# Europos Sąjungos L 414/2020

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 414 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 63 metai2020m. gruodžio 9d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 414

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

63 metai2020m. gruodžio 9d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2020 m. gruodžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/2006, dėl tam tikrų žuvų išteklių 2020 m. žvejybos kvotų sumažinimo atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas kitų išteklių žvejybos kvotas, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1247 | 1 |
| | * | 2020 m. gruodžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/2007, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų 1-dekanolio, 1,4-dimetilnaftaleno, 6-benziladenino, acekvinocilo, Adoxophyes orana granuloviruso, aliuminio sulfato, amisulbromo, Aureobasidium pullulans (DSM 14940 ir DSM 14941 padermių), azadirachtino, Bacillus pumilus QST 2808, M benalaksilo, biksafeno, bupirimato, Candida oleophila (O padermės), chlorantraniliprolo, dinatrio fosfonato, ditianono, dodino, emamektino, flubendiamido, fluometurono, fluksapiroksado, flutriafolo, heksitiazokso, imazamokso, ipkonazolo, izoksabeno, L-askorbo rūgšties, kalcio polisulfido, apelsinų eterinio aliejaus, Paecilomyces fumosoroseus (FE 9901 padermės), pendimetalino, penflufeno, pentiopirado, kalio fosfonatų, prosulfurono, Pseudomonas sp. (DSMZ 13134 padermės), piridalilo, piriofenono, piroksulamo, chinmerako, S-abscizo rūgšties, sedaksano, sintofeno, natrio sidabro tiosulfato, spinetoramo, spirotetramato, Streptomyces lydicus (WYEC 108 padermės), tau-fluvalinato, tebufenozido, tembotriono, tienkarbazono, valifenalato ir cinko fosfido patvirtinimo galiojimo laikotarpių pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 | 10 |
| | * | 2020 m. gruodžio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) 2020/2008, kuriuo dėl taikymo laikotarpio ir kitų susijusių patikslinimų iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 702/2014, (ES) Nr. 717/2014 ir (ES) Nr. 1388/2014 (
  1
  ) | 15 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2020 m. birželio 22 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/2009, kuriame pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų pateikiamos geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvados dėl paviršių apdorojimo organiniais tirpikliais, įskaitant medienos ir medienos produktų konservavimą naudojant chemines medžiagas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2020) 4050)

   (
  1
  ) | 19 |
| | * | 2020 m. gruodžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1809 dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su labai patogeniško paukščių gripo protrūkiais tam tikrose valstybėse narėse, priedas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2020) 8910)

   (
  1
  ) | 79 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2020 m. gruodžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/2006, dėl tam tikrų žuvų išteklių 2020 m. žvejybos kvotų sumažinimo atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas kitų išteklių žvejybos kvotas, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1247

1

*

2020 m. gruodžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/2007, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų 1-dekanolio, 1,4-dimetilnaftaleno, 6-benziladenino, acekvinocilo, Adoxophyes orana granuloviruso, aliuminio sulfato, amisulbromo, Aureobasidium pullulans (DSM 14940 ir DSM 14941 padermių), azadirachtino, Bacillus pumilus QST 2808, M benalaksilo, biksafeno, bupirimato, Candida oleophila (O padermės), chlorantraniliprolo, dinatrio fosfonato, ditianono, dodino, emamektino, flubendiamido, fluometurono, fluksapiroksado, flutriafolo, heksitiazokso, imazamokso, ipkonazolo, izoksabeno, L-askorbo rūgšties, kalcio polisulfido, apelsinų eterinio aliejaus, Paecilomyces fumosoroseus (FE 9901 padermės), pendimetalino, penflufeno, pentiopirado, kalio fosfonatų, prosulfurono, Pseudomonas sp. (DSMZ 13134 padermės), piridalilo, piriofenono, piroksulamo, chinmerako, S-abscizo rūgšties, sedaksano, sintofeno, natrio sidabro tiosulfato, spinetoramo, spirotetramato, Streptomyces lydicus (WYEC 108 padermės), tau-fluvalinato, tebufenozido, tembotriono, tienkarbazono, valifenalato ir cinko fosfido patvirtinimo galiojimo laikotarpių pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011

Adoxophyes orana

Aureobasidium pullulans

Bacillus pumilus

Candida oleophila

Paecilomyces fumosoroseus

Pseudomonas sp

Streptomyces lydicus

10

*

2020 m. gruodžio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) 2020/2008, kuriuo dėl taikymo laikotarpio ir kitų susijusių patikslinimų iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 702/2014, (ES) Nr. 717/2014 ir (ES) Nr. 1388/2014 (
  1
  )

1

15

SPRENDIMAI

*

2020 m. birželio 22 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/2009, kuriame pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų pateikiamos geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvados dėl paviršių apdorojimo organiniais tirpikliais, įskaitant medienos ir medienos produktų konservavimą naudojant chemines medžiagas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2020) 4050)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2020) 4050)

1

19

*

2020 m. gruodžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1809 dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su labai patogeniško paukščių gripo protrūkiais tam tikrose valstybėse narėse, priedas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2020) 8910)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2020) 8910)

1

79

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2020 12 9 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 414/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 9

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 414/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2020/2006

2020 m. gruodžio 8 d.

dėl tam tikrų žuvų išteklių 2020 m. žvejybos kvotų sumažinimo atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas kitų išteklių žvejybos kvotas, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1247

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantį reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (1), ypač į jo 105 straipsnio 1, 2, 3 ir 5 dalis,

kadangi:

| (1) | 2019 m. žvejybos kvotos nustatytos Tarybos reglamentuose (ES) 2018/1628 (2), (ES) 2018/2025 (3), (ES) 2018/2058 (4) ir (ES) 2019/124 (5); |
| --- | --- |

(1)

2019 m. žvejybos kvotos nustatytos Tarybos reglamentuose (ES) 2018/1628 (2), (ES) 2018/2025 (3), (ES) 2018/2058 (4) ir (ES) 2019/124 (5);

| (2) | 2020 m. žvejybos kvotos nustatytos Tarybos reglamentuose (ES) 2018/2025, (ES) 2019/1838 (6), (ES) 2019/2236 (7) ir (ES) 2020/123 (8); |
| --- | --- |

(2)

2020 m. žvejybos kvotos nustatytos Tarybos reglamentuose (ES) 2018/2025, (ES) 2019/1838 (6), (ES) 2019/2236 (7) ir (ES) 2020/123 (8);

| (3) | remiantis Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 1 dalimi, kai Komisija nustato, kad valstybė narė viršijo jai skirtas žvejybos kvotas, ji turi perviršį išskaityti iš būsimų tos valstybės narės žvejybos kvotų; |
| --- | --- |

(3)

remiantis Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 1 dalimi, kai Komisija nustato, kad valstybė narė viršijo jai skirtas žvejybos kvotas, ji turi perviršį išskaityti iš būsimų tos valstybės narės žvejybos kvotų;

| (4) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1247 (9) sumažintos tam tikrų žuvų išteklių 2020 m. žvejybos kvotos atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas žvejybos kvotas; |
| --- | --- |

(4)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1247 (9) sumažintos tam tikrų žuvų išteklių 2020 m. žvejybos kvotos atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas žvejybos kvotas;

| (5) | tačiau tam tikrų valstybių narių, t. y. Danijos, Ispanijos ir Prancūzijos, tam tikras išskaitytinas kiekis negalėjo būti išskaitytas pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2020/1247 iš peržvejotų išteklių kvotų, nes tokių išteklių kvotų tos valstybės narės 2020 m. neturėjo; |
| --- | --- |

(5)

tačiau tam tikrų valstybių narių, t. y. Danijos, Ispanijos ir Prancūzijos, tam tikras išskaitytinas kiekis negalėjo būti išskaitytas pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2020/1247 iš peržvejotų išteklių kvotų, nes tokių išteklių kvotų tos valstybės narės 2020 m. neturėjo;

| (6) | Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad jeigu peržvejotų išteklių kvotos perviršio išskaityti kitais metais po metų, kuriais viršyta kvota, negalima, nes atitinkama valstybė narė tų išteklių kvotos neturi, tas perviršis gali būti išskaitytas iš kitų tame pačiame geografiniame rajone žvejojamų arba tokios pačios komercinės vertės išteklių kvotų, pasikonsultavus su atitinkamomis valstybėmis narėmis. Remiantis Komisijos komunikatu 2012/C 72/07, kuriame pateikiamos Išskaitymo iš kvotų pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 (10) 105 straipsnio 1, 2 ir 5 dalis gairės (toliau – gairės), pageidautina, kad tas perviršis kitais metais arba per kelerius ateinančius metus būtų išskaitomas iš to paties laivyno, kuris viršijo kvotą, žvejojamų išteklių kvotų; |
| --- | --- |

(6)

Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad jeigu peržvejotų išteklių kvotos perviršio išskaityti kitais metais po metų, kuriais viršyta kvota, negalima, nes atitinkama valstybė narė tų išteklių kvotos neturi, tas perviršis gali būti išskaitytas iš kitų tame pačiame geografiniame rajone žvejojamų arba tokios pačios komercinės vertės išteklių kvotų, pasikonsultavus su atitinkamomis valstybėmis narėmis. Remiantis Komisijos komunikatu 2012/C 72/07, kuriame pateikiamos Išskaitymo iš kvotų pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 (10) 105 straipsnio 1, 2 ir 5 dalis gairės (toliau – gairės), pageidautina, kad tas perviršis kitais metais arba per kelerius ateinančius metus būtų išskaitomas iš to paties laivyno, kuris viršijo kvotą, žvejojamų išteklių kvotų;

| (7) | su atitinkamomis valstybėmis narėmis konsultuotasi dėl tam tikro kiekio išskaitymo iš kitų nei peržvejotieji išteklių kvotų; |
| --- | --- |

(7)

su atitinkamomis valstybėmis narėmis konsultuotasi dėl tam tikro kiekio išskaitymo iš kitų nei peržvejotieji išteklių kvotų;

| (8) | be to, pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2020/1247 numatytas tam tikras išskaitytinas kiekis viršija turimą patikslintą 2020 m. kvotą, todėl viso reikiamo kiekio tais metais išskaityti neįmanoma. Remiantis gairėmis, likusius kiekius reikėtų išskaityti iš vėlesnių metų patikslintų kvotų, kol bus kompensuotas visas kiekis, kuriuo viršytos kvotos; |
| --- | --- |

(8)

be to, pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2020/1247 numatytas tam tikras išskaitytinas kiekis viršija turimą patikslintą 2020 m. kvotą, todėl viso reikiamo kiekio tais metais išskaityti neįmanoma. Remiantis gairėmis, likusius kiekius reikėtų išskaityti iš vėlesnių metų patikslintų kvotų, kol bus kompensuotas visas kiekis, kuriuo viršytos kvotos;

| (9) | be to, už žvejybą atsakingos Ispanijos valdžios institucijos nustatė, kad 2019 m. sužvejotų didžiaakių tunų išteklių (BET/ATLANT) peržvejojimo Atlanto vandenyne skaičiavimuose naudoti duomenys buvo neteisingi ir kad jų kvota faktiškai viršyta mažesniu kiekiu nei tas, į kurį atsižvelgta Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1247 nustatant išskaitytiną kiekį. Todėl turėtų būti patikslinti laimikio duomenys, panaudotas kvotos kiekis, kiekiai, kuriais viršytos kvotos, ir kiekis, išskaitytinas iš 2020 m. Ispanijai skirtos didžiaakių tunų Atlanto vandenyne kvotos, nustatytos Įgyvendinimo reglamente (ES) 2020/1247; |
| --- | --- |

(9)

be to, už žvejybą atsakingos Ispanijos valdžios institucijos nustatė, kad 2019 m. sužvejotų didžiaakių tunų išteklių (BET/ATLANT) peržvejojimo Atlanto vandenyne skaičiavimuose naudoti duomenys buvo neteisingi ir kad jų kvota faktiškai viršyta mažesniu kiekiu nei tas, į kurį atsižvelgta Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1247 nustatant išskaitytiną kiekį. Todėl turėtų būti patikslinti laimikio duomenys, panaudotas kvotos kiekis, kiekiai, kuriais viršytos kvotos, ir kiekis, išskaitytinas iš 2020 m. Ispanijai skirtos didžiaakių tunų Atlanto vandenyne kvotos, nustatytos Įgyvendinimo reglamente (ES) 2020/1247;

| (10) | 2019 m. Portugalija viršijo ilgapelekių tunų Atlanto vandenyne į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos (ALB/AN05N) kvotą. 2020 m. liepos 14 d. Portugalija paprašė likusį išskaitytiną kiekį paskirstyti per dvejus metus. Pagal gairių 3 punkto c papunktį išskaitytiną kiekį galima leisti paskirstyti per dvejus ar daugiau metų, jei tai numatyta specialiose tarptautinėse taisyklėse (pavyzdžiui, regioninių žvejybos valdymo organizacijų taisyklėse), susijusiose su viršyto atitinkamų išteklių kiekio kompensavimu. Atsižvelgiant į Portugalijos pateiktą informaciją ir į tai, kad Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos Papildomos rekomendacijos 16–06 dėl daugiametės Šiaurės Atlanto ilgapelekių tunų išteklių apsaugos ir valdymo programos (11) 7 dalyje nustatyta, kad bet koks susitariančiosios šalies 2019 m. metinės kvotos arba laimikio limito perviršis turi būti atimamas iš atitinkamos kvotos arba laimikio limito tikslinamais 2021 metais arba iki tų metų, išskaitytinas kiekis, įskaitant kiekį, susidariusį pritaikius atitinkamus daugiklius, gali būti vienodai paskirstytas per dvejus metus. Todėl kiekis, išskaitytinas iš 2020 m. kvotos, nustatytos Įgyvendinimo reglamente (ES) 2020/1247, turėtų būti patikslintas; |
| --- | --- |

(10)

2019 m. Portugalija viršijo ilgapelekių tunų Atlanto vandenyne į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos (ALB/AN05N) kvotą. 2020 m. liepos 14 d. Portugalija paprašė likusį išskaitytiną kiekį paskirstyti per dvejus metus. Pagal gairių 3 punkto c papunktį išskaitytiną kiekį galima leisti paskirstyti per dvejus ar daugiau metų, jei tai numatyta specialiose tarptautinėse taisyklėse (pavyzdžiui, regioninių žvejybos valdymo organizacijų taisyklėse), susijusiose su viršyto atitinkamų išteklių kiekio kompensavimu. Atsižvelgiant į Portugalijos pateiktą informaciją ir į tai, kad Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos Papildomos rekomendacijos 16–06 dėl daugiametės Šiaurės Atlanto ilgapelekių tunų išteklių apsaugos ir valdymo programos (11) 7 dalyje nustatyta, kad bet koks susitariančiosios šalies 2019 m. metinės kvotos arba laimikio limito perviršis turi būti atimamas iš atitinkamos kvotos arba laimikio limito tikslinamais 2021 metais arba iki tų metų, išskaitytinas kiekis, įskaitant kiekį, susidariusį pritaikius atitinkamus daugiklius, gali būti vienodai paskirstytas per dvejus metus. Todėl kiekis, išskaitytinas iš 2020 m. kvotos, nustatytos Įgyvendinimo reglamente (ES) 2020/1247, turėtų būti patikslintas;

| (11) | vėliau gali būti padaryta atnaujinimų ar pataisymų, jei bus nustatyta, kad šiais ar ankstesniais metais valstybės narės padarė klaidų ar praleidimų pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 straipsnį deklaruotuose laimikio duomenyse arba pateikė neteisingus duomenis; |
| --- | --- |

(11)

vėliau gali būti padaryta atnaujinimų ar pataisymų, jei bus nustatyta, kad šiais ar ankstesniais metais valstybės narės padarė klaidų ar praleidimų pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 straipsnį deklaruotuose laimikio duomenyse arba pateikė neteisingus duomenis;

| (12) | todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1247 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(12)

todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1247 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentuose (ES) 2018/2025, (ES) 2019/1838, (ES) 2019/2236 ir (ES) 2020/123 nustatytos 2020 m. žvejybos kvotos, nurodytos šio reglamento I priede, sumažinamos – iš jų išskaitomas tame priede nustatytas alternatyvių išteklių kiekis.

2 straipsnis

Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1247 iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. gruodžio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  
  2018 m. spalio 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2018/1628, kuriuo nustatomos 2019 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės ir iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2018/120 nuostatos dėl tam tikrų žvejybos galimybių kituose vandenyse (OL L 272, 2018 10 31, p. 1).

2

(3)  
  2018 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) 2018/2025, kuriuo 2019 ir 2020 m. Sąjungos žvejybos laivams nustatomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės (OL L 325, 2018 12 20, p. 7).

3

(4)  
  2018 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) 2018/2058, kuriuo nustatomos 2019 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių Juodojoje jūroje žvejybos galimybės (OL L 329, 2018 12 27, p. 8).

4

(5)  
  2019 m. sausio 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2019/124, kuriuo 2019 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams (OL L 29, 2019 1 31, p. 1).

5

(6)  
  2019 m. spalio 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2019/1838, kuriuo nustatomos 2020 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės ir iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2019/124 nuostatos susijusios su tam tikromis žvejybos galimybėmis kituose vandenyse (OL L 281, 2019 10 31, p. 1).

6

(7)  
  2019 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (ES) 2019/2236, kuriuo nustatomos 2020 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Viduržemio ir Juodojoje jūrose (OL L 336, 2019 12 30, p. 14).

7

(8)  
  2020 m. sausio 27 d. Tarybos reglamentas (ES) 2020/123, kuriuo 2020 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams (OL L 25, 2020 1 30, p. 1).

8

(9)  
  2020 m. rugsėjo 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1247 dėl tam tikrų žuvų išteklių 2020 m. žvejybos kvotų sumažinimo atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas žvejybos kvotas (OL L 288, 2020 9 3, p. 21).

9

(10)  Komisijos komunikatas „Išskaitymo iš kvotų pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 1, 2 ir 5 dalis gairės“ (2012/C 72/07) (OL C 72, 2012 3 10, p. 27).

10

(11)  https://www.iccat.int/Documents/Recs/compendiopdf-e/2016-06-e.pdf

11

---

I PRIEDAS

2020 M. IŠSKAITYMAI IŠ ALTERNATYVIŲ IŠTEKLIŲ ŽVEJYBOS KVOTŲ

| PERŽVEJOTI IŠTEKLIAI | | ALTERNATYVŪS IŠTEKLIAI |
| --- | --- | --- |
| Valstybė narė | Rūšies kodas | Rajono kodas | Rūšies pavadinimas | Rajono pavadinimas | Kiekis, kurio negalima išskaityti iš peržvejotų išteklių 2020 m. žvejybos kvotos (kilogramais) | | Valstybė narė | Rūšies kodas | Rajono kodas | Rūšies pavadinimas | Rajono pavadinimas | Kiekis, išskaitytinas iš alternatyvių išteklių 2020 m. žvejybos kvotos (kilogramais) |
| DK | POK | 1N2AB. | Ledjūrio menkės | 1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys | 33 968 | | DK | HER | 1/2- | Atlantinės silkės | 1 ir 2 parajonių Sąjungos, Farerų Salų, Norvegijos ir tarptautiniai vandenys | 33 968 |
| ES | GHL | 1N2AB. | Juodieji paltusai | 1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys | 18 338 | | ES | REB | 1N2AB. | Paprastieji jūriniai ešeriai | 1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys | 18 338 |
| ES | OTH | 1N2AB. | Kitos rūšys | 1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys | 3 895 | | ES | REB | 1N2AB. | Paprastieji jūriniai ešeriai | 1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys | 3 895 |
| ES | POK | 1N2AB. | Ledjūrio menkės | 1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys | 2 607 | | ES | REB | 1N2AB. | Paprastieji jūriniai ešeriai | 1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys | 2 607 |
| FR | SWO | AS05N | Paprastosios durklažuvės | Atlanto vandenynas į pietus nuo 5° šiaurės platumos | 3 500 | | FR | ALB | AS05N | Ilgapelekiai tunai | Atlanto vandenynas į pietus nuo 5° šiaurės platumos | 3 500 |

PERŽVEJOTI IŠTEKLIAI

ALTERNATYVŪS IŠTEKLIAI

Valstybė narė

Rūšies kodas

Rajono kodas

Rūšies pavadinimas

Rajono pavadinimas

Kiekis, kurio negalima išskaityti iš peržvejotų išteklių 2020 m. žvejybos kvotos (kilogramais)

Valstybė narė

Rūšies kodas

Rajono kodas

Rūšies pavadinimas

Rajono pavadinimas

Kiekis, išskaitytinas iš alternatyvių išteklių 2020 m. žvejybos kvotos (kilogramais)

DK

POK

1N2AB.

