65,8

TR

114,2

ZZ

90,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 8.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/38

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

7. november 2013,

Euroopa kõrgetasemelise translatiivsete meditsiiniuuringute taristu loomise kohta Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina (EATRIS ERIC)

(2013/640/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 723/2009 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Eesti Vabariik, Itaalia Vabariik, Madalmaade Kuningriik ja Soome Vabariik esitasid komisjonile taotluse Euroopa kõrgetasemelise translatiivsete meditsiiniuuringute taristu loomiseks Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina (edaspidi „EATRIS ERIC”). Hispaania Kuningriik ja Prantsuse Vabariik osalevad EATRIS ERICu tegevuses esialgu vaatlejana. |
| --- | --- |

(1)

Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Eesti Vabariik, Itaalia Vabariik, Madalmaade Kuningriik ja Soome Vabariik esitasid komisjonile taotluse Euroopa kõrgetasemelise translatiivsete meditsiiniuuringute taristu loomiseks Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina (edaspidi „EATRIS ERIC”). Hispaania Kuningriik ja Prantsuse Vabariik osalevad EATRIS ERICu tegevuses esialgu vaatlejana.

| (2) | Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Eesti Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik ja Soome Vabariik on valinud Madalmaade Kuningriigi EATRIS ERICu asukohaliikmesriigiks. |
| --- | --- |

(2)

Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Eesti Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik ja Soome Vabariik on valinud Madalmaade Kuningriigi EATRIS ERICu asukohaliikmesriigiks.

| (3) | Käesolevas otsuses ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 20 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas otsuses ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 20 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga luuakse Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium Euroopa kõrgetasemelise translatiivsete meditsiiniuuringute taristu jaoks, mille nimi on EATRIS ERIC.

2.   EATRIS ERICu põhikiri on sätestatud otsuse lisas. Kõnealust põhikirja ajakohastatakse ja see tehakse avalikkusele kättesaadavaks EATRIS ERICu veebisaidil ja selle põhikirjajärgses asukohas.

3.   Konsortsiumi EATRIS ERIC põhikirja olulised osad, mille muutmise peab määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 11 lõike 1 kohaselt heaks kiitma komisjon, on sätestatud põhikirja artiklites 1, 2, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 28 ja 29.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 7. november 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 206, 8.8.2009, lk 1.

1

---

LISA

KONSORTSIUM EATRIS ERIC PÕHIKIRI

KONSORTSIUMI LIIKMED

tunnustavad riiklike keskuste olulist rolli ja nende EATRIS ERICu taristu kaudu organiseeritud suutlikkust translatiivsete uuringute valdkonnas;

soovivad edendada translatiivseid biomeditsiinilisi uuringuid, ehitades üles Euroopa kõrgetasemelise translatiivsete meditsiiniuuringute taristu, mis hõlmab olulisi prekliinilisi ja kliinilisi rajatisi ning translatiivset oskusteavet, mis on vajalik biomeditsiinilise teadus- ja arendustegevuse uute ennetavate, diagnostiliste ja ravistrateegiate arengu toetamiseks inimestele parema tervishoiu pakkumise eesmärgil;

tahavad pakkuda juurdepääsu Euroopa kõrgetasemelisele translatiivsete meditsiiniuuringute taristule, et avaldada märkimisväärset mõju tervishoiule ja anda oluline panus translatiivse teadustöö arengut hoogustavate vahendite ja tehnoloogiate edendamisse;

võtavad arvesse ja arendavad edasi Euroopa Komisjoni rahastatud EATRISe ettevalmistava etapi tulemusi ning EATRISe üleminekuetapil tehtud edusamme;

on otsustanud EATRIS-taristu üleminekuetapi tulemusena taotleda Euroopa Komisjonilt Euroopa kõrgetasemelise translatiivsete meditsiiniuuringute taristu Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (edaspidi „EATRIS ERIC”) loomist

NING ON SEEPÄRAST KOKKU LEPPINUD JÄRGMISTES SÄTETES:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Nimi, asukoht ja töökeel

1.   Asutatakse jagatud Euroopa teadusuuringute taristu, mida nimetatakse Euroopa kõrgetasemeliseks translatiivsete meditsiiniuuringute taristuks (edaspidi „EATRIS”).

2.   Euroopa kõrgetasemelise translatiivsete meditsiiniuuringute taristu Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi nimetus on EATRIS ERIC.

3.   Konsortsiumi EATRIS ERIC põhikirjajärgne asukoht on Amsterdamis, Madalmaades.

4.   Konsortsiumi EATRIS ERIC töökeel on inglise keel.

Artikkel 2

Ülesanded ja tegevus

1.   EATRIS ERIC edendab teadusuuringuid translatiivse meditsiini valdkonnas.

2.   EATRIS ERICu eesmärk on teadustaristu EATRIS rajamiseks ja käitamiseks vajaliku juhtimis- ja koordineerimistegevuse korraldamine ja hõlbustamine.

3.   Teadustaristu EATRIS ühendab Euroopa juhtivaid uurimisinstituute, mis suunavad osa oma uurimis- ja arendustöö suutlikkusest EATRIS ERICusse ning jagavad sisu, vahendeid ja teadmisi, mis on seotud translatiivsete meditsiiniuuringutega ning eelkõige järgmiste valdkondadega:

| a) | bioloogilised ained ja sellised kõrgtehnoloogilised teraapiad nagu geeni- ja rakuteraapia ning taastav meditsiin; |
| --- | --- |

a)

bioloogilised ained ja sellised kõrgtehnoloogilised teraapiad nagu geeni- ja rakuteraapia ning taastav meditsiin;

| b) | biomarkerid; |
| --- | --- |

b)

biomarkerid;

| c) | väikesed molekulid; |
| --- | --- |

c)

väikesed molekulid;

| d) | molekulaarkuvamine ja märgistusained; |
| --- | --- |

d)

molekulaarkuvamine ja märgistusained;

| e) | vaktsiinid. |
| --- | --- |

e)

vaktsiinid.

II   PEATÜKK

LIIKMED

Artikkel 3

Liikmesus ja esindatus

1.   EATRIS ERICu liikmeskond peab koosnema vähemalt kolmest liikmesriigist ning liikmeks võivad saada ja hääleõigust omada vaid riigid ja valitsustevahelised organisatsioonid.