Ledjūrio menkės

1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys

33 968

DK

HER

1/2-

Atlantinės silkės

1 ir 2 parajonių Sąjungos, Farerų Salų, Norvegijos ir tarptautiniai vandenys

33 968

ES

GHL

1N2AB.

Juodieji paltusai

1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys

18 338

ES

REB

1N2AB.

Paprastieji jūriniai ešeriai

1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys

18 338

ES

OTH

1N2AB.

Kitos rūšys

1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys

3 895

ES

REB

1N2AB.

Paprastieji jūriniai ešeriai

1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys

3 895

ES

POK

1N2AB.

Ledjūrio menkės

1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys

2 607

ES

REB

1N2AB.

Paprastieji jūriniai ešeriai

1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys

2 607

FR

SWO

AS05N

Paprastosios durklažuvės

Atlanto vandenynas į pietus nuo 5° šiaurės platumos

3 500

FR

ALB

AS05N

Ilgapelekiai tunai

Atlanto vandenynas į pietus nuo 5° šiaurės platumos

3 500

---

II PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/1247 priedas pakeičiamas taip:

„PRIEDAS

2020 M. IŠSKAITYMAI IŠ PERŽVEJOTŲ IŠTEKLIŲ ŽVEJYBOS KVOTŲ

| Valstybė narė | Rūšies kodas | Rajono kodas | Rūšies pavadinimas | Rajono pavadinimas | Pradinė 2019 m. kvota (kilogramais) | 2019 m. leidžiamas iškrauti kiekis (bendras patikslintas kiekis kilogramais) (1) | Bendras 2019 m. laimikis (kilogramais) | Panaudotas kvotos kiekis, palyginti su leidžiamu iškrauti kiekiu | Žvejybos kvotos perviršis, palyginti su leidžiamu iškrauti kiekiu (kilogramais) | Daugiklis  (2) | Papildomas daugiklis (3)
   (4) | Išskaitytino kiekio likutis iš ankstesnių metų (5)(kilogramais) | Iš 2020 (6) ir vėlesnių metų žvejybos kvotų išskaitytinas kiekis (kilogramais) | Iš peržvejotų išteklių 2020 m. žvejybos kvotų išskaitytinas kiekis (7) (kilogramais) | Iš alternatyvių išteklių 2020 m. žvejybos kvotų išskaitytinas kiekis (kilogramais) | Iš 2021 m. ir vėlesnių metų žvejybos kvotų išskaitytinas kiekis (kilogramais) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | HER | 4AB. | Atlantinės silkės | 4 parajonio į šiaurę nuo 53° 30′ šiaurės platumos Sąjungos ir Norvegijos vandenys | 39 404 000 | 25 460 900 | 27 182 070 | 106,76 % | 1 721 170 | / | / | / | 1 721 170 | 1 721 170 | / | / |
| DE | MAC | 2CX14- | Atlantinės skumbrės | 3a kvadratas ir 4 parajonis; 2a, 3b, 3c kvadratų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys | 441 000 | 14 859 024 | 15 542 581 | 104,60 % | 683 557 | / | / | / | 683 557 | 683 557 | / | / |
| DK | MAC | 2CX14- | Atlantinės skumbrės | 6, 7 parajoniai, 8a, 8b, 8d ir 8e kvadratai; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; 2a kvadrato, 12 ir 14 parajonių tarptautiniai vandenys | / | 2 688 463 | 2 693 920 | 100,20 % | 5 457 | / | / | / | 5 457 | 5 457 | / | / |
| DK | MAC | 2A34. | Atlantinės skumbrės | 3a kvadratas ir 4 parajonis; 2a, 3b, 3c kvadratų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys | 14 480 000 | 13 330 744 | 14 022 305 | 105,19 % | 691 561 | / | / | / | 691 561 | 691 561 | / | / |
| DK | MAC | 2A4A-N | Atlantinės skumbrės | 2a ir 4a kvadratų Norvegijos vandenys | 10 242 000 | 10 252 106 | 11 197 228 | 109,22 % | 945 122 | / | / | / | 945 122 | 945 122 | / | / |
| DK | POK | 1N2AB. | Ledjūrio menkės | 1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys | / | 17 000 | 50 968 | 299,81 % | 33 968 | 1,00 | / | / | 33 968 | / | 33 968 | / |
| ES | BET | ATLANT | Didžiaakiai tunai | Atlanto vandenynas | 9 415 300 | 8 941 151 | 9 090 055 | 101,67 % | 148 904 | / | C (8) | / | 148 904 | 148 904 | / | / |
| ES | COD | 1/2B. | Atlantinės menkės | 1 parajonis ir 2b kvadratas | 11 562 000 | 8 455 844 | 8 463 118 | 100,09 % | 7 274 | / | / | / | 7 274 | 7 274 | / | / |
| ES | GHL | 1N2AB. | Juodieji paltusai | 1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys | / | 2 000 | 14 225 | 711,25 % | 12 225 | 1,00 | A | / | 18 338 | / | 18 338 | / |
| ES | OTH | 1N2AB. | Kitos rūšys | 1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys | / | 31 800 | 35 695 | 112,25 % | 3 895 | 1,00 | / | / | 3 895 | / | 3 895 | / |
| ES | POK | 1N2AB. | Ledjūrio menkės | 1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys | / | 196 000 | 198 607 | 101,33 % | 2 607 | / | / | / | 2 607 | / | 2 607 | / |
| ES | RED | N3LN. | Paprastieji jūriniai ešeriai | NAFO 3LN zona | / | 515 100 | 517 806 | 100,53 % | 2 706 | / | / | / | 2 706 | 2 706 | / | / |
| ES | RJU | 9-C. | Marmurinės rombinės rajos | 9 parajonio Sąjungos vandenys | 15 000 | 15 000 | 15 511 | 103,41 % | 511  (9) | Netaikoma | Netaikoma | 2 067 | 2 067 | 0 | / | 2 067 |
| FR | BET | ATLANT | Didžiaakiai tunai | Atlanto vandenynas | 4 167 700 | 4 167 700 | 4 687 551 | 112,47 % | 519 851 | 1,20 | C | / | 883 747 | 883 747 | / | / |
| FR | RJE | 7FG. | Šlakuotosios rajos | 7f ir 7g kvadratų Sąjungos vandenys | 79 000 | 90 399 | 91 485 | 101,20 % | 1 086 | / | / | / | 1 086 | 1 086 | / | / |
| FR | RJU | 7DE. | Marmurinės rombinės rajos | 7d ir 7e kvadratų Sąjungos vandenys | 103 000 | 168 000 | 177 718 | 105,78 % | 9 718 | / | / | / | 9 718 | 9 718 | / | / |
| FR | SWO | AS05N | Paprastosios durklažuvės | Atlanto vandenynas į pietus nuo 5° šiaurės platumos | / | / | 3 500 | Netaikoma | 3 500 | / | / | / | 3 500 | / | 3 500 | / |
| GB | COD | N1GL14 | Atlantinės menkės | NAFO 1F kvadrato Grenlandijos vandenys ir 5, 12 ir 14 parajonių Grenlandijos vandenys | 364 000 | 353 500 | 353 500 | 100 % | 0 | / | / | 4 167 | 4 167 | 4 167 | / | / |
| GB | HER | 4AB. | Atlantinės silkės | 4 parajonio į šiaurę nuo 53° 30′ šiaurės platumos Sąjungos ir Norvegijos vandenys | 55 583 000 | 62 320 196 | 62 607 628 | 100,46 % | 287 432 | / | / | / | 287 432 | 287 432 | / | / |
| GB | MAC | 2CX14- | Atlantinės skumbrės | 6, 7 parajoniai, 8a, 8b, 8d ir 8e kvadratai; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; 2a kvadrato, 12 ir 14 parajonių tarptautiniai vandenys | 152 115 000 | 145 768 635 | 154 072 694 | 105,70 % | 8 304 059 | / | A (8) | / | 8 304 059 | 8 304 059 | / | / |
| GB | RJU | 7DE. | Marmurinės rombinės rajos | 7d ir 7e kvadratų Sąjungos vandenys | 58 000 | 61 200 | 63 133 | 103,16 % | 1 933 | / | / | / | 1 933 | 1 933 | / | / |
| EL | BFT | AE45WM | Paprastieji tunai | Atlanto vandenynas į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūra | 285 110 | 304 110 | 312 690 | 102,82 % | 8 580 | / | C (8) | / | 8 580 | 8 580 | / | / |
| IE | ALB | AN05N | Ilgapelekiai tunai | Atlanto vandenynas į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos | 2 854 300 | 3 115 420 | 3 213 170 | 103,14 % | 97 750 | / | C (8) | / | 97 750 | 97 750 | / | / |
| NL | HER | 4CXB7D | Atlantinės silkės | 4c, 7d kvadratai, išskyrus Blakvoterio išteklius | 18 162 000 | 19 497 305 | 19 512 481 | 100,08 % | 15 176 | / | / | / | 15 176 | 15 176 | / | / |
| NL | MAC | 2A34. | Atlantinės skumbrės | 3a kvadratas ir 4 parajonis; 2a, 3b, 3c kvadratų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys | 1 342 000 | 1 494 000 | 2 012 324 | 134,69 % | 518 324 | 1,40 | / | / | 725 654 | 725 654 | / | / |
| PT | ALB | AN05N | Ilgapelekiai tunai | Atlanto vandenynas į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos | 1 994 200 | 1 794 200 | 2 463 161 | 137,28 % | 668 961 | 1,40 | C | / | 1 271 026 | 635 513  (10) | / | 635 513  (10) |
| PT | ALF | 3X14- | Paprastieji beriksai | 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 ir 14 parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys | 164 000 | 149 034 | 156 756 | 105,18 % | 7 722 | / | A (8) | / | 7 722 | 7 722 | / | / |
| PT | BUM | ATLANT | Atlantiniai marlinai | Atlanto vandenynas | 50 440 | 7 076 | 18 016 | 254,61 % | 10 940 | 1,00 | A | / | 16 410 | 16 410 | / | / |
| PT | RJU | 9-C. | Marmurinės rombinės rajos | 9 parajonio Sąjungos vandenys | 15 000 | 21 705 | 24 589 | 113,29 % | 2 884 | 1,00 | / | / | 2 884 | 2 884 | / | / |
| PT | SWO | AN05N | Paprastosios durklažuvės | Atlanto vandenynas į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos | 1 010 390 | 2 410 390 | 2 414 333 | 100,16 % | 3 943 | / | / | / | 3 943 | 3 943 | / | / |
| SE | MAC | 2A34. | Atlantinės skumbrės | 3a kvadratas ir 4 parajonis; 2a, 3b, 3c kvadratų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys | 4 034 000 | 2 945 203 | 3 075 839 | 104,44 % | 130 636 | / | / | / | 130 636 | 130 636 | / | / |

Valstybė narė

Rūšies kodas

Rajono kodas

Rūšies pavadinimas

Rajono pavadinimas

Pradinė 2019 m. kvota (kilogramais)

2019 m. leidžiamas iškrauti kiekis (bendras patikslintas kiekis kilogramais) (1)

Bendras 2019 m. laimikis (kilogramais)

Panaudotas kvotos kiekis, palyginti su leidžiamu iškrauti kiekiu

Žvejybos kvotos perviršis, palyginti su leidžiamu iškrauti kiekiu (kilogramais)

Daugiklis  (2)

Papildomas daugiklis (3)
   (4)

Išskaitytino kiekio likutis iš ankstesnių metų (5)(kilogramais)

Iš 2020 (6) ir vėlesnių metų žvejybos kvotų išskaitytinas kiekis (kilogramais)

Iš peržvejotų išteklių 2020 m. žvejybos kvotų išskaitytinas kiekis (7) (kilogramais)

Iš alternatyvių išteklių 2020 m. žvejybos kvotų išskaitytinas kiekis (kilogramais)

Iš 2021 m. ir vėlesnių metų žvejybos kvotų išskaitytinas kiekis (kilogramais)

DE

HER

4AB.

Atlantinės silkės

4 parajonio į šiaurę nuo 53° 30′ šiaurės platumos Sąjungos ir Norvegijos vandenys

39 404 000

25 460 900

27 182 070

106,76 %

1 721 170

/

/

/

1 721 170

1 721 170

/

/

DE

MAC

2CX14-

Atlantinės skumbrės

3a kvadratas ir 4 parajonis; 2a, 3b, 3c kvadratų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys

441 000

14 859 024

15 542 581

104,60 %

683 557

/

/

/

683 557

683 557

/

/

DK

MAC

2CX14-

Atlantinės skumbrės

6, 7 parajoniai, 8a, 8b, 8d ir 8e kvadratai; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; 2a kvadrato, 12 ir 14 parajonių tarptautiniai vandenys

/

2 688 463

2 693 920

100,20 %

5 457

/

/

/

5 457

5 457

/

/

DK

MAC

2A34.

Atlantinės skumbrės

3a kvadratas ir 4 parajonis; 2a, 3b, 3c kvadratų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys

14 480 000

13 330 744

14 022 305

105,19 %

691 561

/

/

/

691 561

691 561

/

/

DK

MAC

2A4A-N

Atlantinės skumbrės

2a ir 4a kvadratų Norvegijos vandenys

10 242 000

10 252 106

11 197 228

109,22 %

945 122

/

/

/

945 122

945 122

/

/

DK

POK

1N2AB.

Ledjūrio menkės

1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys

/

17 000

50 968

299,81 %

33 968

1,00

/

/

33 968

/

33 968

/

ES

BET

ATLANT

Didžiaakiai tunai

Atlanto vandenynas

9 415 300

8 941 151

9 090 055

101,67 %

148 904

/

C (8)

/

148 904

148 904

/

/

ES

COD

1/2B.

Atlantinės menkės

1 parajonis ir 2b kvadratas

11 562 000

8 455 844

8 463 118

100,09 %

7 274

/

/

/

7 274

7 274

/

/

ES

GHL

1N2AB.

Juodieji paltusai

1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys

/

2 000

14 225

711,25 %

12 225

1,00

A

/

18 338

/

18 338

/

ES

OTH

1N2AB.

Kitos rūšys

1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys

/

31 800

35 695

112,25 %

3 895

1,00

/

/

3 895

/

3 895

/

ES

POK

1N2AB.

Ledjūrio menkės

1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys

/

196 000

198 607

101,33 %

2 607

/

/

/

2 607

/

2 607

/

ES

RED

N3LN.

Paprastieji jūriniai ešeriai

NAFO 3LN zona

/

515 100

517 806

100,53 %

2 706

/

/

/

2 706

2 706

/

/

ES

RJU

9-C.

Marmurinės rombinės rajos

9 parajonio Sąjungos vandenys

15 000

15 000

15 511

103,41 %

511  (9)

Netaikoma

Netaikoma

2 067

2 067

0

/

2 067

FR

BET

ATLANT

Didžiaakiai tunai

Atlanto vandenynas

4 167 700

4 167 700

4 687 551

112,47 %

519 851

1,20

C

/

883 747

883 747

/

/

FR

RJE

7FG.

Šlakuotosios rajos

7f ir 7g kvadratų Sąjungos vandenys

79 000

90 399

91 485

101,20 %

1 086

/

/

/

1 086

1 086

/

/

FR

RJU

7DE.

Marmurinės rombinės rajos

7d ir 7e kvadratų Sąjungos vandenys

103 000

168 000

177 718

105,78 %

9 718

/

/

/

9 718

9 718

/

/

FR

SWO

AS05N

Paprastosios durklažuvės

Atlanto vandenynas į pietus nuo 5° šiaurės platumos

/

/

3 500

Netaikoma

3 500

/

/

/

3 500

/

3 500

/

GB

COD

N1GL14

Atlantinės menkės

NAFO 1F kvadrato Grenlandijos vandenys ir 5, 12 ir 14 parajonių Grenlandijos vandenys

364 000

353 500

353 500

100 %

0

/

/

4 167

4 167

4 167

/

/

GB

HER

4AB.

Atlantinės silkės

4 parajonio į šiaurę nuo 53° 30′ šiaurės platumos Sąjungos ir Norvegijos vandenys

55 583 000

62 320 196

62 607 628

100,46 %

287 432

/

/

/

287 432

287 432

/

/

GB

MAC

2CX14-

Atlantinės skumbrės

6, 7 parajoniai, 8a, 8b, 8d ir 8e kvadratai; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; 2a kvadrato, 12 ir 14 parajonių tarptautiniai vandenys

152 115 000

145 768 635

154 072 694

105,70 %

8 304 059

/

A (8)

/

8 304 059

8 304 059

/

/

GB

RJU

7DE.

Marmurinės rombinės rajos

7d ir 7e kvadratų Sąjungos vandenys

58 000

61 200

63 133

103,16 %

1 933

/

/

/

1 933

1 933

/

/

EL

BFT

AE45WM

Paprastieji tunai

Atlanto vandenynas į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūra

285 110

304 110

312 690

102,82 %

8 580

/

C (8)

/

8 580

8 580

/

/

IE

ALB

AN05N

Ilgapelekiai tunai

Atlanto vandenynas į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos

2 854 300

3 115 420

3 213 170

103,14 %

97 750

/

C (8)

/

97 750

97 750

/

/

NL

HER

4CXB7D

Atlantinės silkės

4c, 7d kvadratai, išskyrus Blakvoterio išteklius

18 162 000

19 497 305

19 512 481

100,08 %

15 176

/

/

/

15 176

15 176

/

/

NL

MAC

2A34.

Atlantinės skumbrės

3a kvadratas ir 4 parajonis; 2a, 3b, 3c kvadratų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys

1 342 000

1 494 000

2 012 324

134,69 %

518 324

1,40

/

/

725 654

725 654

/

/

PT

ALB

AN05N

Ilgapelekiai tunai

Atlanto vandenynas į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos

1 994 200

1 794 200

2 463 161

137,28 %

668 961

1,40

C

/

1 271 026

635 513  (10)

/

635 513  (10)

PT

ALF

3X14-

Paprastieji beriksai

3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 ir 14 parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

164 000

149 034

156 756

105,18 %

7 722

/

A (8)

/

7 722

7 722

/

/

PT

BUM

ATLANT

Atlantiniai marlinai

Atlanto vandenynas

50 440

7 076

18 016

254,61 %

10 940

1,00

A

/

16 410

16 410

/

/

PT

RJU

9-C.

Marmurinės rombinės rajos

9 parajonio Sąjungos vandenys

15 000

21 705

24 589

113,29 %

2 884

1,00

/

/

2 884

2 884

/

/

PT

SWO

AN05N

Paprastosios durklažuvės

Atlanto vandenynas į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos

1 010 390

2 410 390

2 414 333

100,16 %

3 943

/

/

/

3 943

3 943

/

/

SE

MAC

2A34.

Atlantinės skumbrės

3a kvadratas ir 4 parajonis; 2a, 3b, 3c kvadratų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys

4 034 000

2 945 203

3 075 839

104,44 %

130 636

/

/

/

130 636

130 636

/

/

---

(1)  Valstybėms narėms pagal atitinkamus žvejybos galimybių reglamentus skirtos žvejybos kvotos, atsižvelgus į pasikeitimą žvejybos galimybėmis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 (OL L 354, 2013 12 28, p. 22) 16 straipsnio 8 dalį, kvotų iš 2018 m. į 2019 m. perkėlimą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96 (OL L 115, 1996 5 9, p. 3) 4 straipsnio 2 dalį ir pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį arba žvejybos galimybių perskirstymą ir išskaitymą pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 ir 105 straipsnius.

1

(2)  Kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 2 dalyje. Visais atvejais, kai perviršis yra ne didesnis nei 100 tonų, išskaitytinas kiekis lygus perviršiui, padaugintam iš 1,00.

2

(3)  Kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 3 dalyje, su sąlyga, kad perviršis yra didesnis nei 10 %.

3

(4)  Raidė „A“ reiškia, kad dėl 2017, 2018 ir 2019 m. iš eilės viršytų kvotų taikytas papildomas 1,5 daugiklis. Raidė „C“ reiškia, kad taikytas papildomas 1,5 daugiklis, nes ištekliams taikomas daugiametis planas.

4

(5)  Iš ankstesnių metų likęs kiekis.

5

(6)  2020 m. išskaitytinas kiekis.

6

(7)  2020 m. išskaitytinas kiekis, kurį būtų galima išskaityti atsižvelgiant į 2020 m. rugsėjo 10 d. turimą kvotą.

7

(8)  Papildomas daugiklis netaikomas, nes perviršis yra ne didesnis nei 10 % leidžiamo iškrauti kiekio.

8

(9)  Į mažesnius už vieną toną kiekius neatsižvelgiama.

9

(10)  Portugalijos prašymu 2020 m. likęs neišskaitytas 1 271 026 kg kiekis bus vienodai paskirstytas per dvejus metus (2020 ir 2021 m.).

10

---

| 2020 12 9 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 414/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 9

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 414/10

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2020/2007

2020 m. gruodžio 8 d.

kuriuo dėl veikliųjų medžiagų 1-dekanolio, 1,4-dimetilnaftaleno, 6-benziladenino, acekvinocilo, Adoxophyes orana granuloviruso, aliuminio sulfato, amisulbromo, Aureobasidium pullulans (DSM 14940 ir DSM 14941 padermių), azadirachtino, Bacillus pumilus QST 2808, M benalaksilo, biksafeno, bupirimato, Candida oleophila (O padermės), chlorantraniliprolo, dinatrio fosfonato, ditianono, dodino, emamektino, flubendiamido, fluometurono, fluksapiroksado, flutriafolo, heksitiazokso, imazamokso, ipkonazolo, izoksabeno, L-askorbo rūgšties, kalcio polisulfido, apelsinų eterinio aliejaus, Paecilomyces fumosoroseus (FE 9901 padermės), pendimetalino, penflufeno, pentiopirado, kalio fosfonatų, prosulfurono, Pseudomonas sp. (DSMZ 13134 padermės), piridalilo, piriofenono, piroksulamo, chinmerako, S-abscizo rūgšties, sedaksano, sintofeno, natrio sidabro tiosulfato, spinetoramo, spirotetramato, Streptomyces lydicus (WYEC 108 padermės), tau-fluvalinato, tebufenozido, tembotriono, tienkarbazono, valifenalato ir cinko fosfido patvirtinimo galiojimo laikotarpių pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), ypač į jo 17 straipsnio pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 (2) priedo A dalyje išvardytos veikliosios medžiagos, laikomos patvirtintomis pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009, B dalyje išvardytos veikliosios medžiagos, patvirtintos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009, o E dalyje išvardytos veikliosios medžiagos, patvirtintos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 kaip keistinos medžiagos; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 (2) priedo A dalyje išvardytos veikliosios medžiagos, laikomos patvirtintomis pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009, B dalyje išvardytos veikliosios medžiagos, patvirtintos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009, o E dalyje išvardytos veikliosios medžiagos, patvirtintos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 kaip keistinos medžiagos;

| (2) | 2024 m. balandžio 30 d.–spalio 31 d. baigs galioti veikliųjų medžiagų 1-dekanolio, 6-benziladenino, acekvinocilo, aliuminio sulfato, amisulbromo, azadirachtino, bupirimato, Candida oleophila (O padermės), chlorantraniliprolo, ditianono, dodino, emamektino, flubendiamido, fluometurono, flutriafolo, heksitiazokso, imazamokso, ipkonazolo, izoksabeno, L-askorbo rūgšties, kalcio polisulfido, apelsinų eterinio aliejaus, Paecilomyces fumosoroseus (FE 9901 padermės), pendimetalino, prosulfurono, chinmerako, S-abscizo rūgšties, sintofeno, natrio sidabro tiosulfato, spinetoramo, spirotetramato, tau-fluvalinato, tebufenozido, tembotriono, tienkarbazono, valifenalato ir cinko fosfido patvirtinimai. Tačiau kadangi toms veikliosioms medžiagoms bus taikomas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1740 (3) ir pagal jį dokumentų rinkinio, kuriuo grindžiamas patvirtinimo atnaujinimas, pateikimo data bus paankstinta 3 mėnesiais, būtina numatyti trumpą jų atitinkamų patvirtinimo galiojimo laikotarpių pratęsimą, kad būtų palikta dokumentų rinkinio pateikimo data, kaip reikalaujama Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 844/2012 (4), nes pareiškėjams reikia laiko parengti ir pateikti reikiamos formos dokumentų rinkinius; |
| --- | --- |

(2)

2024 m. balandžio 30 d.–spalio 31 d. baigs galioti veikliųjų medžiagų 1-dekanolio, 6-benziladenino, acekvinocilo, aliuminio sulfato, amisulbromo, azadirachtino, bupirimato, Candida oleophila (O padermės), chlorantraniliprolo, ditianono, dodino, emamektino, flubendiamido, fluometurono, flutriafolo, heksitiazokso, imazamokso, ipkonazolo, izoksabeno, L-askorbo rūgšties, kalcio polisulfido, apelsinų eterinio aliejaus, Paecilomyces fumosoroseus (FE 9901 padermės), pendimetalino, prosulfurono, chinmerako, S-abscizo rūgšties, sintofeno, natrio sidabro tiosulfato, spinetoramo, spirotetramato, tau-fluvalinato, tebufenozido, tembotriono, tienkarbazono, valifenalato ir cinko fosfido patvirtinimai. Tačiau kadangi toms veikliosioms medžiagoms bus taikomas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1740 (3) ir pagal jį dokumentų rinkinio, kuriuo grindžiamas patvirtinimo atnaujinimas, pateikimo data bus paankstinta 3 mėnesiais, būtina numatyti trumpą jų atitinkamų patvirtinimo galiojimo laikotarpių pratęsimą, kad būtų palikta dokumentų rinkinio pateikimo data, kaip reikalaujama Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 844/2012 (4), nes pareiškėjams reikia laiko parengti ir pateikti reikiamos formos dokumentų rinkinius;

| (3) | be to, emamektino atveju iš pareiškėjo pateiktos informacijos matyti, kad dėl COVID-19 pandemijos buvo vėluojama parengti patvirtinimo atnaujinimo dokumentų rinkinį, nepaisant visų pareiškėjo pastangų sutrumpinti tokį vėlavimą. Paskirta valstybė narė ataskaitos apie emamektiną rengėja (Nyderlandai) išimties tvarka sutiko iki 2021 m. lapkričio 30 d. priimti paraišką dėl patvirtinimo atnaujinimo, kuri bus pateikta, kaip reikalaujama Įgyvendinimo reglamente (ES) 2020/1740. Todėl emamektino patvirtinimo galiojimo laikotarpis turėtų būti pratęstas, taip pat atsižvelgiant į šį papildomą laikotarpį; |
| --- | --- |

(3)

be to, emamektino atveju iš pareiškėjo pateiktos informacijos matyti, kad dėl COVID-19 pandemijos buvo vėluojama parengti patvirtinimo atnaujinimo dokumentų rinkinį, nepaisant visų pareiškėjo pastangų sutrumpinti tokį vėlavimą. Paskirta valstybė narė ataskaitos apie emamektiną rengėja (Nyderlandai) išimties tvarka sutiko iki 2021 m. lapkričio 30 d. priimti paraišką dėl patvirtinimo atnaujinimo, kuri bus pateikta, kaip reikalaujama Įgyvendinimo reglamente (ES) 2020/1740. Todėl emamektino patvirtinimo galiojimo laikotarpis turėtų būti pratęstas, taip pat atsižvelgiant į šį papildomą laikotarpį;

| (4) | o chlorantraniliprolo atveju iš pareiškėjo pateiktos informacijos matyti, kad dėl COVID-19 pandemijos buvo vėluojama parengti paraišką dėl atnaujinimo, nepaisant visų pareiškėjo pastangų sutrumpinti tokį vėlavimą. Paskirta valstybė narė ataskaitos apie chlorantraniliprolą rengėja (Airija) išimties tvarka sutiko iki 2021 m. gruodžio 31 d. priimti paraišką dėl patvirtinimo atnaujinimo, kuri bus pateikta, kaip reikalaujama Įgyvendinimo reglamente (ES) 2020/1740. Todėl chlorantraniliprolo patvirtinimo galiojimo laikotarpis turėtų būti pratęstas, taip pat atsižvelgiant į šį papildomą laikotarpį; |
| --- | --- |

(4)

o chlorantraniliprolo atveju iš pareiškėjo pateiktos informacijos matyti, kad dėl COVID-19 pandemijos buvo vėluojama parengti paraišką dėl atnaujinimo, nepaisant visų pareiškėjo pastangų sutrumpinti tokį vėlavimą. Paskirta valstybė narė ataskaitos apie chlorantraniliprolą rengėja (Airija) išimties tvarka sutiko iki 2021 m. gruodžio 31 d. priimti paraišką dėl patvirtinimo atnaujinimo, kuri bus pateikta, kaip reikalaujama Įgyvendinimo reglamente (ES) 2020/1740. Todėl chlorantraniliprolo patvirtinimo galiojimo laikotarpis turėtų būti pratęstas, taip pat atsižvelgiant į šį papildomą laikotarpį;

| (5) | Komisijos įgyvendinimo sprendimu C/2018/3434 (5) nustatyta darbo programa, pagal kurią panašios veikliosios medžiagos suskirstomos į grupes ir nustatomi prioritetai, atsižvelgiant į su žmonių ir gyvūnų sveikata ar aplinka susijusius saugos aspektus; |
| --- | --- |

(5)

Komisijos įgyvendinimo sprendimu C/2018/3434 (5) nustatyta darbo programa, pagal kurią panašios veikliosios medžiagos suskirstomos į grupes ir nustatomi prioritetai, atsižvelgiant į su žmonių ir gyvūnų sveikata ar aplinka susijusius saugos aspektus;

| (6) | siekiant užtikrinti tolygų atsakomybės ir darbo paskirstymą tarp valstybių narių ataskaitų rengėjų ir valstybių narių, kurios ataskaitą rengia bendrai, atsižvelgiant į vertinimui ir sprendimų priėmimui būtinus išteklius, tikslinga pratęsti tam tikrų veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo laikotarpius, kaip nustatyta Įgyvendinimo sprendime C/2018/3434; 1,4-dimetilnaftaleno, Adoxophyes orana granuloviruso, Aureobasidium pullulans (DSM 14940 ir DSM 14941 padermių), Bacillus pumilus QST 2808, M benalaksilo, Pseudomonas sp. (DSMZ 13134 padermės), piridalilo, piriofenono, piroksulamo ir Streptomyces lydicus (WYEC 108 padermės) patvirtinimo galiojimo laikotarpiai turėtų būti pratęsti vieniems metams. Dėl tų pačių priežasčių tikslinga pratęsti veikliųjų medžiagų biksafeno, Candida oleophila (O padermės), dinatrio fosfonato, fluksapiroksado, Paecilomyces fumosoroseus (FE 9901 padermės), penflufeno, pentiopirado, kalio fosfonatų ir sedaksano patvirtinimo galiojimo laikotarpius atitinkamai nuo vienų iki trejų metų; |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti tolygų atsakomybės ir darbo paskirstymą tarp valstybių narių ataskaitų rengėjų ir valstybių narių, kurios ataskaitą rengia bendrai, atsižvelgiant į vertinimui ir sprendimų priėmimui būtinus išteklius, tikslinga pratęsti tam tikrų veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo laikotarpius, kaip nustatyta Įgyvendinimo sprendime C/2018/3434; 1,4-dimetilnaftaleno, Adoxophyes orana granuloviruso, Aureobasidium pullulans (DSM 14940 ir DSM 14941 padermių), Bacillus pumilus QST 2808, M benalaksilo, Pseudomonas sp. (DSMZ 13134 padermės), piridalilo, piriofenono, piroksulamo ir Streptomyces lydicus (WYEC 108 padermės) patvirtinimo galiojimo laikotarpiai turėtų būti pratęsti vieniems metams. Dėl tų pačių priežasčių tikslinga pratęsti veikliųjų medžiagų biksafeno, Candida oleophila (O padermės), dinatrio fosfonato, fluksapiroksado, Paecilomyces fumosoroseus (FE 9901 padermės), penflufeno, pentiopirado, kalio fosfonatų ir sedaksano patvirtinimo galiojimo laikotarpius atitinkamai nuo vienų iki trejų metų;

| (7) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 540/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(7)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 540/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (8) | atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 17 straipsnio pirmos pastraipos tikslą, jei per 3 metus iki šio reglamento priede nustatytos atitinkamos galiojimo pabaigos datos pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/1740 5 straipsnio 1 dalį nebus pateikta paraiška dėl patvirtinimo atnaujinimo, Komisija grąžins galiojimo pabaigos datą – ji bus ta pati, kaip ir prieš priimant šį reglamentą, arba nustatys kitą kuo įmanoma ankstesnę datą; |
| --- | --- |

(8)

atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 17 straipsnio pirmos pastraipos tikslą, jei per 3 metus iki šio reglamento priede nustatytos atitinkamos galiojimo pabaigos datos pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/1740 5 straipsnio 1 dalį nebus pateikta paraiška dėl patvirtinimo atnaujinimo, Komisija grąžins galiojimo pabaigos datą – ji bus ta pati, kaip ir prieš priimant šį reglamentą, arba nustatys kitą kuo įmanoma ankstesnę datą;

| (9) | atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 17 straipsnio pirmos pastraipos tikslą, kai Komisija priims reglamentą, kuriame bus nustatyta, kad šio reglamento priede nurodytų veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimas nepratęsiamas, nes neatitinka patvirtinimo kriterijų, Komisija nustatys galiojimo pabaigos datą – ji bus arba ta pati, kaip ir prieš priimant šį reglamentą, arba diena, kurią priimamas Reglamentas dėl veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo nepratęsimo, priklausomai nuo to, kuri iš šių datų bus vėlesnė. Tais atvejais, kai Komisija priims reglamentą, kuriuo pratęsiamas šio reglamento priede nurodytos veikliosios medžiagos patvirtinimo galiojimas, Komisija nustatys, kai tinkama konkrečiomis aplinkybėmis, kuo ankstesnę taikymo pradžios datą; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 17 straipsnio pirmos pastraipos tikslą, kai Komisija priims reglamentą, kuriame bus nustatyta, kad šio reglamento priede nurodytų veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimas nepratęsiamas, nes neatitinka patvirtinimo kriterijų, Komisija nustatys galiojimo pabaigos datą – ji bus arba ta pati, kaip ir prieš priimant šį reglamentą, arba diena, kurią priimamas Reglamentas dėl veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo nepratęsimo, priklausomai nuo to, kuri iš šių datų bus vėlesnė. Tais atvejais, kai Komisija priims reglamentą, kuriuo pratęsiamas šio reglamento priede nurodytos veikliosios medžiagos patvirtinimo galiojimas, Komisija nustatys, kai tinkama konkrečiomis aplinkybėmis, kuo ankstesnę taikymo pradžios datą;

| (10) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. gruodžio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

1

(2)  
  2011 m. gegužės 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011, kuriuo dėl patvirtintų veikliųjų medžiagų sąrašo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (OL L 153, 2011 6 11, p. 1).

2

(3)  
  2020 m. lapkričio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1740, kuriuo nustatomos veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo atnaujinimo procedūrai įgyvendinti būtinos nuostatos, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009, ir panaikinamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 844/2012 (OL L 392, 2020 11 23, p. 20).

3

(4)  
  2012 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 844/2012, kuriuo nustatomos veikliųjų medžiagų patvirtinimo pratęsimo procedūros įgyvendinimo nuostatos, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (OL L 252, 2012 9 19, p. 26).

4

(5)  
  2018 m. birželio 6 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl veikliųjų medžiagų patvirtinimų, kurie nustoja galioti 2022, 2023 ir 2024 m., atnaujinimo paraiškų vertinimo darbo programos sudarymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 C/2018/3434 final. (OL C 195, 2018 6 7, p. 20).