2.   Kõik liikmed määravad juhatajate nõukogusse ühe esindaja või kaks esindajat. Kahel esindajal on kokku üks hääl.

3.   Liikmed ja nende esindajad on loetletud 1. liites. Riike, kes esitasid Euroopa Komisjonile taotluse EATRIS ERICu loomiseks, nimetatakse edaspidi asutajaliikmeteks.

Artikkel 4

Uute liikmete vastuvõtmine

1.   Liikmeks kandideerija esitab juhatajate nõukogu eesistujale kirjaliku taotluse, milles on kirjeldatud tema rahalist panust ja muud laadi panust EATRIS ERICu ülesannete täitmisse ja tegevusse ning antud ülevaade sellest, kuidas ta kavatseb oma kohustusi täita.

2.   Uue liikme vastuvõtmise peab heaks kiitma juhatajate nõukogu.

Artikkel 5

Liikmestaatusest loobumine ja liikmestaatuse lõpetamine

1.   Liikmed ei või liikmestaatusest loobuda esimese viie aasta jooksul pärast EATRIS ERICu loomist, kui liikmeks ei ole astutud kindlaksmääratud lühemaks ajaks.

2.   Pärast esimest viit EATRIS ERICu loomisele järgnevat aastat võib liige oma staatusest loobuda, kui ta esitab loobumistaotluse 12 kuud enne liikmestaatusest loobumist. Liikmestaatusest loobumine hakkab kehtima eelarveaasta lõpus ja pärast seda, kui liikmestaatusest loobuja on täitnud oma kohustused.

3.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võib liige oma staatusest loobuda esimese viie aasta jooksul, kui juhatajate nõukogu otsustab tõsta 2. liite punktides e ja f sätestatud iga-aastase osamakse künniseid. Liige, kes soovib sellisel juhul liikmestaatusest loobuda, peab loobumistaotluse esitama kuue kuu jooksul pärast iga-aastase osamakse määra suurendamise ettepaneku vastuvõtmist. Liikmestaatusest loobumine hakkab kehtima eelarveaasta lõpus tingimusel, et liikmestaatusest loobuja on täitnud oma kohustused.

4.   Juhatajate nõukogul on õigus liikmestaatus lõpetada järgmistel juhtudel:

| a) | liige on tõsiselt rikkunud üht või mitut käesolevast põhikirjast tulenevat kohustust; |
| --- | --- |

a)

liige on tõsiselt rikkunud üht või mitut käesolevast põhikirjast tulenevat kohustust;

| b) | liige ei ole kõnealust rikkumist heastanud kuue kuu jooksul pärast rikkumisest teatamist. |
| --- | --- |

b)

liige ei ole kõnealust rikkumist heastanud kuue kuu jooksul pärast rikkumisest teatamist.

Enne otsuse vastuvõtmist peab juhatajate nõukogu paluma liikmel esitada oma seisukoht liikmestaatuse lõpetamise kohta.

5.   Liikmetel, kes liikmestaatusest loobuvad või kelle liikmestaatus lõpetatakse, ei ole õigust tehtud osamaksete tagastamisele ega hüvitamisele ega õigust EATRIS ERICu varale.

Artikkel 6

Liikmete õigused ja kohustused

1.   Liikmete õigused on järgmised:

| a) | õigus juhatajate nõukogu töös osaleda ja hääletada; |
| --- | --- |

a)

õigus juhatajate nõukogu töös osaleda ja hääletada;

| b) | õigus osaleda EATRIS ERICut käsitlevate strateegiate, põhimõtete ja otsustamismenetluste väljatöötamisel; |
| --- | --- |

b)

õigus osaleda EATRIS ERICut käsitlevate strateegiate, põhimõtete ja otsustamismenetluste väljatöötamisel;

| c) | õigus võimaldada oma teaduskogukonnal osaleda EATRIS ERICu üritustel; |
| --- | --- |

c)

õigus võimaldada oma teaduskogukonnal osaleda EATRIS ERICu üritustel;

| d) | õigus võimaldada oma teaduskogukonnale juurdepääsu EATRIS ERICule ja sealt toetuse saamist. |
| --- | --- |

d)

õigus võimaldada oma teaduskogukonnale juurdepääsu EATRIS ERICule ja sealt toetuse saamist.

2.   Igal liikmel tuleb:

| a) | tasuda iga-aastane osamakse, mille suuruse määrab kindlaks juhatajate nõukogu; |
| --- | --- |

a)

tasuda iga-aastane osamakse, mille suuruse määrab kindlaks juhatajate nõukogu;

| b) | anda oma esindajatele täielikud volitused hääletada ühe häälega kõikide küsimuste üle, mis on tõstatatud juhatajate nõukogu koosolekul; |
| --- | --- |

b)

anda oma esindajatele täielikud volitused hääletada ühe häälega kõikide küsimuste üle, mis on tõstatatud juhatajate nõukogu koosolekul;

| c) | luua riiklik keskus või infrastruktuurikonsortsium, et täita käesolevast põhikirjast tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

c)

luua riiklik keskus või infrastruktuurikonsortsium, et täita käesolevast põhikirjast tulenevaid kohustusi;

| d) | määrata üks riiklik direktor, kes esindab liiget riiklike direktorite nõukogus; |
| --- | --- |

d)

määrata üks riiklik direktor, kes esindab liiget riiklike direktorite nõukogus;

| e) | tagada juurdepääsu võimaldamiseks vajalik tehniline taristu; |
| --- | --- |

e)

tagada juurdepääsu võimaldamiseks vajalik tehniline taristu;

| f) | tutvustada EATRIS ERICu teenuste kasutamist oma riigi teadlaste seas ning koguda kasutajate tagasisidet ja teavet nende vajaduste kohta; |
| --- | --- |

f)

tutvustada EATRIS ERICu teenuste kasutamist oma riigi teadlaste seas ning koguda kasutajate tagasisidet ja teavet nende vajaduste kohta;

| g) | toetada oma riigi keskusi, mis soovivad liituda EATRIS ERICu taristus osaleva liikmesriigi riikliku taristuga. |
| --- | --- |

g)

toetada oma riigi keskusi, mis soovivad liituda EATRIS ERICu taristus osaleva liikmesriigi riikliku taristuga.

3.   Liikmed võivad lisaks EATRIS ERICu iga-aastasele osamaksele teha ka muid sissemakseid kas üksi või koostöös teiste liikmete, vaatlejate või kolmandate isikutega. Sellised rahalised või mitterahalised sissemaksed peab heaks kiitma juhatajate nõukogu.

4.   EATRIS ERIC sõlmib riiklike keskustega lepingu, milles määratakse kindlaks tingimused, mille alusel riiklikud keskused võivad EATRIS ERICu taristuga liituda ning pühenduda artiklis 2 sätestatud ülesannetele ja tegevusele. Riiklik direktor teeb kõik endast sõltuva, et koordineerida riiklike keskuste ja EATRIS ERICu vahelist koostööd.

III   PEATÜKK

VAATLEJAD

Artikkel 7

Vaatlejastaatus

1.   Riigid ja valitsustevahelised organisatsioonid, mis soovivad EATRIS ERICu tegevuses osaleda, kuid ei saa veel liikmeks astuda, võivad taotleda vaatlejastaatust.

2.   Vaatlejad võetakse vastu kuni kolmeks aastaks, välja arvatud juhul, kui juhatajate nõukogu määrab kindlaks mõne muu tähtaja.

3.   Vaatlejastaatuse taotluses, mis esitatakse kirjalikult juhatajate nõukogu eesistujale, peab olema kirjeldatud, kuidas taotleja kavatseb aidata kaasa EATRIS ERICu ülesannete täitmisele ja tegevusele.

4.   Vaatleja vastuvõtmise peab heaks kiitma juhatajate nõukogu.

Artikkel 8

Vaatlejastaatusest loobumine ja vaatlejastaatuse lõpetamine

1.   Vaatlejastaatusest võib loobuda eelarveaasta lõpus tingimusel, et kuus kuud varem on esitatud loobumistaotlus.

2.   Vaatlejastaatusest loobumine ei hakka kehtima enne, kui on täidetud kõik rahalised ja muud kohustused.

3.   Juhatajate nõukogul on õigus vaatlejastaatus lõpetada järgmistel juhtudel:

| a) | vaatleja on tõsiselt rikkunud üht või mitut käesolevast põhikirjast tulenevat kohustust; |
| --- | --- |

a)

vaatleja on tõsiselt rikkunud üht või mitut käesolevast põhikirjast tulenevat kohustust;

| b) | vaatleja ei ole kõnealust rikkumist heastanud kuue kuu jooksul pärast rikkumisest teatamist. |
| --- | --- |

b)

vaatleja ei ole kõnealust rikkumist heastanud kuue kuu jooksul pärast rikkumisest teatamist.

Enne otsuse vastuvõtmist peab juhatajate nõukogu paluma vaatlejal esitada oma seisukoht vaatlejastaatuse lõpetamise kohta.

4.   Vaatlejatel, kes vaatlejastaatusest loobuvad või kelle vaatlejastaatus lõpetatakse, ei ole õigust tehtud osamaksete tagastamisele ega hüvitamisele ega õigust EATRIS ERICu varale.

Artikkel 9

Vaatleja õigused ja kohustused

1.   Vaatleja õigused on järgmised:

| a) | õigus osaleda juhatajate nõukogu koosolekul ilma hääleõiguseta; |
| --- | --- |

a)

õigus osaleda juhatajate nõukogu koosolekul ilma hääleõiguseta;

| b) | õigus võimaldada oma teaduskogukonnal osaleda EATRIS ERICu üritustel; |
| --- | --- |

b)

õigus võimaldada oma teaduskogukonnal osaleda EATRIS ERICu üritustel;

| c) | õigus võimaldada oma teaduskogukonnale juurdepääsu EATRIS ERICule ja sealt toetuse saamist. |
| --- | --- |

c)

õigus võimaldada oma teaduskogukonnale juurdepääsu EATRIS ERICule ja sealt toetuse saamist.

2.   Igal vaatlejal tuleb

| a) | määrata juhatajate nõukogusse üks esindaja või kaks esindajat; |
| --- | --- |

a)

määrata juhatajate nõukogusse üks esindaja või kaks esindajat;

| b) | tasuda iga-aastane osamakse, mille suuruse määrab kindlaks juhatajate nõukogu; |
| --- | --- |

b)

tasuda iga-aastane osamakse, mille suuruse määrab kindlaks juhatajate nõukogu;

| c) | kirjeldada oma panust EATRIS ERICu artiklis 2 sätestatud ülesannete täitmisse ja tegevusse. |
| --- | --- |

c)

kirjeldada oma panust EATRIS ERICu artiklis 2 sätestatud ülesannete täitmisse ja tegevusse.

3.   Vaatlejad võivad lisaks EATRIS ERICu iga-aastasele osamaksele teha ka muid sissemakseid kas üksi või koostöös teiste liikmete, vaatlejate või kolmandate isikutega. Sellised rahalised või mitterahalised sissemaksed peab heaks kiitma juhatajate nõukogu.

4.   Vaatleja peab volitama oma esindaja(id) täitma artikli 9 lõike 2 punktides b ja c osutatud kohustusi.

5.   EATRIS ERIC sõlmib vaatlejaga vaatlejalepingu, et sätestada tingimused, mille alusel kohustusi täidetakse ja panus antakse.

IV   PEATÜKK

EATRIS ERICU JUHTIMINE

Artikkel 10

Haldamine ja juhtimine

EATRIS ERICu juhtimisstruktuur hõlmab järgmisi organeid:

| a) | juhatajate nõukogu; |
| --- | --- |

a)

juhatajate nõukogu;

| b) | juhatus. |
| --- | --- |

b)

juhatus.

Artikkel 11

Juhatajate nõukogu

1.   Juhatajate nõukogu on EATRIS ERICu kõrgeim ja peamine juhtorgan, kellel on täielik otsuste tegemise õigus. Juhatajate nõukogu tuleb kokku vähemalt üks kord aastas ja vastutab käesoleva põhikirja sätete kohaselt EATRIS ERICu üldise juhtimise ja järelevalve eest.