5

final

---

PRIEDAS

Reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas iš dalies keičiamas taip:

A dalis iš dalies keičiama taip:

| 1) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 311 įraše (chinmerakas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2024 m. liepos 31 d.; |
| --- | --- |

1)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 311 įraše (chinmerakas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2024 m. liepos 31 d.;

| 2) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 314 įraše (cinko fosfidas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2024 m. liepos 31 d.; |
| --- | --- |

2)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 314 įraše (cinko fosfidas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2024 m. liepos 31 d.;

| 3) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 317 įraše (6-benziladeninas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.; |
| --- | --- |

3)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 317 įraše (6-benziladeninas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.;

| 4) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 323 įraše (dodinas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.; |
| --- | --- |

4)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 323 įraše (dodinas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.;

| 5) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 328 įraše (tau-fluvalinatas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.; |
| --- | --- |

5)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 328 įraše (tau-fluvalinatas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.;

| 6) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 330 įraše (bupirimatas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.; |
| --- | --- |

6)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 330 įraše (bupirimatas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.;

| 7) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 333 įraše (1-dekanolis) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.; |
| --- | --- |

7)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 333 įraše (1-dekanolis) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.;

| 8) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 334 įraše (izoksabenas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.; |
| --- | --- |

8)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 334 įraše (izoksabenas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.;

| 9) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 335 įraše (fluometuronas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.; |
| --- | --- |

9)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 335 įraše (fluometuronas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.;

| 10) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 341 įraše (sintofenas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.; |
| --- | --- |

10)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 341 įraše (sintofenas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.;

| 11) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 343 įraše (azadirachtinas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.; |
| --- | --- |

11)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 343 įraše (azadirachtinas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.;

| 12) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 345 įraše (kalcio polisulfidas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.; |
| --- | --- |

12)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 345 įraše (kalcio polisulfidas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.;

| 13) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 346 įraše (aliuminio sulfatas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.; |
| --- | --- |

13)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 346 įraše (aliuminio sulfatas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.;

| 14) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 350 įraše (tebufenozidas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.; |
| --- | --- |

14)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 350 įraše (tebufenozidas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.;

| 15) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 351 įraše (ditianonas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.; |
| --- | --- |

15)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 351 įraše (ditianonas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.;

| 16) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 352 įraše (heksitiazoksas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.; |
| --- | --- |

16)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 352 įraše (heksitiazoksas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.;

| 17) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 353 įraše (flutriafolas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.; |
| --- | --- |

17)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 353 įraše (flutriafolas) data 2024 m. gegužės 31 d. pakeičiama į 2024 m. rugpjūčio 31 d.;

B dalis iš dalies keičiama taip:

| 1) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 24 įraše (fluksapiroksadas) data 2022 m. gruodžio 31 d. pakeičiama į 2025 m. gegužės 31 d.; |
| --- | --- |

1)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 24 įraše (fluksapiroksadas) data 2022 m. gruodžio 31 d. pakeičiama į 2025 m. gegužės 31 d.;

| 2) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 26 įraše (Adoxophyes orana granulovirusas) data 2023 m. sausio 31 d. pakeičiama į 2024 m. sausio 31 d.; |
| --- | --- |

2)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 26 įraše (Adoxophyes orana granulovirusas) data 2023 m. sausio 31 d. pakeičiama į 2024 m. sausio 31 d.;

| 3) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 37 įraše (Candida oleophila (O padermės)) data 2023 m. rugsėjo 30 d. pakeičiama į 2024 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

3)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 37 įraše (Candida oleophila (O padermės)) data 2023 m. rugsėjo 30 d. pakeičiama į 2024 m. gruodžio 31 d.;

| 4) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 39 įraše (Paecilomyces fumosoroseus (FE 9901 padermės)) data 2023 m. rugsėjo 30 d. pakeičiama į 2024 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

4)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 39 įraše (Paecilomyces fumosoroseus (FE 9901 padermės)) data 2023 m. rugsėjo 30 d. pakeičiama į 2024 m. gruodžio 31 d.;

| 5) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 40 įraše (kalio fosfonatai) data 2023 m. rugsėjo 30 d. pakeičiama į 2026 m. sausio 31 d.; |
| --- | --- |

5)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 40 įraše (kalio fosfonatai) data 2023 m. rugsėjo 30 d. pakeičiama į 2026 m. sausio 31 d.;

| 6) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 43 įraše (biksafenas) data 2023 m. rugsėjo 30 d. pakeičiama į 2025 m. gegužės 31 d.; |
| --- | --- |

6)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 43 įraše (biksafenas) data 2023 m. rugsėjo 30 d. pakeičiama į 2025 m. gegužės 31 d.;

| 7) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 48 įraše (sedaksanas) data 2024 m. sausio 31 d. pakeičiama į 2025 m. gegužės 31 d.; |
| --- | --- |

7)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 48 įraše (sedaksanas) data 2024 m. sausio 31 d. pakeičiama į 2025 m. gegužės 31 d.;

| 8) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 49 įraše (emamektinas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2024 m. lapkričio 30 d.; |
| --- | --- |

8)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 49 įraše (emamektinas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2024 m. lapkričio 30 d.;

| 9) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 50 įraše (Pseudomonas sp. (DSMZ 13134 padermė)) data 2024 m. sausio 31 d. pakeičiama į 2025 m. sausio 31 d.; |
| --- | --- |

9)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 50 įraše (Pseudomonas sp. (DSMZ 13134 padermė)) data 2024 m. sausio 31 d. pakeičiama į 2025 m. sausio 31 d.;

| 10) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 52 įraše (Aureobasidium pullulans (DSM 14940 ir DSM 14941 padermių)) data 2024 m. sausio 31 d. pakeičiama į 2025 m. sausio 31 d.; |
| --- | --- |

10)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 52 įraše (Aureobasidium pullulans (DSM 14940 ir DSM 14941 padermių)) data 2024 m. sausio 31 d. pakeičiama į 2025 m. sausio 31 d.;

| 11) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 53 įraše (piriofenonas) data 2024 m. sausio 31 d. pakeičiama į 2025 m. sausio 31 d.; |
| --- | --- |

11)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 53 įraše (piriofenonas) data 2024 m. sausio 31 d. pakeičiama į 2025 m. sausio 31 d.;

| 12) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 54 įraše (dinatrio fosfonatas) data 2024 m. sausio 31 d. pakeičiama į 2026 m. sausio 31 d.; |
| --- | --- |

12)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 54 įraše (dinatrio fosfonatas) data 2024 m. sausio 31 d. pakeičiama į 2026 m. sausio 31 d.;

| 13) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 55 įraše (penflufenas) data 2024 m. sausio 31 d. pakeičiama į 2025 m. gegužės 31 d.; |
| --- | --- |

13)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 55 įraše (penflufenas) data 2024 m. sausio 31 d. pakeičiama į 2025 m. gegužės 31 d.;

| 14) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 56 įraše (apelsinų eterinis aliejus) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2024 m. liepos 31 d.; |
| --- | --- |

14)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 56 įraše (apelsinų eterinis aliejus) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2024 m. liepos 31 d.;

| 15) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 57 įraše (pentiopiradas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2025 m. gegužės 31 d.; |
| --- | --- |

15)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 57 įraše (pentiopiradas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2025 m. gegužės 31 d.;

| 16) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 58 įraše (M benalaksilas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2025 m. balandžio 30 d.; |
| --- | --- |

16)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 58 įraše (M benalaksilas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2025 m. balandžio 30 d.;

| 17) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 59 įraše (tembotrionas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2024 m. liepos 31 d.; |
| --- | --- |

17)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 59 įraše (tembotrionas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2024 m. liepos 31 d.;

| 18) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 60 įraše (spirotetramatas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2024 m. liepos 31 d.; |
| --- | --- |

18)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 60 įraše (spirotetramatas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2024 m. liepos 31 d.;

| 19) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 61 įraše (piroksulamas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2025 m. balandžio 30 d.; |
| --- | --- |

19)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 61 įraše (piroksulamas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2025 m. balandžio 30 d.;

| 20) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 62 įraše (chlorantraniliprolas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2024 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

20)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 62 įraše (chlorantraniliprolas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2024 m. gruodžio 31 d.;

| 21) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 63 įraše (natrio sidabro tiosulfatas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2024 m. liepos 31 d.; |
| --- | --- |

21)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 63 įraše (natrio sidabro tiosulfatas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2024 m. liepos 31 d.;

| 22) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 64 įraše (piridalilas) data 2024 m. birželio 30 d. pakeičiama į 2025 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

22)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 64 įraše (piridalilas) data 2024 m. birželio 30 d. pakeičiama į 2025 m. birželio 30 d.;

| 23) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 68 įraše (1,4-dimetilnaftalenas) data 2024 m. birželio 30 d. pakeičiama į 2025 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

23)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 68 įraše (1,4-dimetilnaftalenas) data 2024 m. birželio 30 d. pakeičiama į 2025 m. birželio 30 d.;

| 24) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 69 įraše (amisulbromas) data 2024 m. birželio 30 d. pakeičiama į 2024 m. rugsėjo 30 d.; |
| --- | --- |

24)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 69 įraše (amisulbromas) data 2024 m. birželio 30 d. pakeičiama į 2024 m. rugsėjo 30 d.;

| 25) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 65 įraše (S-abscizo rūgštis) data 2024 m. birželio 30 d. pakeičiama į 2024 m. rugsėjo 30 d.; |
| --- | --- |

25)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 65 įraše (S-abscizo rūgštis) data 2024 m. birželio 30 d. pakeičiama į 2024 m. rugsėjo 30 d.;

| 26) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 66 įraše (L-askorbo rūgštis) data 2024 m. birželio 30 d. pakeičiama į 2024 m. rugsėjo 30 d.; |
| --- | --- |

26)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 66 įraše (L-askorbo rūgštis) data 2024 m. birželio 30 d. pakeičiama į 2024 m. rugsėjo 30 d.;

| 27) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 67 įraše (spinetoramas) data 2024 m. birželio 30 d. pakeičiama į 2024 m. rugsėjo 30 d.; |
| --- | --- |

27)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 67 įraše (spinetoramas) data 2024 m. birželio 30 d. pakeičiama į 2024 m. rugsėjo 30 d.;

| 28) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 70 įraše (valifenalatas) data 2024 m. birželio 30 d. pakeičiama į 2024 m. rugsėjo 30 d.; |
| --- | --- |

28)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 70 įraše (valifenalatas) data 2024 m. birželio 30 d. pakeičiama į 2024 m. rugsėjo 30 d.;

| 29) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 71 įraše (tienkarbazonas) data 2024 m. birželio 30 d. pakeičiama į 2024 m. rugsėjo 30 d.; |
| --- | --- |

29)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 71 įraše (tienkarbazonas) data 2024 m. birželio 30 d. pakeičiama į 2024 m. rugsėjo 30 d.;

| 30) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 72 įraše (acekvinocilas) data 2024 m. rugpjūčio 31 d. pakeičiama į 2024 m. lapkričio 30 d.; |
| --- | --- |

30)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 72 įraše (acekvinocilas) data 2024 m. rugpjūčio 31 d. pakeičiama į 2024 m. lapkričio 30 d.;

| 31) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 73 įraše (ipkonazolas) data 2024 m. rugpjūčio 31 d. pakeičiama į 2024 m. lapkričio 30 d.; |
| --- | --- |

31)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 73 įraše (ipkonazolas) data 2024 m. rugpjūčio 31 d. pakeičiama į 2024 m. lapkričio 30 d.;

| 32) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 74 įraše (flubendiamidas) data 2024 m. rugpjūčio 31 d. pakeičiama į 2024 m. lapkričio 30 d.; |
| --- | --- |

32)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 74 įraše (flubendiamidas) data 2024 m. rugpjūčio 31 d. pakeičiama į 2024 m. lapkričio 30 d.;

| 33) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 75 įraše (Bacillus pumilus QST 2808) data 2024 m. rugpjūčio 31 d. pakeičiama į 2025 m. rugpjūčio 31 d.; |
| --- | --- |

33)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 75 įraše (Bacillus pumilus QST 2808) data 2024 m. rugpjūčio 31 d. pakeičiama į 2025 m. rugpjūčio 31 d.;

| 34) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 79 įraše (Streptomyces lydicus (padermė WYEC 108)) data 2024 m. gruodžio 31 d. pakeičiama į 2025 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

34)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo termino pabaiga“ 79 įraše (Streptomyces lydicus (padermė WYEC 108)) data 2024 m. gruodžio 31 d. pakeičiama į 2025 m. gruodžio 31 d.;

E dalis iš dalies keičiama taip:

| 1) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 6 įraše (prosulfuronas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2024 m. liepos 31 d.; |
| --- | --- |

1)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 6 įraše (prosulfuronas) data 2024 m. balandžio 30 d. pakeičiama į 2024 m. liepos 31 d.;

| 2) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 7 įraše (pendimetalinas) data 2024 m. rugpjūčio 31 d. pakeičiama į 2024 m. lapkričio 30 d.; |
| --- | --- |

2)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 7 įraše (pendimetalinas) data 2024 m. rugpjūčio 31 d. pakeičiama į 2024 m. lapkričio 30 d.;

| 3) | šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 8 įraše (imazamokas) data 2024 m. spalio 31 d. pakeičiama į 2025 m. sausio 31 d. |
| --- | --- |

3)

šeštoje skiltyje „Patvirtinimo galiojimo pabaiga“ 8 įraše (imazamokas) data 2024 m. spalio 31 d. pakeičiama į 2025 m. sausio 31 d.

---

| 2020 12 9 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 414/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 9

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 414/15

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2020/2008

2020 m. gruodžio 8 d.

kuriuo dėl taikymo laikotarpio ir kitų susijusių patikslinimų iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 702/2014, (ES) Nr. 717/2014 ir (ES) Nr. 1388/2014

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentą (ES) 2015/1588 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (1), ypač į jo 1 straipsnio 1 dalį ir 2 straipsnio 1 dalį,

pasikonsultavusi su Valstybės pagalbos patariamuoju komitetu,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentas (ES) Nr. 702/2014 (2) taikomas iki 2020 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentas (ES) Nr. 702/2014 (2) taikomas iki 2020 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | 2018 m. rugsėjo 8 d. Komisija pradėjo Reglamento (ES) Nr. 702/2014 peržiūrą, siekdama jį pakeisti nauju 2021–2027 m. laikotarpiui skirtu reglamentu. Tačiau rengiant tą naują reglamentą reikėtų atsižvelgti į bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) raidą. Itin svarbus yra pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) rengtinų strateginių planų rėmimo taisyklės (3), kuriame numatyta, kad valstybės narės BŽŪP strateginius planus pradės įgyvendinti nuo 2021 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(2)

2018 m. rugsėjo 8 d. Komisija pradėjo Reglamento (ES) Nr. 702/2014 peržiūrą, siekdama jį pakeisti nauju 2021–2027 m. laikotarpiui skirtu reglamentu. Tačiau rengiant tą naują reglamentą reikėtų atsižvelgti į bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) raidą. Itin svarbus yra pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) rengtinų strateginių planų rėmimo taisyklės (3), kuriame numatyta, kad valstybės narės BŽŪP strateginius planus pradės įgyvendinti nuo 2021 m. sausio 1 d.;

| (3) | tačiau su BŽŪP reforma susijusi teisėkūros procedūra tebevyksta, o teisinė sistema, įskaitant deleguotuosius ir įgyvendinimo aktus, dar kurį laiką nebus priimta; |
| --- | --- |

(3)

tačiau su BŽŪP reforma susijusi teisėkūros procedūra tebevyksta, o teisinė sistema, įskaitant deleguotuosius ir įgyvendinimo aktus, dar kurį laiką nebus priimta;

| (4) | siekiant užtikrinti, kad valstybių narių valstybės pagalbos schemoms ir toliau būtų taikoma išimtis pagal Reglamentą (ES) Nr. 702/2014, ir sudaryti sąlygas užbaigti to reglamento peržiūrą po to, kai bus patvirtinta BŽŪP reforma, Reglamento (ES) Nr. 702/2014 taikymo laikotarpį tikslinga pratęsti iki 2022 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti, kad valstybių narių valstybės pagalbos schemoms ir toliau būtų taikoma išimtis pagal Reglamentą (ES) Nr. 702/2014, ir sudaryti sąlygas užbaigti to reglamento peržiūrą po to, kai bus patvirtinta BŽŪP reforma, Reglamento (ES) Nr. 702/2014 taikymo laikotarpį tikslinga pratęsti iki 2022 m. gruodžio 31 d.;

| (5) | 2020 m. gruodžio 31 d. taip pat baigs galioti Komisijos reglamentai (ES) Nr. 717/2014 (4) ir (ES) Nr. 1388/2014 (5); |
| --- | --- |

(5)

2020 m. gruodžio 31 d. taip pat baigs galioti Komisijos reglamentai (ES) Nr. 717/2014 (4) ir (ES) Nr. 1388/2014 (5);

| (6) | 2019 m. balandžio 29 d. Komisija pradėjo Reglamento (ES) Nr. 717/2014, o 2019 m. gegužės 2 d. – Reglamento (ES) Nr. 1388/2014 peržiūrą, siekdama juos pakeisti naujais 2021–2027 m. laikotarpiui skirtais reglamentais. Tie reglamentai turėtų toliau derėti su kitomis taisyklėmis, visų pirma su Reglamentu dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) (6), kurios svarbios vertinant valstybės pagalbą žvejybos ir akvakultūros sektoriuje, ir šias taisykles atitikti. Itin svarbus yra pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl EJRŽF, kuriuo nustatoma EJRŽF veikla nuo 2021 m. sausio 1 d. (7) Tačiau su EJRŽF reforma susijusi teisėkūros procedūra tebevyksta. Siekiant užtikrinti, kad valstybės narės ir toliau galėtų skirti nedideles valstybės pagalbos sumas pagal Reglamentą (ES) Nr. 717/2014 ir kad jų valstybės pagalbos schemoms ir toliau būtų taikoma išimtis pagal Reglamentą (ES) Nr. 1388/2014, taip pat sudaryti sąlygas užbaigti tų reglamentų peržiūrą po to, kai bus patvirtinta EJRŽF reforma, reglamentų (ES) Nr. 717/2014 ir (ES) Nr. 1388/2014 taikymo laikotarpį tikslinga pratęsti iki 2022 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(6)

2019 m. balandžio 29 d. Komisija pradėjo Reglamento (ES) Nr. 717/2014, o 2019 m. gegužės 2 d. – Reglamento (ES) Nr. 1388/2014 peržiūrą, siekdama juos pakeisti naujais 2021–2027 m. laikotarpiui skirtais reglamentais. Tie reglamentai turėtų toliau derėti su kitomis taisyklėmis, visų pirma su Reglamentu dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) (6), kurios svarbios vertinant valstybės pagalbą žvejybos ir akvakultūros sektoriuje, ir šias taisykles atitikti. Itin svarbus yra pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl EJRŽF, kuriuo nustatoma EJRŽF veikla nuo 2021 m. sausio 1 d. (7) Tačiau su EJRŽF reforma susijusi teisėkūros procedūra tebevyksta. Siekiant užtikrinti, kad valstybės narės ir toliau galėtų skirti nedideles valstybės pagalbos sumas pagal Reglamentą (ES) Nr. 717/2014 ir kad jų valstybės pagalbos schemoms ir toliau būtų taikoma išimtis pagal Reglamentą (ES) Nr. 1388/2014, taip pat sudaryti sąlygas užbaigti tų reglamentų peržiūrą po to, kai bus patvirtinta EJRŽF reforma, reglamentų (ES) Nr. 717/2014 ir (ES) Nr. 1388/2014 taikymo laikotarpį tikslinga pratęsti iki 2022 m. gruodžio 31 d.;

| (7) | atsižvelgdamos į reglamentų (ES) Nr. 702/2014 ir (ES) Nr. 1388/2014 taikymo laikotarpio pratęsimą, kai kurios valstybės narės gali pageidauti pratęsti priemonių, dėl kurių pagal tuos reglamentus pateikta informacijos santrauka, galiojimą. Siekiant sumažinti administracinę naštą turėtų būti laikoma, kad su tų priemonių, įskaitant galimą biudžeto padidinimą, galiojimo pratęsimu susijusios informacijos santrauka yra pranešta Komisijai ir paskelbta, su sąlyga, kad nėra padaryta esminių tų priemonių pakeitimų; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgdamos į reglamentų (ES) Nr. 702/2014 ir (ES) Nr. 1388/2014 taikymo laikotarpio pratęsimą, kai kurios valstybės narės gali pageidauti pratęsti priemonių, dėl kurių pagal tuos reglamentus pateikta informacijos santrauka, galiojimą. Siekiant sumažinti administracinę naštą turėtų būti laikoma, kad su tų priemonių, įskaitant galimą biudžeto padidinimą, galiojimo pratęsimu susijusios informacijos santrauka yra pranešta Komisijai ir paskelbta, su sąlyga, kad nėra padaryta esminių tų priemonių pakeitimų;

| (8) | Reglamentai (ES) Nr. 702/2014 ir (ES) Nr. 1388/2014 taip pat turėtų būti pritaikyti atsižvelgiant į ekonomines ir finansines pasekmes, kurias įmonės patiria dėl COVID-19 pandemijos, ir siekiant užtikrinti suderinamumą su bendrosiomis politikos priemonėmis, visų pirma taikytinomis 2020–2021 m. laikotarpiu, kurias Komisija priėmė reaguodama į susiklosčiusią padėtį. Visų pirma įmonės, kurios 2019 m. gruodžio 31 d. nepatyrė sunkumų, bet 2020 m. sausio 1 d. – 2021 m. birželio 30 d. laikotarpiu tapo sunkumų patiriančiomis įmonėmis, pagal tuos reglamentus turėtų ir toliau būti laikomos atitinkančiomis pagalbos skyrimo reikalavimus; |
| --- | --- |

(8)

Reglamentai (ES) Nr. 702/2014 ir (ES) Nr. 1388/2014 taip pat turėtų būti pritaikyti atsižvelgiant į ekonomines ir finansines pasekmes, kurias įmonės patiria dėl COVID-19 pandemijos, ir siekiant užtikrinti suderinamumą su bendrosiomis politikos priemonėmis, visų pirma taikytinomis 2020–2021 m. laikotarpiu, kurias Komisija priėmė reaguodama į susiklosčiusią padėtį. Visų pirma įmonės, kurios 2019 m. gruodžio 31 d. nepatyrė sunkumų, bet 2020 m. sausio 1 d. – 2021 m. birželio 30 d. laikotarpiu tapo sunkumų patiriančiomis įmonėmis, pagal tuos reglamentus turėtų ir toliau būti laikomos atitinkančiomis pagalbos skyrimo reikalavimus;

| (9) | siekiant apibrėžti pagalbos skyrimo reikalavimų neatitinkančius veiksmus ir pagalbos skyrimo pagal tas nuostatas sąlygas, Reglamento (ES) Nr. 1388/2014 1 straipsnyje ir 13–43 straipsniuose pateiktos nuorodos į EJRŽF reglamentą (ES) Nr. 508/2014. Tam, kad Reglamento (ES) Nr. 1388/2014 galiojimo pratęsimo laikotarpiu būtų suteiktas teisinis tikrumas, tos nuorodos turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į 2020 m. gruodžio 31 d. taikytinos redakcijos Reglamentą (ES) Nr. 508/2014, neatsižvelgiant į tai, ar tas reglamentas panaikinamas; |
| --- | --- |

(9)

siekiant apibrėžti pagalbos skyrimo reikalavimų neatitinkančius veiksmus ir pagalbos skyrimo pagal tas nuostatas sąlygas, Reglamento (ES) Nr. 1388/2014 1 straipsnyje ir 13–43 straipsniuose pateiktos nuorodos į EJRŽF reglamentą (ES) Nr. 508/2014. Tam, kad Reglamento (ES) Nr. 1388/2014 galiojimo pratęsimo laikotarpiu būtų suteiktas teisinis tikrumas, tos nuorodos turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į 2020 m. gruodžio 31 d. taikytinos redakcijos Reglamentą (ES) Nr. 508/2014, neatsižvelgiant į tai, ar tas reglamentas panaikinamas;

| (10) | todėl reglamentai (ES) Nr. 702/2014, (ES) Nr. 717/2014 ir (ES) Nr. 1388/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(10)

todėl reglamentai (ES) Nr. 702/2014, (ES) Nr. 717/2014 ir (ES) Nr. 1388/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (11) | siekiant užtikrinti pagal reglamentus (ES) Nr. 702/2014, (ES) Nr. 717/2014 ir (ES) Nr. 1388/2014 šiuo metu teikiamos pagalbos tęstinumą ir sudaryti sąlygas įmonėms, kurios dėl COVID-19 pandemijos 2020 m. sausio 1 d. arba vėliau tapo sunkumų patiriančiomis įmonėmis, nuo 2020 m. sausio 1 d. būti laikomomis atitinkančiomis pagalbos skyrimo reikalavimus, šis reglamentas turėtų įsigalioti kuo greičiau po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, |
| --- | --- |

(11)

siekiant užtikrinti pagal reglamentus (ES) Nr. 702/2014, (ES) Nr. 717/2014 ir (ES) Nr. 1388/2014 šiuo metu teikiamos pagalbos tęstinumą ir sudaryti sąlygas įmonėms, kurios dėl COVID-19 pandemijos 2020 m. sausio 1 d. arba vėliau tapo sunkumų patiriančiomis įmonėmis, nuo 2020 m. sausio 1 d. būti laikomomis atitinkančiomis pagalbos skyrimo reikalavimus, šis reglamentas turėtų įsigalioti kuo greičiau po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 702/2014 pakeitimai

Reglamentas (ES) Nr. 702/2014 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnio 6 dalis papildoma c punktu:






  „c) | pagalbą įmonėms, kurios 2019 m. gruodžio 31 d. neturėjo sunkumų, tačiau 2020 m. sausio 1 d. – 2021 m. birželio 30 d. tapo sunkumų patiriančiomis įmonėmis.“ |
| --- | --- | --- |

1)

1 straipsnio 6 dalis papildoma c punktu:

„c)

pagalbą įmonėms, kurios 2019 m. gruodžio 31 d. neturėjo sunkumų, tačiau 2020 m. sausio 1 d. – 2021 m. birželio 30 d. tapo sunkumų patiriančiomis įmonėmis.“

| 2) | 9 straipsnis papildomas 8 dalimi:

  „8.   Nukrypstant nuo 1, 2 ir 6 dalių, jei valstybė narė pageidauja pratęsti priemonių, dėl kurių Komisijai pateikta informacijos santrauka, galiojimą, su tų priemonių galiojimo pratęsimu susijusios informacijos santrauka laikoma pranešta Komisijai ir paskelbta su sąlyga, kad nėra padaryta esminių tų priemonių pakeitimų, išskyrus biudžeto padidinimą.“ |
| --- | --- |

2)

9 straipsnis papildomas 8 dalimi:

„8.   Nukrypstant nuo 1, 2 ir 6 dalių, jei valstybė narė pageidauja pratęsti priemonių, dėl kurių Komisijai pateikta informacijos santrauka, galiojimą, su tų priemonių galiojimo pratęsimu susijusios informacijos santrauka laikoma pranešta Komisijai ir paskelbta su sąlyga, kad nėra padaryta esminių tų priemonių pakeitimų, išskyrus biudžeto padidinimą.“

| 3) | 52 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

  „Jis taikomas iki 2022 m. gruodžio 31 d.
  “ |
| --- | --- |

3)

52 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

„Jis taikomas iki 2022 m. gruodžio 31 d.
  “

2 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 717/2014 pakeitimai

Reglamento (ES) Nr. 717/2014 8 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

„Jis taikomas iki 2022 m. gruodžio 31 d.
  “

3 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 1388/2014 pakeitimai

Reglamentas (ES) Nr. 1388/2014 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnio 3 dalies d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | pagalbai, teikiamai sunkumų patiriančioms įmonėms, išskyrus pagalbą gaivalinių nelaimių padarytai žalai atitaisyti ir pagalbą įmonėms, kurios 2019 m. gruodžio 31 d. neturėjo sunkumų, tačiau 2020 m. sausio 1 d. – 2021 m. birželio 30 d. tapo sunkumų patiriančiomis įmonėmis;“. |
| --- | --- | --- |

1)

1 straipsnio 3 dalies d punktas pakeičiamas taip:

„d)

pagalbai, teikiamai sunkumų patiriančioms įmonėms, išskyrus pagalbą gaivalinių nelaimių padarytai žalai atitaisyti ir pagalbą įmonėms, kurios 2019 m. gruodžio 31 d. neturėjo sunkumų, tačiau 2020 m. sausio 1 d. – 2021 m. birželio 30 d. tapo sunkumų patiriančiomis įmonėmis;“.

| 2) | Įterpiamas 11a straipsnis:

  „11a straipsnis
  Nukrypimas nuo informavimo ir skelbimo reikalavimų
  Nukrypstant nuo 9 straipsnio 5 dalies ir 11 straipsnio a punkto, jei valstybė narė pageidauja pratęsti priemonių, dėl kurių Komisijai pateikta informacijos santrauka, galiojimą, su tų priemonių galiojimo pratęsimu susijusios informacijos santrauka laikoma pranešta Komisijai ir paskelbta su sąlyga, kad nėra padaryta esminių tų priemonių pakeitimų, išskyrus biudžeto padidinimą.“ |
| --- | --- |

2)

Įterpiamas 11a straipsnis:

„11a straipsnis

Nukrypimas nuo informavimo ir skelbimo reikalavimų

Nukrypstant nuo 9 straipsnio 5 dalies ir 11 straipsnio a punkto, jei valstybė narė pageidauja pratęsti priemonių, dėl kurių Komisijai pateikta informacijos santrauka, galiojimą, su tų priemonių galiojimo pratęsimu susijusios informacijos santrauka laikoma pranešta Komisijai ir paskelbta su sąlyga, kad nėra padaryta esminių tų priemonių pakeitimų, išskyrus biudžeto padidinimą.“

| 3) | 47 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

  „Jis taikomas iki 2022 m. gruodžio 31 d.
  “ |
| --- | --- |

3)

47 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

„Jis taikomas iki 2022 m. gruodžio 31 d.
  “

4 straipsnis

Nuorodų į Reglamentą (ES) Nr. 508/2014 vartojimas Reglamente (ES) Nr. 1388/2014

Reglamento (ES) Nr. 1388/2014 1 straipsnyje ir 13–43 straipsniuose pateiktos nuorodos į Reglamento (ES) Nr. 508/2014 nuostatas suprantamos kaip nuorodos į 2020 m. gruodžio 31 d. taikytinos redakcijos nuostatas, neatsižvelgiant į tai, ar tas reglamentas panaikinamas.

5 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. gruodžio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 248, 2015 9 24, p. 1.

1

(2)  
  2014 m. birželio 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 702/2014, kuriuo skelbiama, kad tam tikrų kategorijų pagalba žemės bei miškų ūkio sektoriuose ir kaimo vietovėse yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnius (OL L 193, 2014 7 1, p. 1).

2

(3)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 (COM(2018) 392 final).

3

final

(4)  
  2014 m. birželio 27 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 717/2014 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje (OL L 190, 2014 6 28, p. 45).

4

de minimis

(5)  
  2014 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1388/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba įmonėms, kurios verčiasi žvejybos ir akvakultūros produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba, skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnius (OL L 369, 2014 12 24, p. 37).

5

(6)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1).

6

(7)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo, kuriuo panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 (COM(2018) 390 final).

7

final

---

SPRENDIMAI

| 2020 12 9 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 414/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 9

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 414/19

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2020/2009

2020 m. birželio 22 d.

kuriame pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų pateikiamos geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvados dėl paviršių apdorojimo organiniais tirpikliais, įskaitant medienos ir medienos produktų konservavimą naudojant chemines medžiagas

(pranešta dokumentu Nr. C(2020) 4050)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (1), ypač į jos 13 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvadomis remiamasi nustatant leidimų sąlygas įrenginiams, kuriems taikomas Direktyvos 2010/75/ES II skyrius, ir kompetentingos valdžios institucijos turėtų nustatyti tokias išmetamųjų teršalų ribines vertes, kuriomis būtų užtikrinama, kad įprastinėmis eksploatacijos sąlygomis išmetamas teršalų kiekis neviršytų GPGB išvadose nurodyto su geriausiais prieinamais gamybos būdais siejamo išmetamųjų teršalų kiekio; |
| --- | --- |

(1)

geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvadomis remiamasi nustatant leidimų sąlygas įrenginiams, kuriems taikomas Direktyvos 2010/75/ES II skyrius, ir kompetentingos valdžios institucijos turėtų nustatyti tokias išmetamųjų teršalų ribines vertes, kuriomis būtų užtikrinama, kad įprastinėmis eksploatacijos sąlygomis išmetamas teršalų kiekis neviršytų GPGB išvadose nurodyto su geriausiais prieinamais gamybos būdais siejamo išmetamųjų teršalų kiekio;

| (2) | 2011 m. gegužės 16 d. Komisijos sprendimu (2) įsteigtas valstybių narių, atitinkamų pramonės sektorių ir aplinkos apsaugos srityje veikiančių nevyriausybinių organizacijų atstovų forumas 2019 m. lapkričio 18 d. pateikė Komisijai savo nuomonę apie pasiūlyto GPGB informacinio dokumento dėl paviršių apdorojimo organiniais tirpikliais, įskaitant medienos ir medienos produktų konservavimą naudojant chemines medžiagas, turinį. Ta nuomonė yra viešai prieinama; |
| --- | --- |

(2)

2011 m. gegužės 16 d. Komisijos sprendimu (2) įsteigtas valstybių narių, atitinkamų pramonės sektorių ir aplinkos apsaugos srityje veikiančių nevyriausybinių organizacijų atstovų forumas 2019 m. lapkričio 18 d. pateikė Komisijai savo nuomonę apie pasiūlyto GPGB informacinio dokumento dėl paviršių apdorojimo organiniais tirpikliais, įskaitant medienos ir medienos produktų konservavimą naudojant chemines medžiagas, turinį. Ta nuomonė yra viešai prieinama;

| (3) | svarbiausias to GPGB informacinio dokumento elementas yra šio sprendimo priede išdėstytos GPGB išvados; |
| --- | --- |

(3)

svarbiausias to GPGB informacinio dokumento elementas yra šio sprendimo priede išdėstytos GPGB išvados;

| (4) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2010/75/ES 75 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2010/75/ES 75 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Priimamos priede pateiktos geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvados dėl paviršių apdorojimo organiniais tirpikliais, įskaitant medienos ir medienos produktų konservavimą naudojant chemines medžiagas.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2020 m. birželio 22 d.

Komisijos vardu

Virginijus SINKEVIČIUS

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 334, 2010 12 17, p. 17.

1

(2)  
  2011 m. gegužės 16 d. Komisijos sprendimas, kuriuo pagal Direktyvos 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų 13 straipsnį sukuriamas keitimosi informacija forumas (OL C 146, 2011 5 17, p. 3).

2

---

PRIEDAS

Geriausių prieinamų gamybos būdų (gpgb) išvados dėl paviršių apdorojimo organiniais tirpikliais, įskaitant medienos ir medienos produktų konservavimą naudojant chemines medžiagas

TAIKYMO SRITIS

Šios GPGB išvados skirtos šiai Direktyvos 2010/75/ES I priede nurodytai veiklai:

| 6.7: | naudojant organinius tirpiklius atliekamam medžiagų, daiktų arba gaminių paviršiaus apdorojimui – taurinimui, marginimui, dengimui, riebalų šalinimui, atspariu vandeniui darymui, klijavimui, dažymui, valymui arba impregnavimui, kai organinio tirpiklio suvartojimo pajėgumas didesnis kaip 150 kg per valandą arba didesnis kaip 200 tonų per metus; |
| --- | --- |

6.7:

naudojant organinius tirpiklius atliekamam medžiagų, daiktų arba gaminių paviršiaus apdorojimui – taurinimui, marginimui, dengimui, riebalų šalinimui, atspariu vandeniui darymui, klijavimui, dažymui, valymui arba impregnavimui, kai organinio tirpiklio suvartojimo pajėgumas didesnis kaip 150 kg per valandą arba didesnis kaip 200 tonų per metus;

| 6.10: | medienos ir medienos produktų konservavimui naudojant chemines medžiagas, kai gamybos pajėgumas didesnis nei 75 m3 per dieną, išskyrus vien tik apdorojimą siekiant apsaugoti medieną nuo balanos dėmės; |
| --- | --- |

6.10:

medienos ir medienos produktų konservavimui naudojant chemines medžiagas, kai gamybos pajėgumas didesnis nei 75 m3 per dieną, išskyrus vien tik apdorojimą siekiant apsaugoti medieną nuo balanos dėmės;

| 6.11: | nepriklausomai atliekamam nuotekų, kurioms netaikoma Direktyva 91/271/EEB, valymui, jei pagrindinės teršalų apkrovos šaltinis yra Direktyvos 2010/75/ES I priedo 6.7 arba 6.10 punkte nurodyta veikla. |
| --- | --- |

6.11:

nepriklausomai atliekamam nuotekų, kurioms netaikoma Direktyva 91/271/EEB, valymui, jei pagrindinės teršalų apkrovos šaltinis yra Direktyvos 2010/75/ES I priedo 6.7 arba 6.10 punkte nurodyta veikla.

Šios GPGB išvados taip pat taikomos kombinuotajam įvairios kilmės nuotekų valymui, jei pagrindinės teršalų apkrovos šaltinis yra Direktyvos 2010/75/ES I priedo 6.7 arba 6.10 punkte nurodyta veikla ir jei nuotekų valymui netaikoma Tarybos direktyva 91/271/EEB (1).

Šios GPGB išvados netaikomos:

Medžiagų, daiktų arba gaminių paviršiaus apdorojimui naudojant organinius tirpiklius:

| — | tekstilės gaminių atspariais vandeniui darymui kitu būdu nei padengiant tirpiklio pagrindo ištisine plėvele. Tokiai veiklai gali būti taikomos GPGB išvados tekstilės pramonei (angl. TXT), |
| --- | --- |

—

tekstilės gaminių atspariais vandeniui darymui kitu būdu nei padengiant tirpiklio pagrindo ištisine plėvele. Tokiai veiklai gali būti taikomos GPGB išvados tekstilės pramonei (angl. TXT),

| — | tekstilės gaminių marginimui, glitavimui ir impregnavimui. Tokiai veiklai gali būti taikomos GPGB išvados tekstilės pramonei, |
| --- | --- |

—

tekstilės gaminių marginimui, glitavimui ir impregnavimui. Tokiai veiklai gali būti taikomos GPGB išvados tekstilės pramonei,

| — | medienos pagrindo plokščių laminavimui, |
| --- | --- |

—

medienos pagrindo plokščių laminavimui,

| — | gumos perdirbimui, |
| --- | --- |

—

gumos perdirbimui,

| — | dengimo mišinių, lakų, dažų, rašalo, puslaidininkių, klijų arba vaistinių preparatų gamybai, |
| --- | --- |

—

dengimo mišinių, lakų, dažų, rašalo, puslaidininkių, klijų arba vaistinių preparatų gamybai,

| — | vietoje kurą deginantiems įrenginiams, išskyrus tuos atvejus, kai generuojamos karštos dujos, skirtos tiesioginio sąlyčio kaitinimui, džiovinimui arba kitokiam objektų arba medžiagų apdorojimui. Tokiai veiklai gali būti taikomos GPGB išvados dėl didelių kurą deginančių įrenginių (angl. LCP) arba Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2015/2193/ES (2). |
| --- | --- |

—

vietoje kurą deginantiems įrenginiams, išskyrus tuos atvejus, kai generuojamos karštos dujos, skirtos tiesioginio sąlyčio kaitinimui, džiovinimui arba kitokiam objektų arba medžiagų apdorojimui. Tokiai veiklai gali būti taikomos GPGB išvados dėl didelių kurą deginančių įrenginių (angl. LCP) arba Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2015/2193/ES (2).

Medienos ir medienos produktų konservavimui naudojant chemines medžiagas:

| — | medienos ir medienos produktų cheminiam modifikavimui ir hidrofobizavimui (pvz., naudojant dervas), |
| --- | --- |

—

medienos ir medienos produktų cheminiam modifikavimui ir hidrofobizavimui (pvz., naudojant dervas),

| — | medienos ir medienos produktų apdorojimui siekiant apsaugoti medieną nuo balanos dėmės; |
| --- | --- |

—

medienos ir medienos produktų apdorojimui siekiant apsaugoti medieną nuo balanos dėmės;

| — | medienos ir medienos produktų apdorojimui naudojant amoniaką, |
| --- | --- |

—

medienos ir medienos produktų apdorojimui naudojant amoniaką,

| — | vietoje kurą deginantiems įrenginiams. Tokiai veiklai gali būti taikomos GPGB išvados dėl didelių kurą deginančių įrenginių arba Direktyva 2015/2193/ES. |
| --- | --- |

—

vietoje kurą deginantiems įrenginiams. Tokiai veiklai gali būti taikomos GPGB išvados dėl didelių kurą deginančių įrenginių arba Direktyva 2015/2193/ES.