2.   Liikmesriikidel on juhatajate nõukogus ühiselt häälteenamus.

3.   Juhatajate nõukogu valib oma liikmete hulgast kaheaastaseks ametiajaks eesistuja ja tema asetäitja. Eesistuja ja tema asetäitja võib tagasi valida. Kui ei ole otsustatud teisiti, juhatab eesistuja kõiki juhatajate nõukogu koosolekuid ja teda abistab eesistuja asetäitja.

4.   Juhatajate nõukogu teeb kõik endast sõltuva, et kõik otsused põhineksid konsensusel. Kui konsensust ei saavutata, piisab otsuse vastuvõtmiseks lihthäälteenamusest, välja arvatud lõigetes 5, 6 ja 7 osutatud otsuste puhul.

5.   Juhatajate nõukogu võtab vähemalt kahekolmandikulise liikmete häälte enamusega vastu järgmised otsused:

| a) | EATRIS ERICu arendusstrateegiate vastuvõtmine või muutmine; |
| --- | --- |

a)

EATRIS ERICu arendusstrateegiate vastuvõtmine või muutmine;

| b) | finantsdirektori ja teadusdirektori määramine, volituste peatamine või ametist vabastamine pärast riiklike direktorite nõukoguga konsulteerimist; |
| --- | --- |

b)

finantsdirektori ja teadusdirektori määramine, volituste peatamine või ametist vabastamine pärast riiklike direktorite nõukoguga konsulteerimist;

| c) | allorganite loomine lisaks alalistele organitele; |
| --- | --- |

c)

allorganite loomine lisaks alalistele organitele;

| d) | juhatuse ja allorganite volitusi kirjeldavate ja tegevust täpsustavate püsikorralduste vastuvõtmine või muutmine; |
| --- | --- |

d)

juhatuse ja allorganite volitusi kirjeldavate ja tegevust täpsustavate püsikorralduste vastuvõtmine või muutmine;

| e) | iga-aastase töökava ja aastaeelarve vastuvõtmine ja muutmine. |
| --- | --- |

e)

iga-aastase töökava ja aastaeelarve vastuvõtmine ja muutmine.

6.   Liikmestaatuse või vaatlejastaatuse lõpetamist käsitlevate juhatajate nõukogu otsuste vastuvõtmiseks on vaja vähemalt kolme neljandiku liikmete poolthääli.

7.   Liige, kelle liikmestaatuse lõpetamise üle hääletatakse, ei või kõnealust otsust käsitleval hääletusel osaleda.

8.   Liikmete ühehäälset heakskiitu (erapooletuid arvestamata) nõuavad juhatajate nõukogu järgmised otsused:

| a) | põhikirja muutmine, välja arvatud 1. liite muutmine; |
| --- | --- |

a)

põhikirja muutmine, välja arvatud 1. liite muutmine;

| b) | EATRIS ERICu likvideerimine. |
| --- | --- |

b)

EATRIS ERICu likvideerimine.

Kui ei ole teisiti kokku lepitud, teavitatakse liikmeid põhikirja ja 2. liite muudatuste täpsest sõnastusest vähemalt kolm kuud enne seda, kui need muudatused hääletusele pannakse.

9.   Juhatajate nõukogu koosolek on otsustusvõimeline, kui kaks kolmandikku EATRIS ERICu liikmetest on kohal või esindatud.

10.   Juhatajate nõukogu võtab põhikirja sätete rakendamiseks vastu kodukorra.

Artikkel 12

Juhatus

1.   Juhatus vastutab EATRIS ERICu rakendamise ning juhatajate nõukogu toetamise eest. Juhatus annab oma kohustuste täitmisel aru üksnes juhatajate nõukogule.

2.   Juhatus täidab oma ülesandeid, mille on kindlaks määranud juhatajate nõukogu, ning valmistab ette organisatsiooni, koosolekute ning finantsdirektori ja teadusdirektori vahelise koostöö menetluskorra, mis esitatakse kodukorra raames juhatajate nõukogule heakskiitmiseks.

3.   Juhatus koosneb finantsdirektorist ja teadusdirektorist.

4.   Finantsdirektor on EATRIS ERICu seaduslik esindaja ning esindab EATRIS ERICut mis tahes kohtuvaidlustes ja vastutab EATRIS ERICu igapäevase operatiivjuhtimise eest.

5.   EATRIS ERICu teadusdirektor vastutab EATRIS ERICu strateegilise teadusliku arendustegevuse ja kõikide operatiivsete teadusküsimuste eest.

6.   Juhatuse direktorite ametiaeg võib kesta kuni viis aastat, sõltuvalt juhatajate nõukogu otsusest. Pärast esialgse ametiaja lõppu otsustab juhatajate nõukogu, kas ametiaega pikendatakse. Direktorite valimise ja ametisse nimetamise kord sätestatakse juhatajate nõukogu vastu võetud kodukorras.

Artikkel 13

EATRIS ERICu koordinatsiooni- ja toetusasutus

1.   EATRIS ERICu koordinatsiooni- ja toetusasutus on EATRIS ERICu keskse haldusega ja igapäevaste toimingutega tegelev asutus, mis abistab juhatajate nõukogu. Asutust juhib ja selle personali värbab finantsdirektor, kes konsulteerib otsuseid tehes teadusdirektoriga.

2.   EATRISe koordinatsiooni- ja toetusasutus paikneb EATRIS ERICu valdustes, mis asuvad põhikirjajärgses asukohas.

V   PEATÜKK

ALLORGANID

Artikkel 14

Allorganid

1.   EATRIS ERICul on järgmised allorganid:

| a) | riiklike direktorite nõukogu; |
| --- | --- |

a)

riiklike direktorite nõukogu;

| b) | teadusnõukogu. |
| --- | --- |

b)

teadusnõukogu.

2.   Juhatajate nõukogu võib asutada teisi allorganeid, kui seda peetakse vajalikuks, et tagada EATRIS ERICu toimimine.

Artikkel 15

Riiklike direktorite nõukogu

1.   Riiklike direktorite nõukogu teostab järelevalvet juhatajate nõukogu heaks kiidetud strateegiate rakendamise koordineerimise üle. Riiklike direktorite nõukogu vastutab kogu EATRIS ERICuga seotud riikliku teadustöö eest ning tagab EATRIS ERICu tegevuse sidususe ja järjepidevuse ning liikmetevahelise koostöö.