Kitos GPBG išvados ir informaciniai dokumentai, kurie gali būti aktualūs vykdant veiklą, kuriai taikomos šios GPGB išvados:

| — | ekonominiai klausimai ir poveikis aplinkos terpėms (angl. ECM), |
| --- | --- |

—

ekonominiai klausimai ir poveikis aplinkos terpėms (angl. ECM),

| — | iš saugyklų išmetami teršalai (angl. EFS), |
| --- | --- |

—

iš saugyklų išmetami teršalai (angl. EFS),

| — | energijos vartojimo efektyvumas (angl. ENE), |
| --- | --- |

—

energijos vartojimo efektyvumas (angl. ENE),

| — | atliekų apdorojimas (angl. WT), |
| --- | --- |

—

atliekų apdorojimas (angl. WT),

| — | dideli kurą deginantys įrenginiai (angl. LCP), |
| --- | --- |

—

dideli kurą deginantys įrenginiai (angl. LCP),

| — | metalų ir plastikų paviršių apdorojimas (angl. STM), |
| --- | --- |

—

metalų ir plastikų paviršių apdorojimas (angl. STM),

| — | iš įrenginių, kuriems taikoma Direktyva dėl pramoninių išmetamų teršalų (toliau – PITD), į orą išmetamų teršalų ir į vandenį išleidžiamų teršalų stebėsena (angl. ROM). |
| --- | --- |

—

iš įrenginių, kuriems taikoma Direktyva dėl pramoninių išmetamų teršalų (toliau – PITD), į orą išmetamų teršalų ir į vandenį išleidžiamų teršalų stebėsena (angl. ROM).

APIBRĖŽTYS

Šiose GPGB išvadose vartojamų terminų apibrėžtys:

| Bendrieji terminai |
| --- |
| Vartojamas terminas | Apibrėžtis |
| Bazinė danga | Dažai, kuriais padengus pagrindą suteikiama spalva ir efektas (pvz., metališkumo, perlamutro). |
| Išleidimas partijomis | Tam tikro apriboto vandens kiekio išleidimas. |
| Skaidrioji danga | Dengimo medžiaga, kuria padengus pagrindą susidaro kieta permatoma plėvelė, pasižyminti apsauginėmis, dekoratyvinėmis arba specialiomis techninėmis savybėmis. |
| Kombinuotoji linija | Karštojo galvanizavimo ir ritininių metalo juostų dengimo derinimas toje pačioje perdirbimo linijoje. |
| Nuolatinis matavimas | Matavimas vietoje stacionariai sumontuota automatine matavimo sistema, skirta nuolatinei išmetamųjų teršalų stebėsenai pagal standartą EN 14181. |
| Tiesioginis išleidimas | Išleidimas į nuotekų priimtuvą, nuotekų toliau nebeapdorojant. |
| Išmetamųjų teršalų faktoriai | Koeficientai, iš kurių galima padauginti žinomus duomenis, kaip antai duomenis apie įrenginį ir (arba) procesą arba našumo duomenis, ir taip įvertinti išmetamųjų teršalų kiekį. |
| Esamas įrenginys | Įrenginys, kuris nėra naujas įrenginys. |
| Neorganizuotai išmetami teršalai | Neorganizuotai išmetami teršalai, kaip apibrėžta Direktyvos 2010/75/ES 57 straipsnio 3 dalyje. |
| B arba C rūšies kreozotas | Kreozoto rūšys, kurių specifikacijos pateiktos standarte EN 13991. |
| Netiesioginis išleidimas | Išleidimas, kuris nėra tiesioginis išleidimas. |
| Esminis įrenginio modernizavimas | Didelis įrenginio konstrukcijos arba jame naudojamos technologijos pakeitimas, iš esmės pritaikant arba pakeičiant technologiją ir (arba) taršos mažinimo būdą (-us) ir susijusią įrangą |
| Naujas įrenginys | Įrenginys, kurį pirmą kartą įrengimo vietoje leista eksploatuoti paskelbus šias GPGB išvadas, arba po šių GPGB išvadų paskelbimo visiškai pakeistas įrenginys. |
| Išeinančios dujos | Proceso metu tam tikroje įrangos dalyje arba srityje išsiskiriančios dujos, kurios nukreipiamos, kad būtų apdorotos, arba per kaminą išleidžiamos tiesiai į orą. |
| Organinis junginys | Organinis junginys, kaip apibrėžta Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 44 punkte. |
| Organinis tirpiklis | Organinis tirpiklis, kaip apibrėžta Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 46 punkte. |
| Įrenginys | Visos įrenginio dalys, kuriose vykdoma Direktyvos 2010/75/ES I priedo 6.7 arba 6.10 punkte nurodyta veikla ir bet kokia kita tiesiogiai susijusi veikla, turinti poveikio vartojimui ir (arba) išmetamųjų teršalų kiekiui.
  Įrenginiai gali būti nauji arba esami. |
| Gruntas | Dažai, sukurti taip, kad ant paruošto paviršiaus tepamas jų sluoksnis užtikrintų gerą sukibimą, apsaugotų visus po juo esančius sluoksnius ir užpildytų paviršiaus nelygumus. |
| Sektorius | Bet kokia paviršių apdorojimo veikla, sudaranti dalį Direktyvos 2010/75/ES I priedo 6.7 punkte nurodytos veiklos ir nurodyta šių GPGB išvadų 1 skirsnyje. |
| Jautrus receptorius | Specialios apsaugos reikalaujanti vieta, kaip antai:






  — | gyvenamosios vietovės, |

Bendrieji terminai

Vartojamas terminas

Apibrėžtis

Bazinė danga

Dažai, kuriais padengus pagrindą suteikiama spalva ir efektas (pvz., metališkumo, perlamutro).

Išleidimas partijomis

Tam tikro apriboto vandens kiekio išleidimas.

Skaidrioji danga

Dengimo medžiaga, kuria padengus pagrindą susidaro kieta permatoma plėvelė, pasižyminti apsauginėmis, dekoratyvinėmis arba specialiomis techninėmis savybėmis.

Kombinuotoji linija

Karštojo galvanizavimo ir ritininių metalo juostų dengimo derinimas toje pačioje perdirbimo linijoje.

Nuolatinis matavimas

Matavimas vietoje stacionariai sumontuota automatine matavimo sistema, skirta nuolatinei išmetamųjų teršalų stebėsenai pagal standartą EN 14181.

Tiesioginis išleidimas

Išleidimas į nuotekų priimtuvą, nuotekų toliau nebeapdorojant.

Išmetamųjų teršalų faktoriai

Koeficientai, iš kurių galima padauginti žinomus duomenis, kaip antai duomenis apie įrenginį ir (arba) procesą arba našumo duomenis, ir taip įvertinti išmetamųjų teršalų kiekį.

Esamas įrenginys

Įrenginys, kuris nėra naujas įrenginys.

Neorganizuotai išmetami teršalai

Neorganizuotai išmetami teršalai, kaip apibrėžta Direktyvos 2010/75/ES 57 straipsnio 3 dalyje.

B arba C rūšies kreozotas

Kreozoto rūšys, kurių specifikacijos pateiktos standarte EN 13991.

Netiesioginis išleidimas

Išleidimas, kuris nėra tiesioginis išleidimas.

Esminis įrenginio modernizavimas

Didelis įrenginio konstrukcijos arba jame naudojamos technologijos pakeitimas, iš esmės pritaikant arba pakeičiant technologiją ir (arba) taršos mažinimo būdą (-us) ir susijusią įrangą

Naujas įrenginys

Įrenginys, kurį pirmą kartą įrengimo vietoje leista eksploatuoti paskelbus šias GPGB išvadas, arba po šių GPGB išvadų paskelbimo visiškai pakeistas įrenginys.

Išeinančios dujos

Proceso metu tam tikroje įrangos dalyje arba srityje išsiskiriančios dujos, kurios nukreipiamos, kad būtų apdorotos, arba per kaminą išleidžiamos tiesiai į orą.

Organinis junginys

Organinis junginys, kaip apibrėžta Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 44 punkte.

Organinis tirpiklis

Organinis tirpiklis, kaip apibrėžta Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 46 punkte.

Įrenginys

Visos įrenginio dalys, kuriose vykdoma Direktyvos 2010/75/ES I priedo 6.7 arba 6.10 punkte nurodyta veikla ir bet kokia kita tiesiogiai susijusi veikla, turinti poveikio vartojimui ir (arba) išmetamųjų teršalų kiekiui.

Įrenginiai gali būti nauji arba esami.

Gruntas

Dažai, sukurti taip, kad ant paruošto paviršiaus tepamas jų sluoksnis užtikrintų gerą sukibimą, apsaugotų visus po juo esančius sluoksnius ir užpildytų paviršiaus nelygumus.

Sektorius

Bet kokia paviršių apdorojimo veikla, sudaranti dalį Direktyvos 2010/75/ES I priedo 6.7 punkte nurodytos veiklos ir nurodyta šių GPGB išvadų 1 skirsnyje.

Jautrus receptorius

Specialios apsaugos reikalaujanti vieta, kaip antai:

—

gyvenamosios vietovės,

| — | vietovės, kuriose vykdoma žmogaus veikla (pvz., greta esančios darbo vietos, mokyklos, dienos centrai, poilsiavietės, ligoninės ar slaugos namai). |
| --- | --- |

—

vietovės, kuriose vykdoma žmogaus veikla (pvz., greta esančios darbo vietos, mokyklos, dienos centrai, poilsiavietės, ligoninės ar slaugos namai).

Kietųjų medžiagų masės sąnaudos

Bendroji kietųjų medžiagų masė, kaip apibrėžta Direktyvos 2010/75/ES VII priedo 5 dalies 3 punkto a papunkčio i papunktyje.

Tirpiklis

Tirpikliu vadinamas organinis tirpiklis.

Tirpiklio sąnaudos

Bendrasis sunaudotas organinių tirpiklių kiekis, kaip apibrėžta Direktyvos 2010/75/ES VII priedo 7 dalies 3 punkto b papunktyje.

Tirpiklio pagrindo

Dažų, rašalo ar kitos dengimo medžiagos rūšis, kurios nešiklis yra tirpiklis (-iai). Medienos ir medienos produktų konservavimo atveju šiuo terminu įvardijama apdorojimo cheminių medžiagų rūšis.

Tirpiklio pagrindo mišinys

Tirpiklio pagrindo danga, kurios vienas iš dengiamųjų sluoksnių yra vandens pagrindo.

Tirpiklių masės balansas

Masės balansas, ne rečiau kaip kartą per metus nustatomas pagal Direktyvos 2010/75/ES VII priedo 7 dalį.

Paviršinės nuotekos

Žeme arba nepralaidžiais paviršiais, tokiais kaip gatvių grindiniai, sandėliavimo zonos, stogai ir pan., tekantis ir į žemę nesusigeriantis vanduo.

Bendrasis išmetamųjų teršalų kiekis

Neorganizuotai ir organizuotai išmetamų teršalų kiekių suma, kaip apibrėžta Direktyvos 2010/75/ES 57 straipsnio 4 dalyje.

Apdorojimo cheminės medžiagos

Cheminės medžiagos, naudojamos medienos ir medienos produktų konservavimui, kaip antai biocidai, atspariu vandeniui darymo cheminės medžiagos (pvz., alyvos, emulsijos) ir antipirenai. Prie jų priskiriami ir aktyviųjų medžiagų nešikliai (pvz., vanduo, tirpiklis).

Galiojantis valandos ir (arba) pusvalandžio vidurkis

Valandos ir (arba) pusvalandžio vidurkis laikomas galiojančiu, jei nebuvo atliekama techninė automatinės matavimo sistemos priežiūra ir nebuvo jokių gedimų.

Išmetamosios dujos

Direktyvos 2010/75/ES 57 straipsnio 2 punkte apibrėžtos išmetamosios dujos.

Vandens pagrindo

Dažų, rašalo ar kitos dengimo medžiagos rūšis, kurioje visas tirpiklis arba jo dalis pakeičiama vandeniu. Medienos ir medienos produktų konservavimo atveju šiuo terminu įvardijama apdorojimo cheminių medžiagų rūšis.

Medienos konservavimas

Veikla, kuria siekiama apsaugoti medieną ir medienos produktus nuo žalingo grybų, bakterijų, vabzdžių, vandens, orų ar ugnies poveikio, užtikrinti ilgalaikį struktūrinio vientisumo užkonservavimą ir padidinti medienos ir medienos produktų atsparumą.

| Teršalai ir parametrai |
| --- |
| Vartojamas terminas | Apibrėžtis |
| AOH | Kaip Cl kiekis išreikštų adsorbuojamųjų organinių halogenų, apimančių adsorbuojamąjį organinį chlorą, bromą ir jodą, kiekis. |
| CO | Anglies monoksidas. |
| ChDS | Cheminis deguonies suvartojimas. Deguonies kiekis, kurio reikia, kad naudojant dichromatą organinė medžiaga visiškai chemiškai oksiduotųsi į anglies dioksidą. ChDS yra organinių junginių masės koncentracijos rodiklis. |
| Chromo kiekis (Cr) | Kaip Cr kiekis išreikštas chromo, apimančio visus neorganinius ir organinius ištirpusius arba į daleles susijungusius chromo junginius, kiekis. |
| DMF | N,N-dimetilformamidas. |
| Dulkės | Bendras (ore skendinčių) kietųjų dalelių kiekis. |
| F– | Fluoridas. |
| Šešiavalenčio chromo kiekis (Cr(VI)) | Kaip Cr(VI) kiekis išreikštas šešiavalenčio chromo, apimančio visus chromo junginius (ištirpusius arba susijungusius į daleles), kuriuose chromo oksidacijos laipsnis yra +6 , kiekis. |
| HOI | Angliavandenilinis rodiklis. Bendras junginių, kuriuos galima ekstrahuoti angliavandeniliniu tirpikliu (įskaitant ilgagrandžius arba šakotuosius alifatinius, aliciklinius, aromatinius angliavandenilius arba aromatinius angliavandenilius su alkilų pakaitais), kiekis. |
| IPA | Izopropilo alkoholis: propan-2-olis (taip pat vadinamas izopropanoliu). |
| Nikelio kiekis (Ni) | Kaip Ni kiekis išreikštas nikelio, apimančio visus neorganinius ir organinius ištirpusius arba į daleles susijungusius nikelio junginius, kiekis. |
| NOX | Suminis azoto monoksido (NO) ir azoto dioksido (NO2) kiekis, išreikštas kaip NO2 kiekis. |
| PAA | Policikliniai aromatiniai angliavandeniliai. |
| BOA | Bendrasis organinės anglies kiekis, išreikštas kaip C kiekis (vandenyje). |
| BLOA | Bendrasis lakiosios organinės anglies kiekis, išreikštas kaip C kiekis (ore). |
| BSM | Bendrasis skendinčių medžiagų kiekis. Visų skendinčių kietųjų medžiagų masės koncentracija (vandenyje), išmatuota filtruojant per stiklo pluošto filtrus ir gravimetrijos būdu. |
| LOJ | Lakusis organinis junginys, kaip apibrėžta Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 45 punkte. |
| Cinko kiekis (Zn) | Kaip Zn kiekis išreikštas cinko, apimančio visus neorganinius ir organinius ištirpusius arba į daleles susijungusius cinko junginius, kiekis. |

Teršalai ir parametrai

Vartojamas terminas

Apibrėžtis

AOH

Kaip Cl kiekis išreikštų adsorbuojamųjų organinių halogenų, apimančių adsorbuojamąjį organinį chlorą, bromą ir jodą, kiekis.

CO

Anglies monoksidas.

ChDS

Cheminis deguonies suvartojimas. Deguonies kiekis, kurio reikia, kad naudojant dichromatą organinė medžiaga visiškai chemiškai oksiduotųsi į anglies dioksidą. ChDS yra organinių junginių masės koncentracijos rodiklis.

Chromo kiekis (Cr)

Kaip Cr kiekis išreikštas chromo, apimančio visus neorganinius ir organinius ištirpusius arba į daleles susijungusius chromo junginius, kiekis.

DMF

N,N-dimetilformamidas.

Dulkės

Bendras (ore skendinčių) kietųjų dalelių kiekis.

F–

Fluoridas.

Šešiavalenčio chromo kiekis (Cr(VI))

Kaip Cr(VI) kiekis išreikštas šešiavalenčio chromo, apimančio visus chromo junginius (ištirpusius arba susijungusius į daleles), kuriuose chromo oksidacijos laipsnis yra +6 , kiekis.

HOI

Angliavandenilinis rodiklis. Bendras junginių, kuriuos galima ekstrahuoti angliavandeniliniu tirpikliu (įskaitant ilgagrandžius arba šakotuosius alifatinius, aliciklinius, aromatinius angliavandenilius arba aromatinius angliavandenilius su alkilų pakaitais), kiekis.

IPA

Izopropilo alkoholis: propan-2-olis (taip pat vadinamas izopropanoliu).

Nikelio kiekis (Ni)

Kaip Ni kiekis išreikštas nikelio, apimančio visus neorganinius ir organinius ištirpusius arba į daleles susijungusius nikelio junginius, kiekis.

NOX

Suminis azoto monoksido (NO) ir azoto dioksido (NO2) kiekis, išreikštas kaip NO2 kiekis.

PAA

Policikliniai aromatiniai angliavandeniliai.

BOA

Bendrasis organinės anglies kiekis, išreikštas kaip C kiekis (vandenyje).

BLOA

Bendrasis lakiosios organinės anglies kiekis, išreikštas kaip C kiekis (ore).

BSM

Bendrasis skendinčių medžiagų kiekis. Visų skendinčių kietųjų medžiagų masės koncentracija (vandenyje), išmatuota filtruojant per stiklo pluošto filtrus ir gravimetrijos būdu.

LOJ

Lakusis organinis junginys, kaip apibrėžta Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 45 punkte.

Cinko kiekis (Zn)

Kaip Zn kiekis išreikštas cinko, apimančio visus neorganinius ir organinius ištirpusius arba į daleles susijungusius cinko junginius, kiekis.

SANTRUMPOS

Šiose GPGB išvadose vartojamos santrumpos:

| Santrumpa | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| BPR | Biocidinių produktų reglamentas (2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo, OL L 167, 2012 6 27, p. 1). |
| DWI | Pagaminta tempimo ir sienelių lyginimo būdu (tam tikros rūšies skardinių gamybos būdas, taikomas metalinių pakuočių pramonėje). |
| AVS | Aplinkosaugos vadybos sistema. |
| PITD | Pramoninių išmetamų teršalų direktyva (2010/75/ES). |
| IR | Infraraudonoji spinduliuotė. |
| ASR | Apatinė sprogumo riba – žemiausia dujų arba garų koncentracija (procentais) ore, galinti sukelti ugnies pliūpsnį, jei šalia yra uždegimo šaltinis. Koncentracija, nesiekianti apatinės sprogumo ribos, yra per maža, kad sukeltų ugnį. Tokia koncentracija dar vadinama apatine degumo riba (ADR). |
| NES | Neįprastos eksploatacijos sąlygos. |
| PAOT | Paviršių apdorojimas organiniais tirpikliais. |
| UV | Ultravioletinė spinduliuotė. |
| MKChM | Medienos ir medienos produktų konservavimas naudojant chemines medžiagas. |

Santrumpa

Apibrėžtis

BPR

Biocidinių produktų reglamentas (2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo, OL L 167, 2012 6 27, p. 1).

DWI

Pagaminta tempimo ir sienelių lyginimo būdu (tam tikros rūšies skardinių gamybos būdas, taikomas metalinių pakuočių pramonėje).

AVS

Aplinkosaugos vadybos sistema.

PITD

Pramoninių išmetamų teršalų direktyva (2010/75/ES).

IR

Infraraudonoji spinduliuotė.

ASR

Apatinė sprogumo riba – žemiausia dujų arba garų koncentracija (procentais) ore, galinti sukelti ugnies pliūpsnį, jei šalia yra uždegimo šaltinis. Koncentracija, nesiekianti apatinės sprogumo ribos, yra per maža, kad sukeltų ugnį. Tokia koncentracija dar vadinama apatine degumo riba (ADR).

NES

Neįprastos eksploatacijos sąlygos.

PAOT

Paviršių apdorojimas organiniais tirpikliais.

UV

Ultravioletinė spinduliuotė.

MKChM

Medienos ir medienos produktų konservavimas naudojant chemines medžiagas.

BENDROSIOS PASTABOS

Geriausi prieinami gamybos būdai

Šiose GPGB išvadose nurodyti ir apibūdinti gamybos būdai nėra nei privalomi, nei išsamūs. Galima taikyti kitus gamybos būdus, kuriais užtikrinamas bent lygiavertis aplinkos apsaugos lygis.

Jeigu nenurodyta kitaip, šios GPGB išvados taikomos visuotinai.

Su geriausiais prieinamasis gamybos būdais siejami išmetamųjų teršalų kiekiai

Su GPGB siejami bendri ir neorganizuotai išmetamų LOJ kiekiai

Su geriausiais prieinamais gamybos būdais siejami bendri išmetamų LOJ kiekiai šiose GPGB išvadose nurodomi:

| — | kaip savitasis teršalų kiekis, apskaičiuotas kaip metinis vidurkis, bendrąjį išmetamų LOJ kiekį (apskaičiuotą pagal tirpiklių masės balansą) padalijus iš konkretaus sektoriaus gamybos sąnaudų (arba našumo) parametro, arba |
| --- | --- |

—

kaip savitasis teršalų kiekis, apskaičiuotas kaip metinis vidurkis, bendrąjį išmetamų LOJ kiekį (apskaičiuotą pagal tirpiklių masės balansą) padalijus iš konkretaus sektoriaus gamybos sąnaudų (arba našumo) parametro, arba

| — | kaip procentinė tirpiklio sąnaudų dalis, apskaičiuota kaip metinis vidurkis pagal Direktyvos 2010/75/ES VII priedo 7 dalies 3 punkto b papunkčio i papunktį. |
| --- | --- |

—

kaip procentinė tirpiklio sąnaudų dalis, apskaičiuota kaip metinis vidurkis pagal Direktyvos 2010/75/ES VII priedo 7 dalies 3 punkto b papunkčio i papunktį.

Su geriausiais prieinamais gamybos būdais siejami neorganizuotai išmetamų LOJ kiekiai šiose GPGB išvadose nurodomi kaip procentinė tirpiklio sąnaudų dalis, apskaičiuota kaip metinis vidurkis pagal Direktyvos 2010/75/ES VII priedo 7 dalies 3 punkto b papunkčio i papunktį.

Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai ir orientaciniai organizuotai išmetamų teršalų kiekiai

Šiose GPGB išvadose nurodyti su geriausiais prieinamais gamybos būdais siejami išmetamųjų teršalų kiekiai ir orientaciniai organizuotai išmetamų teršalų kiekiai reiškia koncentraciją, išreikštą išmestos medžiagos mase išmetamųjų dujų tūrio vienete norminėmis sąlygomis (sausosios dujos esant 273,15 K temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui), nekoreguotą pagal sudėtyje esantį deguonį ir išreikštą mg/Nm3.

Nustatant su GPGB siejamų išmetamųjų teršalų kiekių ir orientacinių organizuotai išmetamų teršalų kiekių vidurkinimo laikotarpius, taikomos toliau pateiktos apibrėžtys.

| Matavimo tipas | Vidurkinimo laikotarpis | Apibrėžtis |
| --- | --- | --- |
| Nuolatinis | Paros vidurkis | Vienos paros laikotarpio vidurkis, gautas iš tinkamų valandos arba pusvalandžio vidurkių. |
| Periodinis | Ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis | Bent trijų vienas po kito atliktų matavimų, kurių kiekvienas yra bent 30 minučių trukmės, vidutinė vertė  (3). |

Matavimo tipas

Vidurkinimo laikotarpis

Apibrėžtis

Nuolatinis

Paros vidurkis

Vienos paros laikotarpio vidurkis, gautas iš tinkamų valandos arba pusvalandžio vidurkių.

Periodinis

Ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis

Bent trijų vienas po kito atliktų matavimų, kurių kiekvienas yra bent 30 minučių trukmės, vidutinė vertė  (3).

Su GPGB siejami į vandenį išleidžiamų teršalų kiekiai

Šiose GPGB išvadose nurodyti su geriausiais prieinamais gamybos būdais siejami į vandenį išleidžiamų teršalų kiekiai reiškia koncentraciją (išmestų medžiagų masę vandens tūrio vienete), išreikštą mg/l.

Su GPGB siejamų išmetamųjų teršalų kiekių vidurkinimo laikotarpiai reiškia vieną iš šių dviejų:

| — | jei nuotekos išleidžiamos nuolat – paros vidurkius, t. y. srautui proporcingų sudėtinių ėminių 24 valandų vidutines vertes, |
| --- | --- |

—

jei nuotekos išleidžiamos nuolat – paros vidurkius, t. y. srautui proporcingų sudėtinių ėminių 24 valandų vidutines vertes,

| — | jei nuotekos išleidžiamos partijomis, išleidimo laikotarpio vidutines vertes, nustatomas imant proporcinius sudėtinius ėminius. |
| --- | --- |

—

jei nuotekos išleidžiamos partijomis, išleidimo laikotarpio vidutines vertes, nustatomas imant proporcinius sudėtinius ėminius.

Jei įrodyta, kad srautas yra pakankamai stabilus, gali būti naudojami sudėtiniai lygiatarpiai ėminiai. Jei ištekančios nuotekos yra tinkamai sumaišytos ir homogeniškos, gali būti imami ir akimirkiniai ėminiai. Jei matuojamo parametro atžvilgiu ėminys yra nestabilus, imami akimirkiniai ėminiai. Visi su GPGB siejami į vandenį išleidžiamų teršalų kiekiai taikomi teršalų išleidimo iš įrenginio vietoje.

Kiti aplinkosauginio veiksmingumo lygiai

Su GPGB siejami savitieji energijos suvartojimo (energijos vartojimo efektyvumo) lygiai (su GPGB siejami aplinkosauginio veiksmingumo lygiai)

Aplinkosauginio veiksmingumo lygiai, susiję su savituoju energijos suvartojimu, nurodomi kaip metiniai vidurkiai ir apskaičiuojami pagal šią formulę:

Image 1

čia:

| energijos suvartojimas | : | visas įrenginio sunaudotas šilumos (pagamintos pirminių energijos šaltinių) ir elektros energijos kiekis, kaip apibrėžta efektyvaus energijos vartojimo plane (žr. 19 GPGB a punktą), išreikštas MWh/m.; |
| --- | --- | --- |
| veiklos lygis | : | visas įrenginio apdorotų produktų kiekis arba įrenginio našumas, išreikštas atitinkamu matavimo vienetu, priklausančiu nuo konkretaus sektoriaus (pvz., kg/metus, m2/metus, per metus padengtų transporto priemonių skaičius). |

energijos suvartojimas

:

visas įrenginio sunaudotas šilumos (pagamintos pirminių energijos šaltinių) ir elektros energijos kiekis, kaip apibrėžta efektyvaus energijos vartojimo plane (žr. 19 GPGB a punktą), išreikštas MWh/m.;

veiklos lygis

:

visas įrenginio apdorotų produktų kiekis arba įrenginio našumas, išreikštas atitinkamu matavimo vienetu, priklausančiu nuo konkretaus sektoriaus (pvz., kg/metus, m2/metus, per metus padengtų transporto priemonių skaičius).

Su GPGB siejami savitieji vandens suvartojimo lygiai (su GPGB siejami aplinkosauginio veiksmingumo lygiai)

Aplinkosauginio veiksmingumo lygiai, susiję su savituoju vandens suvartojimu, nurodomi kaip metiniai vidurkiai ir apskaičiuojami pagal šią formulę:

Image 2

čia:

| vandens suvartojimas | : | visas vandens kiekis, suvartotas įrenginyje vykdant veiklą, išskyrus grąžintą ir pakartotinai panaudotą vandenį bei aušinamąjį vandenį, naudojamą tiesiasrovėse aušinimo sistemose, taip pat buitinės paskirties vandenį, išreikštas l/metus arba m3/metus; |
| --- | --- | --- |
| veiklos lygis | : | visas įrenginio apdorotų produktų kiekis arba įrenginio našumas, išreikštas atitinkamu matavimo vienetu, priklausančiu nuo konkretaus sektoriaus (pvz., per metus padengtas ritininių juostų plotas (m2), per metus padengtų transporto priemonių skaičius, skardinių skaičius per metus (tūkst. vnt.). |

vandens suvartojimas

:

visas vandens kiekis, suvartotas įrenginyje vykdant veiklą, išskyrus grąžintą ir pakartotinai panaudotą vandenį bei aušinamąjį vandenį, naudojamą tiesiasrovėse aušinimo sistemose, taip pat buitinės paskirties vandenį, išreikštas l/metus arba m3/metus;

veiklos lygis

:

visas įrenginio apdorotų produktų kiekis arba įrenginio našumas, išreikštas atitinkamu matavimo vienetu, priklausančiu nuo konkretaus sektoriaus (pvz., per metus padengtas ritininių juostų plotas (m2), per metus padengtų transporto priemonių skaičius, skardinių skaičius per metus (tūkst. vnt.).

Orientaciniai kiekiai, susiję su savituoju už įrenginio vietos ribų perkeltu atliekų kiekiu

Orientaciniai kiekiai, susiję su savituoju už įrenginio vietos ribų perkeltu atliekų kiekiu, nurodomi kaip metiniai vidurkiai ir apskaičiuojami pagal šią formulę:

Image 3

čia:

| už įrenginio vietos ribų perkeltas atliekų kiekis | : | visas iš įrenginio už jo vietos ribų perkeltas atliekų kiekis, išreikštas kg/metus; |
| --- | --- | --- |
| veiklos lygis | : | visas įrenginio apdorotų produktų kiekis arba įrenginio našumas, išreikštas per metus padengtų transporto priemonių skaičiumi. |

už įrenginio vietos ribų perkeltas atliekų kiekis

:

visas iš įrenginio už jo vietos ribų perkeltas atliekų kiekis, išreikštas kg/metus;

veiklos lygis

:

visas įrenginio apdorotų produktų kiekis arba įrenginio našumas, išreikštas per metus padengtų transporto priemonių skaičiumi.

1.   GPGB IŠVADOS DĖL PAVIRŠIŲ APDOROJIMO NAUDOJANT ORGANINIUS TIRPIKLIUS

1.1.   Bendrosios GPGB išvados

1.1.1.   Aplinkosaugos vadybos sistemos

1 GPGB.   Siekiant pagerinti bendrą aplinkosauginį veiksmingumą, GPGB yra parengti ir įgyvendinti aplinkosaugos vadybos sistemą (AVS), kuria būtų užtikrinami visi šie dalykai:

| i. | vadovybės, įskaitant aukščiausiąją vadovybę, įsipareigojimas įgyvendinti veiksmingą AVS, vadovavimas jos įgyvendinimui ir atsakomybė už jos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

i.

vadovybės, įskaitant aukščiausiąją vadovybę, įsipareigojimas įgyvendinti veiksmingą AVS, vadovavimas jos įgyvendinimui ir atsakomybė už jos įgyvendinimą;

| ii. | analizė, apimanti organizacijos veiklos aplinkybių nustatymą, suinteresuotųjų šalių poreikių ir lūkesčių išsiaiškinimą, įrenginio savybių, dėl kurių gali kilti rizika aplinkai (arba žmonių sveikatai), ir taikytinų teisinių reikalavimų, susijusių su aplinka, nustatymą; |
| --- | --- |

ii.

analizė, apimanti organizacijos veiklos aplinkybių nustatymą, suinteresuotųjų šalių poreikių ir lūkesčių išsiaiškinimą, įrenginio savybių, dėl kurių gali kilti rizika aplinkai (arba žmonių sveikatai), ir taikytinų teisinių reikalavimų, susijusių su aplinka, nustatymą;

| iii. | aplinkosaugos politikos, apimančios nuolatinį įrenginio aplinkosauginio veiksmingumo gerinimą, parengimas; |
| --- | --- |

iii.

aplinkosaugos politikos, apimančios nuolatinį įrenginio aplinkosauginio veiksmingumo gerinimą, parengimas;

| iv. | tikslų ir veiklos rodiklių, susijusių su reikšmingais aplinkosaugos aspektais, įskaitant atitikties taikomiems teisiniams reikalavimams užtikrinimą, nustatymas; |
| --- | --- |

iv.

tikslų ir veiklos rodiklių, susijusių su reikšmingais aplinkosaugos aspektais, įskaitant atitikties taikomiems teisiniams reikalavimams užtikrinimą, nustatymas;

| v. | procedūrų ir veiksmų (įskaitant, jei reikia, taisomuosius ir prevencinius veiksmus), būtinų tam, kad būtų pasiekti aplinkosaugos tikslai ir išvengta rizikos aplinkai, planavimas ir įgyvendinimas; |
| --- | --- |

v.

procedūrų ir veiksmų (įskaitant, jei reikia, taisomuosius ir prevencinius veiksmus), būtinų tam, kad būtų pasiekti aplinkosaugos tikslai ir išvengta rizikos aplinkai, planavimas ir įgyvendinimas;

| vi. | su aplinkosaugos aspektais ir tikslais susijusių struktūrų, funkcijų ir atsakomybės nustatymas ir reikiamų finansinių bei žmogiškųjų išteklių parūpinimas; |
| --- | --- |

vi.

su aplinkosaugos aspektais ir tikslais susijusių struktūrų, funkcijų ir atsakomybės nustatymas ir reikiamų finansinių bei žmogiškųjų išteklių parūpinimas;

| vii. | būtinos darbuotojų, kurių darbas gali turėti įtakos įrenginio aplinkosauginiam veiksmingumui, kompetencijos ir informuotumo užtikrinimas (pvz., teikiant informaciją, rengiant mokymus); |
| --- | --- |

vii.

būtinos darbuotojų, kurių darbas gali turėti įtakos įrenginio aplinkosauginiam veiksmingumui, kompetencijos ir informuotumo užtikrinimas (pvz., teikiant informaciją, rengiant mokymus);

| viii. | vidaus ir išorės komunikacija; |
| --- | --- |

viii.

vidaus ir išorės komunikacija;

| ix. | darbuotojų dalyvavimo užtikrinant gerą aplinkosaugos vadybos praktiką skatinimas; |
| --- | --- |

ix.

darbuotojų dalyvavimo užtikrinant gerą aplinkosaugos vadybos praktiką skatinimas;

| x. | valdymo vadovų ir rašytinių procedūrų, skirtų reikšmingą poveikį aplinkai darančiai veiklai valdyti, ir reikiamos apskaitos nustatymas ir tvarkymas; |
| --- | --- |

x.

valdymo vadovų ir rašytinių procedūrų, skirtų reikšmingą poveikį aplinkai darančiai veiklai valdyti, ir reikiamos apskaitos nustatymas ir tvarkymas;

| xi. | veiksmingas veiklos planavimas ir procesų kontrolė; |
| --- | --- |

xi.

veiksmingas veiklos planavimas ir procesų kontrolė;

| xii. | tinkamų techninės priežiūros programų įgyvendinimas; |
| --- | --- |

xii.

tinkamų techninės priežiūros programų įgyvendinimas;

| xiii. | avarinė parengtis ir reagavimo veiksmų protokolai, įskaitant susijusius su neigiamo nepaprastųjų padėčių poveikio (aplinkai) prevencija ir (arba) mažinimu; |
| --- | --- |

xiii.

avarinė parengtis ir reagavimo veiksmų protokolai, įskaitant susijusius su neigiamo nepaprastųjų padėčių poveikio (aplinkai) prevencija ir (arba) mažinimu;

| xiv. | projektuojamo naujo arba rekonstruojamo seno įrenginio arba jo dalies aplinkosauginių aspektų vertinimas visą to įrenginio arba jo dalies eksploatavimo laikotarpį, įskaitant statybą, techninę priežiūrą, eksploatavimą ir eksploatavimo nutraukimą; |
| --- | --- |

xiv.

projektuojamo naujo arba rekonstruojamo seno įrenginio arba jo dalies aplinkosauginių aspektų vertinimas visą to įrenginio arba jo dalies eksploatavimo laikotarpį, įskaitant statybą, techninę priežiūrą, eksploatavimą ir eksploatavimo nutraukimą;

| xv. | stebėsenos ir matavimo programos įgyvendinimas; prireikus informaciją galima rasti informaciniame pranešime apie PITD įrenginių į orą išmetamų teršalų ir į vandenį išleidžiamų teršalų stebėseną; |
| --- | --- |

xv.

stebėsenos ir matavimo programos įgyvendinimas; prireikus informaciją galima rasti informaciniame pranešime apie PITD įrenginių į orą išmetamų teršalų ir į vandenį išleidžiamų teršalų stebėseną;

| xvi. | reguliarus lyginamosios sektorių analizės taikymas; |
| --- | --- |

xvi.

reguliarus lyginamosios sektorių analizės taikymas;

| xvii. | periodinis nepriklausomas (jeigu įmanoma) vidaus auditas ir periodinis išorės auditas, kuriuo siekiama įvertinti aplinkosauginį veiksmingumą ir nustatyti, ar AVS atitinka numatytas priemones ir ar ji tinkamai įgyvendinama ir prižiūrima; |
| --- | --- |

xvii.

periodinis nepriklausomas (jeigu įmanoma) vidaus auditas ir periodinis išorės auditas, kuriuo siekiama įvertinti aplinkosauginį veiksmingumą ir nustatyti, ar AVS atitinka numatytas priemones ir ar ji tinkamai įgyvendinama ir prižiūrima;

| xviii. | neatitikčių priežasčių vertinimas, taisomųjų veiksmų įgyvendinimas šalinant neatitiktis, taisomųjų veiksmų veiksmingumo peržiūra ir nustatymas, ar nėra arba negali atsirasti panašių neatitikčių; |
| --- | --- |

xviii.

neatitikčių priežasčių vertinimas, taisomųjų veiksmų įgyvendinimas šalinant neatitiktis, taisomųjų veiksmų veiksmingumo peržiūra ir nustatymas, ar nėra arba negali atsirasti panašių neatitikčių;

| xix. | aukščiausiosios vadovybės periodiškai atliekama AVS ir jos nuolatinio tinkamumo, pakankamumo ir veiksmingumo peržiūra; |
| --- | --- |

xix.

aukščiausiosios vadovybės periodiškai atliekama AVS ir jos nuolatinio tinkamumo, pakankamumo ir veiksmingumo peržiūra;

| xx. | švaresnių technologijų plėtros stebėjimas ir atsižvelgimas į ją. |
| --- | --- |

xx.