2.   Riiklike direktorite nõukogu koosneb liikmete määratud riiklikest direktoritest.

3.   Riiklike direktorite nõukogu liikmed valivad nõukogu liikmete hulgast kaheaastaseks ametiajaks eesistuja ja tema asetäitja, keda on võimalik tagasi valida kooskõlas kodukorras sätestatud menetlusega.

4.   Riiklike direktorite nõukogu esitab ettepaneku nõukogusisest töökorda käsitleva kodukorra kohta ning võtab kodukorra vastu, kui see on saanud juhatajate nõukogu heakskiidu.

5.   Riiklike direktorite nõukogu täidab ülesandeid, mille on püsikorraldusega kindlaks määranud juhatajate nõukogu.

6.   Riiklike direktorite nõukogu valib teadusnõukogu liikmed, kes peavad saama juhatajate nõukogu heakskiidu.

Artikkel 16

Teadusnõukogu

1.   Teadusnõukogu koosneb sõltumatutest ja rahvusvaheliselt tunnustatud teadlastest, kes tegelevad iseenda nimel biomeditsiiniliste translatiivsete uuringutega ja kellel on strateegilisi kogemusi asjakohastes valdkondades.

2.   Teadusnõukogu annab juhatajate nõukogule selle palvel nõu ning ka juhatus ja riiklike direktorite nõukogu võivad teadusnõukoguga konsulteerida kõikides asjakohastes teaduslikes ja tehnoloogilistes küsimustes, sealhulgas EATRIS ERICu teadusuuringute kava, teaduslikke strateegiaid, eetilisi probleeme ja iga-aastast töökava käsitlevates küsimustes.

VI   PEATÜKK

RAHASTAMINE JA ARUANDLUS

Artikkel 17

Eelarvepõhimõtted ja raamatupidamine

1.   EATRIS ERICu eelarveaasta algab iga aasta 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

2.   EATRIS ERICu rahalisi vahendeid võib kasutada üksnes käesolevas põhikirjas sätestatud eesmärkidel.

3.   Kõik EATRIS ERICu tulu- ja kuluartiklid peavad kajastuma igaks eelarveaastaks koostatavates kalkulatsioonides ja need kirjendatakse aastaeelarves.

4.   EATRIS ERICu raamatupidamisaruannetele lisatakse auditeeritud aruanne, mis käsitleb eelarve haldamist ja finantsjuhtimist eelarveaastal. EATRIS ERIC koostab iga-aastase tegevusaruande, milles kirjeldab eelkõige oma teaduslikku, korralduslikku ja finantstegevust. Aruande peab heaks kiitma juhatajate nõukogu ning see tuleb edastada Euroopa Komisjonile ja asjaomastele ametiasutustele kuue kuu jooksul pärast asjaomase eelarveaasta lõppu. Kõnealune aruanne tehakse üldsusele täielikult või osaliselt kättesaadavaks.

5.   EATRIS ERICu suhtes kohaldatakse raamatupidamisaruande koostamise, esitamise, auditeerimise ja avaldamise nõudeid, mis on sätestatud kohaldatavas õiguses ja määrustes.

6.   EATRIS ERIC tagab, et kõiki assigneeringuid kasutatakse kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega.

Artikkel 18

Vastutus

1.   EATRIS ERIC vastutab oma võlgade eest.

2.   Liikmete finantsvastutus ERICu võlgade eest piirdub iga konkreetse liikme iga-aastase osamaksega.

3.   EATRIS ERIC kindlustab ennast nõuetekohaselt EATRIS ERICu ülesehitamise ja toimimise eest võetava vastutusega seotud riskide vastu.

VII   PEATÜKK

TEGEVUSPÕHIMÕTTED

Artikkel 19

Lepingud kolmandate isikutega

Juhul kui EATRIS ERIC peab seda kasulikuks, võib ta sõlmida lepinguid kolmandate isikutega.

Artikkel 20

Intellektuaalomandi õiguse põhimõtted

1.   Terminit „intellektuaalomand” kasutatakse Stockholmis 14. juulil 1967 sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 esitatud määratlusest lähtudes.

2.   Riiklike direktorite nõukogu tagab intellektuaalomandit käsitlevate kodukorras sätestatud ühiste põhimõtete ja poliitika rakendamise. Kõnealused ühised põhimõtted ja poliitika peavad saama juhatajate nõukogu heakskiidu.

3.   Riiklike direktorite nõukogu võib esitada soovitusi kokkulepete sõlmimiseks EATRISe teadustaristusse kuuluvate riiklike keskuste ja infrastruktuurikonsortsiumitega, et tagada kõnealuste üksuste ja kolmandate isikute juurdepääs EATRISe teadustaristu teadusandmetele.

Artikkel 21

Juurdepääsupõhimõtted

1.   EATRIS ERIC tagab üldjuhul avatud juurdepääsu teenustele ja taristutele, et toetada ja edendada tipptasemel translatiivseid teadusuuringuid ning koolituste kaudu parimate tavade kultuuri.

2.   EATRIS ERIC esitab EATRISe taristu kasutajatele suunised, mille eesmärk on parimal võimalikul moel tagada, et EATRISe taristu vahendeid kasutades tehtud teadusuuringud austavad ja järgivad kõiki vara, eraelu puutumatuse, eetika ja andmete omaniku õiguste kaitsega seotud õigusi ning kodukorras määratletud saladuse ja konfidentsiaalsuse nõudeid; suuniste abil tagatakse, et kasutajad järgivad juurdepääsutingimusi, (bioloogiliste) materjalide ladustamise ja töötlemise ning EATRISe taristus osalevate teadusasutuste teabe käitlemise puhul kehtivaid turvameetmeid.

3.   EATRIS ERICu taristu andmetele ja vahenditele juurdepääsu pakkumiseks või selle piiramiseks kasutatavad kriteeriumid ja kord on sätestatud kodukorras ja selle kohta teeb otsuse juhatajate nõukogu pärast riiklike direktorite nõukogu ja teadusnõukoguga konsulteerimist.

Artikkel 22

Teadusliku hindamise põhimõtted

1.   EATRIS ERIC tagab oma translatiivse taristu kasutamise võimaluse projektide puhul, mis kõige tõenäolisemalt avaldavad märkimisväärset mõju tervishoiule või annavad märkimisväärse panuse translatiivseid teadusuuringuid hoogustavate vahendite ja tehnoloogiate edendamisse.

2.   EATRIS ERICu taristule juurdepääsu taotlevate projektide teadusliku hindamise käigus kaalutakse projekti teaduslikku väärtust, täitmata ravivajadusi, toetuskõlblikkust ja potentsiaali translatiivsete teadusuuringute valdkonnas ning lähtutakse läbipaistvuse, õigluse ja erapooletuse põhimõtetest. Protsessi peab heaks kiitma juhatajate nõukogu ja see sätestatakse kodukorras.

3.   Projektide teadusliku hindamise puhul EATRIS ERICu taristu raames kaalutakse läbipaistvuse, õigluse ja erapooletuse põhimõtetest lähtudes projekti teaduslikku väärtust, täitmata ravivajadusi ja potentsiaali translatiivsete teadusuuringute valdkonnas; täpsemad hindamispõhimõtted määrab kindlaks juhatajate nõukogu ja need sätestatakse kodukorras.

Artikkel 23

Teavituspõhimõtted

1.   EATRIS ERIC võtab kõik vajalikud meetmed, et edendada taristut ja selle kasutamist teadusuuringute ja hariduse valdkonnas.

2.   EATRIS ERIC soodustab riikliku ja rahvusvahelise teadustöö tulemusi käsitleva teabe levitamist ja jagamist.

3.   Ilma et see piiraks mis tahes omandiõigusi, palub EATRIS ERIC, et taristu kasutajad teeksid oma teadustöö tulemused üldsusele kättesaadavaks ning teeksid tulemused kättesaadavaks EATRIS ERICu kaudu.

4.   Teavituspõhimõtetes määratakse kindlaks mitmesugused sihtrühmad ning EATRIS ERIC kasutab nendeni jõudmiseks eri kanaleid (nt veebiportaalid, uudiskirjad, õpikojad, osalemine konverentsidel, artiklid ajakirjades või ajalehtedes).

Artikkel 24

Tööhõivepõhimõtted

EATRIS ERIC püüab võrdse kohtlemise põhimõttest lähtudes valida parima kandidaadi, olenemata tema taustast, rahvusest, usulistest põhimõtetest ja soost, kuid võttes arvesse liikmete sissemakseid.

Artikkel 25

Hankepõhimõtted

1.   EATRIS ERICu raames koheldakse hankekandidaate ja pakkujaid võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel, sõltumata sellest, kas nad asuvad Euroopa Liidus või mitte. EATRIS ERICu hankepõhimõtted lähtuvad läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja konkurentsi põhimõtetest. Juhatajate nõukogu võtab vastu kodukorra, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad hankemenetluste ja -kriteeriumide kohta.

2.   EATRIS ERICu hangete eest vastutab juhatus. Kõik hanked kuulutatakse välja EATRIS ERICu veebisaidil ning liikmete ja vaatlejate riikide territooriumitel. Hangete puhul, mille maht on suurem kui 200 000 eurot, järgib EATRIS ERIC põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (1). Hankelepingu sõlmimise otsus avaldatakse koos täieliku põhjendusega.

Artikkel 26

Maksuvabastus

1.   Maksuvabastused, mis põhinevad nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (2) artikli 143 lõike 1 punktil g ja artikli 151 lõike 1 punktil b ning on kooskõlas nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 282/2011 (3) artiklitega 50 ja 51, piirduvad selliste kaupade ja teenuste käibemaksuga, mis on ette nähtud EATRIS ERICu ametlikuks kasutamiseks, mille väärtus on suurem kui 250 eurot ning mille eest tasub ja mille hangib täies mahus EATRIS ERIC. Üksikute liikmete hangete suhtes neid vabastusi ei kohaldata. Ilma et see piiraks lõigete 2 ja 3 kohaldamist, ei kohaldata täiendavaid piiranguid.

2.   Maksuvabastusi kohaldatakse mittemajandusliku tegevuse, mitte majandustegevuse suhtes.

3.   Maksuvabastust kohaldatakse selliste kaupade ja teenuste suhtes, mida kasutatakse teadusliku, tehnilise ja haldusalase tegevuse jaoks, mis on kooskõlas EATRIS ERICu põhiülesannetega. See hõlmab ka kulusid, mis tulenevad EATRIS ERICu ametliku tegevusega otseselt seotud konverentside, õpikodade ja koosolekute korraldamisest. Reisi- ja majutuskulude suhtes maksusoodustusi siiski ei kohaldata.

Artikkel 27

Andmeid käsitlevad põhimõtted

Juhatus esitab juhatajate nõukogule heakskiitmiseks andmeid käsitlevad kodukorra põhimõtted, mis on seotud EATRIS ERICu taristu kasutajate, riiklike keskuste ning selliste kolmandate isikutega nagu ülikoolid, uurimisinstituudid ja tööstussektor ning on kooskõlas kehtivate litsentsidega.

VIII   PEATÜKK

KESTUS, LIKVIDEERIMINE, VAIDLUSED, LOOMISSÄTTED

Artikkel 28

Kestus

EATRIS ERICu kestus on tähtajatu.

Artikkel 29

Likvideerimine

1.   EATRIS ERICu likvideerimise otsuse võtab vastu juhatajate nõukogu.

2.   Euroopa Komisjoni teavitatakse EATRIS ERICu likvideerimise otsusest kümne kalendripäeva jooksul.

3.   Pärast EATRIS ERICu võlgade tasumist järele jäänud varad jagatakse liikmete vahel proportsionaalselt, lähtudes nende akumuleerunud iga-aastasest osamaksest EATRIS ERICu kasuks.

4.   Euroopa Komisjoni teavitatakse likvideerimismenetluse lõpuleviimisest kümne kalendripäeva jooksul.

Artikkel 30

Põhikirja keel ja kättesaadavus

1.   Käesolevat põhikirja ajakohastatakse ja see tehakse avalikkusele kättesaadavaks ERICu veebisaidil ja selle põhikirjajärgses asukohas.

2.   Autentseks loetakse kõiki põhikirja versioone, mis on koostatud 1. liites loetletud liikmete ametlikes keeltes. Autentseks loetakse ka neid põhikirja versioone, mis on koostatud 1. liites loetlemata liikmete ametlikes keeltes. Üheski keeles koostatud versioon ei ole teiste suhtes ülimuslik.

3.   Kui eri keeltes versioonid ei ole kättesaadavad Euroopa Liidu Teataja vahendusel, sest põhikirja on muudetud viisil, mille puhul ei olnud vaja komisjoni otsust, esitatakse need EATRIS ERICu koordinatsiooni- ja toetusasutuse kaudu.

Artikkel 31

Loomissätted

1.   Asukohariik kutsub juhatajate nõukogu moodustamise koosoleku kokku nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt 45 kalendripäeva jooksul pärast seda, kui on jõustunud Euroopa Komisjoni otsus EATRIS ERICu loomise kohta. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, ei võta juhatajate nõukogu otsuseid vastu enne, kui EATRIS ERICuga on ühinenud vähemalt viis liiget.

2.   Asukohariik teatab asutajaliikmetele, kui enne moodustamiskoosolekut peaks olema EATRIS ERICu nimel vaja teha konkreetseid kiireloomulisi õigustoiminguid. Kui asutajaliige ei esita vastuväiteid viie tööpäeva jooksul pärast teatamist, teeb asukohariigi poolt nõuetekohaselt volitatud isik need õigustoimingud.

3.   Pärast EATRIS ERICu loomist tegutsevad tema organid kooskõlas püsikorralduste ja kodukorraga, mille on heaks kiitnud EATRISe juhatajate nõukogu EATRISe üleminekuetapi jooksul.

---

(1)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

(2)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

(3)  ELT L 77, 23.3.2011, lk 1.

1 liide

Nimekiri liikmetest, vaatlejatest ja neid esindavatest üksustest

| Liikmed | Esindav üksus |
| --- | --- |
| Taani Kuningriik | Taani Teaduse, Tehnoloogia ja Innovatsiooni Agentuur |
| Itaalia Vabariik | Istituto Superiore di Sanità |
| Madalmaade Kuningriik | ZonMW |
| Tšehhi Vabariik | Haridus-, Noorsootöö- ja Spordiministeerium |
| Eesti Vabariik | Eesti Vabariigi Haridus- ja Teadusministeerium |
| Soome Vabariik | Haridus- ja Kultuuriministeerium |

Liikmed

Esindav üksus

Taani Kuningriik

Taani Teaduse, Tehnoloogia ja Innovatsiooni Agentuur

Itaalia Vabariik

Istituto Superiore di Sanità

Madalmaade Kuningriik

ZonMW

Tšehhi Vabariik

Haridus-, Noorsootöö- ja Spordiministeerium

Eesti Vabariik

Eesti Vabariigi Haridus- ja Teadusministeerium

Soome Vabariik

Haridus- ja Kultuuriministeerium

| Vaatlejad | Esindav üksus |
| --- | --- |
| Prantsuse Vabariik | Commissariat à l’Energie Atomique et aux Energies Alternatives |
| Hispaania Kuningriik | Instituto de Salud „Carlos III” |

Vaatlejad

Esindav üksus

Prantsuse Vabariik

Commissariat à l’Energie Atomique et aux Energies Alternatives

Hispaania Kuningriik

Instituto de Salud „Carlos III”

2. liide

Iga-aastane osamakse

Rahastamiskohustus esimese viie aasta jooksul

Esimese viie aasta jooksul pärast EATRIS ERICu loomist kehtivad järgmised rahastamiskohustuse põhimõtted:

| a) | asutajaliikmete esialgne rahastamiskohustus kestab viis aastat (vaatlejatel esialgset kohustust ei ole); |
| --- | --- |

a)

asutajaliikmete esialgne rahastamiskohustus kestab viis aastat (vaatlejatel esialgset kohustust ei ole);

| b) | asutajaliikmed võivad osaleda EATRIS ERICus vähem kui viis aastat, kuid sel juhul suureneb nende iga-aastane osamakse 25 % võrra; kui liikmel täitub viis aastat osalust EATRIS ERICus, makstakse osamakse ülejääk tagasi; |
| --- | --- |

b)

asutajaliikmed võivad osaleda EATRIS ERICus vähem kui viis aastat, kuid sel juhul suureneb nende iga-aastane osamakse 25 % võrra; kui liikmel täitub viis aastat osalust EATRIS ERICus, makstakse osamakse ülejääk tagasi;

| c) | esialgne osamakse EATRIS ERICu esimesel tegutsemisaastal põhineb kokkulepitud viieaastasel eelarvel, mis ei hõlma ebakindlaid tuluallikaid (nt kasutustasust saadav tulu) ja mille puhul on eeldatud vähemalt viie asutajaliikme osalust; |
| --- | --- |

c)

esialgne osamakse EATRIS ERICu esimesel tegutsemisaastal põhineb kokkulepitud viieaastasel eelarvel, mis ei hõlma ebakindlaid tuluallikaid (nt kasutustasust saadav tulu) ja mille puhul on eeldatud vähemalt viie asutajaliikme osalust;

| d) | Madalmaad tasuvad 2013., 2014. ja 2015. aastal täiendava asukohariigi osamakse, mille suurus on 500 000 eurot. Pärast 2015. aastat tasuvad Madalmaad täiendavat asukohariigi osamakset, mille suurus on 50 000 eurot; |
| --- | --- |

d)

Madalmaad tasuvad 2013., 2014. ja 2015. aastal täiendava asukohariigi osamakse, mille suurus on 500 000 eurot. Pärast 2015. aastat tasuvad Madalmaad täiendavat asukohariigi osamakset, mille suurus on 50 000 eurot;

| e) | ükski asutajaliige, kes on võtnud viieaastase rahastamiskohustuse, ei maksa rohkem kui 140 000 eurot aastas (ülempiir); |
| --- | --- |

e)

ükski asutajaliige, kes on võtnud viieaastase rahastamiskohustuse, ei maksa rohkem kui 140 000 eurot aastas (ülempiir);

| f) | minimaalne liikme tasutav osamakse ei ole väiksem kui 50 000 eurot aastas, olenemata liikmete arvust ja EATRIS ERICu teenitud tulust (alampiir); |
| --- | --- |

f)

minimaalne liikme tasutav osamakse ei ole väiksem kui 50 000 eurot aastas, olenemata liikmete arvust ja EATRIS ERICu teenitud tulust (alampiir);

| g) | osamakse EATRIS ERICu teisel tegutsemisaastal põhineb kokkulepitud viieaastasel eelarvel, millest on maha arvatud EATRIS ERICu esimese aasta netotulu. Osamakse EATRIS ERICu kolmandal tegutsemisaastal põhineb kokkulepitud viieaastasel eelarvel, millest on maha arvatud EATRIS ERICu teise aasta netotulu jne; |
| --- | --- |

g)

osamakse EATRIS ERICu teisel tegutsemisaastal põhineb kokkulepitud viieaastasel eelarvel, millest on maha arvatud EATRIS ERICu esimese aasta netotulu. Osamakse EATRIS ERICu kolmandal tegutsemisaastal põhineb kokkulepitud viieaastasel eelarvel, millest on maha arvatud EATRIS ERICu teise aasta netotulu jne;

| h) | uue liikme esialgne osamakse on võrdne EATRIS ERICu asutajaliikmete esimesel aastal tasutud osamaksega, millele lisandub 25 %. Ühinemisaastale järgneval aastal tasub ta osamakse, mis on võrdne EATRIS ERICu teise tegutsemisaasta osamaksega, millele lisandub 25 % jne. Kui uuel liikmel täitub viis aastat osalust, makstakse osamakse ülejääk tagasi; |
| --- | --- |

h)

uue liikme esialgne osamakse on võrdne EATRIS ERICu asutajaliikmete esimesel aastal tasutud osamaksega, millele lisandub 25 %. Ühinemisaastale järgneval aastal tasub ta osamakse, mis on võrdne EATRIS ERICu teise tegutsemisaasta osamaksega, millele lisandub 25 % jne. Kui uuel liikmel täitub viis aastat osalust, makstakse osamakse ülejääk tagasi;

| i) | asutavad vaatlejad, kelle instituudid ei osale kõikides EATRISe tegevustes ja kes ei paku teenuseid, tasuvad summa, mis moodustab 25 % asutajaliikmete iga-aastasest osamaksest; asutav vaatleja, kelle instituudid osalevad kõikides EATRISe tegevustes, sealhulgas teenuste osutamises, tasub summa, mis on võrdne asutajaliikmete iga-aastase osamaksega; |
| --- | --- |

i)

asutavad vaatlejad, kelle instituudid ei osale kõikides EATRISe tegevustes ja kes ei paku teenuseid, tasuvad summa, mis moodustab 25 % asutajaliikmete iga-aastasest osamaksest; asutav vaatleja, kelle instituudid osalevad kõikides EATRISe tegevustes, sealhulgas teenuste osutamises, tasub summa, mis on võrdne asutajaliikmete iga-aastase osamaksega;

| j) | asutav vaatleja, kes maksab 25 % iga-aastasest osamaksest ning kellest saab liige, alustab osamakse tasumisel samast summast, mida ta oleks tasunud asutajaliikmena EATRIS ERICu esimesel tegutsemisaastal. Ühinemisaastale järgneval aastal tasub ta osamakse, mis on võrdne EATRIS ERICu teise tegutsemisaasta osamaksega jne. Kui liikmel täitub viis aastat osalust, makstakse tagasi vaatlejaperioodil tasutud osamaksed; |
| --- | --- |

j)

asutav vaatleja, kes maksab 25 % iga-aastasest osamaksest ning kellest saab liige, alustab osamakse tasumisel samast summast, mida ta oleks tasunud asutajaliikmena EATRIS ERICu esimesel tegutsemisaastal. Ühinemisaastale järgneval aastal tasub ta osamakse, mis on võrdne EATRIS ERICu teise tegutsemisaasta osamaksega jne. Kui liikmel täitub viis aastat osalust, makstakse tagasi vaatlejaperioodil tasutud osamaksed;

| k) | uue vaatleja esialgne osamakse on võrdne 25 protsendiga iga-aastasest osamaksest, mida tasusid EATRIS ERICu esimesel tegutsemisaastal asutajaliikmed. Teisel aastal pärast ühinemist tasub ta 25 % osamaksest, mida ta oleks asutajaliikmena tasunud EATRIS ERICu teisel tegutsemisaastal, jne; |
| --- | --- |

k)

uue vaatleja esialgne osamakse on võrdne 25 protsendiga iga-aastasest osamaksest, mida tasusid EATRIS ERICu esimesel tegutsemisaastal asutajaliikmed. Teisel aastal pärast ühinemist tasub ta 25 % osamaksest, mida ta oleks asutajaliikmena tasunud EATRIS ERICu teisel tegutsemisaastal, jne;

| l) | kui uus vaatleja saab EATRIS ERICu liikmeks, tasub ta osamakse, mille ta oleks tasunud asutajaliikmena EATRIS ERICu esimesel tegutsemisaastal; ühinemisaastale järgneval aastal tasub ta osamakse, mis on võrdne EATRIS ERICu teise tegutsemisaasta osamaksega jne; kui uuel liikmel täitub viis aastat osalust, makstakse tagasi vaatlejaperioodil tasutud osamaksed; |
| --- | --- |

l)

kui uus vaatleja saab EATRIS ERICu liikmeks, tasub ta osamakse, mille ta oleks tasunud asutajaliikmena EATRIS ERICu esimesel tegutsemisaastal; ühinemisaastale järgneval aastal tasub ta osamakse, mis on võrdne EATRIS ERICu teise tegutsemisaasta osamaksega jne; kui uuel liikmel täitub viis aastat osalust, makstakse tagasi vaatlejaperioodil tasutud osamaksed;

| m) | uute liikmete või vaatlejate ühinemise puhul või vaatleja liikmeks saamise puhul arvutatakse ümber kõikide liikmete ja vaatlejate kõnealuse aasta osamaksed; |
| --- | --- |

m)

uute liikmete või vaatlejate ühinemise puhul või vaatleja liikmeks saamise puhul arvutatakse ümber kõikide liikmete ja vaatlejate kõnealuse aasta osamaksed;

| n) | kõikidel juhtudel, mida on kirjeldatud punktides a–m, hoitakse 25 % täiendavat osamakset reservis. |
| --- | --- |

n)

kõikidel juhtudel, mida on kirjeldatud punktides a–m, hoitakse 25 % täiendavat osamakset reservis.

---