švaresnių technologijų plėtros stebėjimas ir atsižvelgimas į ją.

Konkrečiai dėl paviršių apdorojimo naudojant organinius tirpiklius pažymėtina, kad GPGB yra į AVS taip pat įtraukti šiuos dalykus:

| i. | sąveiką su kokybės kontrole ir užtikrinimu, taip pat su sveikatos ir saugos aspektais; |
| --- | --- |

i.

sąveiką su kokybės kontrole ir užtikrinimu, taip pat su sveikatos ir saugos aspektais;

| ii. | planavimą, kaip sumažinti įrenginio aplinkosauginį pėdsaką. Tai visų pirma apima:






  a. | įrenginio bendro aplinkosauginio veiksmingumo vertinimą (žr. 2 GPGB); |
| --- | --- | --- |

ii.

planavimą, kaip sumažinti įrenginio aplinkosauginį pėdsaką. Tai visų pirma apima:

a.

įrenginio bendro aplinkosauginio veiksmingumo vertinimą (žr. 2 GPGB);

| b. | atsižvelgimą į tarpusavio sąsajas, visų pirma – tinkamos pusiausvyros tarp išmetamo tirpiklių kiekio mažinimo ir energijos (žr. 19 GPGB), vandens (žr. 20 GPGB) ir žaliavų (žr. 6 GPGB) suvartojimo užtikrinimą; |
| --- | --- |

b.

atsižvelgimą į tarpusavio sąsajas, visų pirma – tinkamos pusiausvyros tarp išmetamo tirpiklių kiekio mažinimo ir energijos (žr. 19 GPGB), vandens (žr. 20 GPGB) ir žaliavų (žr. 6 GPGB) suvartojimo užtikrinimą;

| c. | valymo procesų metu išmetamo LOJ kiekio mažinimą (žr. 9 GPGB); |
| --- | --- |

c.

valymo procesų metu išmetamo LOJ kiekio mažinimą (žr. 9 GPGB);

| iii. | įtraukti:






  a. | nuotėkio ir išsiliejimo prevencijos ir kontrolės planą (žr. 5 GPGB a punktą); |
| --- | --- | --- |

iii.

įtraukti:

a.

nuotėkio ir išsiliejimo prevencijos ir kontrolės planą (žr. 5 GPGB a punktą);

| b. | žaliavų vertinimo sistemą, kad būtų naudojamos mažą poveikį aplinkai darančios žaliavos, ir planą, kaip optimizuoti tirpiklių naudojimą procese (žr. 3 GPGB); |
| --- | --- |

b.

žaliavų vertinimo sistemą, kad būtų naudojamos mažą poveikį aplinkai darančios žaliavos, ir planą, kaip optimizuoti tirpiklių naudojimą procese (žr. 3 GPGB);

| c. | tirpiklių masės balansą (žr. 10 GPGB); |
| --- | --- |

c.

tirpiklių masės balansą (žr. 10 GPGB);

| d. | priežiūros programą, kuria būtų siekiama mažinti NES dažnumą ir padarinius aplinkai (žr. 13 GPGB); |
| --- | --- |

d.

priežiūros programą, kuria būtų siekiama mažinti NES dažnumą ir padarinius aplinkai (žr. 13 GPGB);

| e. | efektyvaus energijos vartojimo planą (žr. 19 GPGB a punktą); |
| --- | --- |

e.

efektyvaus energijos vartojimo planą (žr. 19 GPGB a punktą);

| f. | vandentvarkos planą (žr. 20 GPGB a punktą); |
| --- | --- |

f.

vandentvarkos planą (žr. 20 GPGB a punktą);

| g. | atliekų tvarkymo planą (žr. 22 GPGB a punktą); |
| --- | --- |

g.

atliekų tvarkymo planą (žr. 22 GPGB a punktą);

| h. | kvapų valdymo planą (žr. 23 GPGB). |
| --- | --- |

h.

kvapų valdymo planą (žr. 23 GPGB).

Pastaba

Vienas iš šį GPGB atitinkančių AVS pavyzdžių yra Reglamentu (EB) Nr. 1221/2009 nustatyta Europos Sąjungos aplinkosaugos vadybos ir audito sistema (EMAS).

Taikymo sritis

AVS išsamumo lygis ir formalizavimo laipsnis apskritai priklauso nuo įrenginio pobūdžio, dydžio ir sudėtingumo, taip pat nuo galimo jo poveikio aplinkai įvairovės.

1.1.2.   Bendras aplinkosauginis veiksmingumas

2 GPGB.   Siekiant padidinti įrenginio bendrą aplinkosauginį veiksmingumą, visų pirma – išmetamo LOJ kiekio ir energijos suvartojimo atžvilgiu, GPGB yra:

| — | nustatyti procesų sritis, dalis ir (arba) etapus, kuriuose išmetama daugiausia LOJ ir suvartojama daugiausia energijos ir kuriuose yra daugiausia galimybių gerinti padėtį (taip pat žr. 1 GPGB), |
| --- | --- |

—

nustatyti procesų sritis, dalis ir (arba) etapus, kuriuose išmetama daugiausia LOJ ir suvartojama daugiausia energijos ir kuriuose yra daugiausia galimybių gerinti padėtį (taip pat žr. 1 GPGB),

| — | nustatyti ir įgyvendinti veiksmus, kuriais būtų mažinamas LOJ išmetimas ir energijos suvartojimas, |
| --- | --- |

—

nustatyti ir įgyvendinti veiksmus, kuriais būtų mažinamas LOJ išmetimas ir energijos suvartojimas,

| — | reguliariai (bent kartą per metus) iš naujo įvertinti padėtį ir stebėti, kaip įgyvendinami nustatyti veiksmai. |
| --- | --- |

—

reguliariai (bent kartą per metus) iš naujo įvertinti padėtį ir stebėti, kaip įgyvendinami nustatyti veiksmai.

1.1.3.   Žaliavų parinkimas

3 GPGB.   Siekiant išvengti naudojamų žaliavų poveikio aplinkai arba jį sumažinti, GPGB yra taikyti abu toliau nurodytus metodus.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| a. | Mažą poveikį aplinkai darančių žaliavų naudojimas | Sistemingas naudojamų medžiagų (visų pirma – kancerogeninių, mutageninių ir toksiškų reprodukcijai cheminių medžiagų ir labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų) neigiamo poveikio aplinkai vertinimas ir, jei galima, tų medžiagų pakeitimas kitomis medžiagomis, kurios nedaro poveikio aplinkai ir sveikatai arba daro mažesnį poveikį, kaip viena iš AVS (žr. 1 GPGB) sudedamųjų dalių, atsižvelgiant į produkto kokybės reikalavimus arba specifikacijas. | Taikoma visuotinai.
  Vertinimo apimtis (pvz., išsamumo lygis) ir pobūdis apskritai priklauso nuo įrenginio pobūdžio, dydžio ir sudėtingumo, taip pat nuo galimo jo poveikio aplinkai įvairovės ir naudojamų medžiagų rūšies ir kiekio. |
| b. | Tirpiklių naudojimo procese optimizavimas | Tirpiklių naudojimo procese optimizavimas sudarant valdymo planą (kaip vieną iš AVS sudedamųjų dalių (žr. 1 GPGB), kuriame nustatomi ir pagal kurį įgyvendinami reikiami veiksmai (pvz., taikant spalvų ruošimą partijomis, optimizuojant purškimą pulverizatoriumi). | Taikoma visuotinai. |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

a.

Mažą poveikį aplinkai darančių žaliavų naudojimas

Sistemingas naudojamų medžiagų (visų pirma – kancerogeninių, mutageninių ir toksiškų reprodukcijai cheminių medžiagų ir labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų) neigiamo poveikio aplinkai vertinimas ir, jei galima, tų medžiagų pakeitimas kitomis medžiagomis, kurios nedaro poveikio aplinkai ir sveikatai arba daro mažesnį poveikį, kaip viena iš AVS (žr. 1 GPGB) sudedamųjų dalių, atsižvelgiant į produkto kokybės reikalavimus arba specifikacijas.

Taikoma visuotinai.

Vertinimo apimtis (pvz., išsamumo lygis) ir pobūdis apskritai priklauso nuo įrenginio pobūdžio, dydžio ir sudėtingumo, taip pat nuo galimo jo poveikio aplinkai įvairovės ir naudojamų medžiagų rūšies ir kiekio.

b.

Tirpiklių naudojimo procese optimizavimas

Tirpiklių naudojimo procese optimizavimas sudarant valdymo planą (kaip vieną iš AVS sudedamųjų dalių (žr. 1 GPGB), kuriame nustatomi ir pagal kurį įgyvendinami reikiami veiksmai (pvz., taikant spalvų ruošimą partijomis, optimizuojant purškimą pulverizatoriumi).

Taikoma visuotinai.

4 GPGB.   Siekiant sumažinti tirpiklių suvartojimą, išmetamą LOJ kiekį ir bendrą naudojamų žaliavų poveikį aplinkai, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| a. | Daug kietųjų medžiagų turinčių tirpiklio pagrindo dažų, dangų, lakų, rašalo ir (arba) klijų naudojimas | Dažų, dangos, skysto rašalo, lakų ir klijų, kuriuose yra mažai tirpiklių ir daugiau kietųjų medžiagų, naudojimas. | Paviršių apdorojimo metodų pasirinkimas gali būti ribotas dėl veiklos rūšies, pagrindo rūšies ir formos, produkto kokybės reikalavimų, taip pat dėl poreikio užtikrinti, kad naudojamos medžiagos, taikomi padengimo metodai, džiovinimo ir (arba) kietinimo metodai ir išeinančių dujų valymo sistemos būtų suderinami tarpusavyje. |
| b. | Vandens pagrindo dažų, dangų, rašalų, lakų ir (arba) klijų naudojimas | Dažų, dangų, skystų rašalų, lakų ir klijų, kuriuose organinis tirpiklis iš dalies pakeistas vandeniu, naudojimas |
| c. | Spinduliais kietinamų rašalų, dangų, dažų, lakų ir (arba) klijų naudojimas | Dažų, dangų, skystų rašalų, lakų ir klijų, kurie yra tinkami kietinti aktyvinant tam tikras chemines grupes UV arba IR spinduliais arba greitaisiais elektronais be kaitinimo ir neišmetant LOJ, naudojimas. |
| d. | Dvikomponenčių klijų, kurių sudėtyje nėra tirpiklių, naudojimas | Dvikomponenčių – iš gumos ir kietiklio sudarytų – klijuojamųjų medžiagų, kurių sudėtyje nėra tirpiklių, naudojimas. |
| e. | Lydomųjų klijų naudojimas | Dangos, kurios sudėtyje yra klijų, pagamintų taikant karštąją sintetinio kaučiuko ekstruziją ir naudojant angliavandenilines dervas bei įvairius priedus, naudojimas. Tirpiklių nenaudojama. |
| f. | Miltelinių dangų naudojimas | Dangos, kurios sudėtyje nėra tirpiklių, tepamos smulkių miltelių pavidalu ir kietinamos terminėse krosnyse, naudojimas |
| g. | Laminavimo plėvelės naudojimas ritininių metalo ar kitų medžiagų juostų dengimo procese | Polimerinių plėvelių naudojimas ritininėms metalo ar kitų medžiagų juostoms padengti, siekiant suteikti estetinių arba funkcinių savybių ir taip sumažinant reikalingų dengiamųjų sluoksnių skaičių. |
| h. | Cheminių medžiagų, kurios nėra LOJ arba yra mažesnio lakumo LOJ, naudojimas | Itin lakių medžiagų, kurių sudėtyje yra LOJ, pakeitimas kitomis medžiagomis, kurių sudėtyje yra organinių junginių, kurie nėra LOJ arba yra mažesnio lakumo LOJ (pvz., esteriai). |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

a.

Daug kietųjų medžiagų turinčių tirpiklio pagrindo dažų, dangų, lakų, rašalo ir (arba) klijų naudojimas

Dažų, dangos, skysto rašalo, lakų ir klijų, kuriuose yra mažai tirpiklių ir daugiau kietųjų medžiagų, naudojimas.

Paviršių apdorojimo metodų pasirinkimas gali būti ribotas dėl veiklos rūšies, pagrindo rūšies ir formos, produkto kokybės reikalavimų, taip pat dėl poreikio užtikrinti, kad naudojamos medžiagos, taikomi padengimo metodai, džiovinimo ir (arba) kietinimo metodai ir išeinančių dujų valymo sistemos būtų suderinami tarpusavyje.

b.

Vandens pagrindo dažų, dangų, rašalų, lakų ir (arba) klijų naudojimas

Dažų, dangų, skystų rašalų, lakų ir klijų, kuriuose organinis tirpiklis iš dalies pakeistas vandeniu, naudojimas

c.

Spinduliais kietinamų rašalų, dangų, dažų, lakų ir (arba) klijų naudojimas

Dažų, dangų, skystų rašalų, lakų ir klijų, kurie yra tinkami kietinti aktyvinant tam tikras chemines grupes UV arba IR spinduliais arba greitaisiais elektronais be kaitinimo ir neišmetant LOJ, naudojimas.

d.

Dvikomponenčių klijų, kurių sudėtyje nėra tirpiklių, naudojimas

Dvikomponenčių – iš gumos ir kietiklio sudarytų – klijuojamųjų medžiagų, kurių sudėtyje nėra tirpiklių, naudojimas.

e.

Lydomųjų klijų naudojimas

Dangos, kurios sudėtyje yra klijų, pagamintų taikant karštąją sintetinio kaučiuko ekstruziją ir naudojant angliavandenilines dervas bei įvairius priedus, naudojimas. Tirpiklių nenaudojama.

f.

Miltelinių dangų naudojimas

Dangos, kurios sudėtyje nėra tirpiklių, tepamos smulkių miltelių pavidalu ir kietinamos terminėse krosnyse, naudojimas

g.

Laminavimo plėvelės naudojimas ritininių metalo ar kitų medžiagų juostų dengimo procese

Polimerinių plėvelių naudojimas ritininėms metalo ar kitų medžiagų juostoms padengti, siekiant suteikti estetinių arba funkcinių savybių ir taip sumažinant reikalingų dengiamųjų sluoksnių skaičių.

h.

Cheminių medžiagų, kurios nėra LOJ arba yra mažesnio lakumo LOJ, naudojimas

Itin lakių medžiagų, kurių sudėtyje yra LOJ, pakeitimas kitomis medžiagomis, kurių sudėtyje yra organinių junginių, kurie nėra LOJ arba yra mažesnio lakumo LOJ (pvz., esteriai).

1.1.4.   Žaliavų laikymas ir tvarkymas

5 GPGB.   Siekiant išvengti neorganizuoto LOJ išmetimo arba sumažinti neorganizuotai išmetamų LOJ kiekį laikant ir tvarkant medžiagas, kurių sudėtyje yra tirpiklių, ir (arba) pavojingas medžiagas, GPGB yra laikytis gero šeimininkavimo principų, taikant visus toliau nurodytus metodus.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| Valdymo metodai |
| a. | Nuotėkio ir išsiliejimo prevencijos ir kontrolės plano parengimas ir įgyvendinimas | Nuotėkio ir išsiliejimo prevencijos ir kontrolės planas yra viena iš AVS (žr. 1 GPGB) sudedamųjų dalių ir, be kita ko, apima:






  — | vietos incidentų valdymo planus, susijusius su mažais ir dideliais išsiliejimo incidentais, |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

Valdymo metodai

a.

Nuotėkio ir išsiliejimo prevencijos ir kontrolės plano parengimas ir įgyvendinimas

Nuotėkio ir išsiliejimo prevencijos ir kontrolės planas yra viena iš AVS (žr. 1 GPGB) sudedamųjų dalių ir, be kita ko, apima:

—

vietos incidentų valdymo planus, susijusius su mažais ir dideliais išsiliejimo incidentais,

| — | susijusių asmenų funkcijų ir pareigų nustatymą, |
| --- | --- |

—

susijusių asmenų funkcijų ir pareigų nustatymą,

| — | užtikrinimą, kad darbuotojai būtų informuoti apie išsiliejimo incidentų prevenciją ir (arba) valdymą ir būtų atitinkamai parengti, |
| --- | --- |

—

užtikrinimą, kad darbuotojai būtų informuoti apie išsiliejimo incidentų prevenciją ir (arba) valdymą ir būtų atitinkamai parengti,

| — | vietų, kuriose gresia pavojingų medžiagų išsiliejimo ir (arba) nuotėkio rizika, nustatymą ir suskirstymą pagal rizikos dydį, |
| --- | --- |

—

vietų, kuriose gresia pavojingų medžiagų išsiliejimo ir (arba) nuotėkio rizika, nustatymą ir suskirstymą pagal rizikos dydį,

| — | užtikrinimą, kad nustatytose vietose būtų įrengtos tinkamos sulaikymo sistemos, pvz., nepralaidžios grindys, |
| --- | --- |

—

užtikrinimą, kad nustatytose vietose būtų įrengtos tinkamos sulaikymo sistemos, pvz., nepralaidžios grindys,

| — | tinkamos išsiliejusių medžiagų sulaikymo ir valymo įrangos nustatymą ir reguliarų užtikrinimą, kad ta įranga būtų parengta, geros darbinės būklės ir arti tų vietų, kuriose gali įvykti tokie incidentai, |
| --- | --- |

—

tinkamos išsiliejusių medžiagų sulaikymo ir valymo įrangos nustatymą ir reguliarų užtikrinimą, kad ta įranga būtų parengta, geros darbinės būklės ir arti tų vietų, kuriose gali įvykti tokie incidentai,

| — | atliekų tvarkymo gaires, taikytinas tvarkant dėl išsiliejimo incidento susidariusias atliekas, |
| --- | --- |

—

atliekų tvarkymo gaires, taikytinas tvarkant dėl išsiliejimo incidento susidariusias atliekas,

| — | reguliarius (bent kartą per metus atliekamus) sandėliavimo ir eksploatacinių zonų patikrinimus, nuotėkio aptikimo įrangos bandymą ir kalibravimą ir skubų nuotėkio per vožtuvus, riebokšlius, junges ir kitas vietas šalinimą (žr. 13 GPGB). |
| --- | --- |

—

reguliarius (bent kartą per metus atliekamus) sandėliavimo ir eksploatacinių zonų patikrinimus, nuotėkio aptikimo įrangos bandymą ir kalibravimą ir skubų nuotėkio per vožtuvus, riebokšlius, junges ir kitas vietas šalinimą (žr. 13 GPGB).

Taikoma visuotinai. Plano apimtis (pvz., išsamumo lygis) apskritai priklauso nuo įrenginio pobūdžio, dydžio ir sudėtingumo, taip pat nuo naudojamų medžiagų rūšies ir kiekio.

Sandėliavimo metodai

b.

Talpyklų sandarinimas arba uždengimas ir izoliuota sandėliavimo zona

Tirpiklių, pavojingų medžiagų, tirpiklių atliekų ir valymo medžiagų atliekų laikymas sandariose arba uždengtose talpyklose, kurios yra tinkamos atsižvelgiant į susijusią riziką ir sukonstruotos taip, kad būtų išmetama kuo mažiau teršalų. Talpyklų sandėliavimo zona yra izoliuota ir pakankamo dydžio.

Taikoma visuotinai.

c.

Kuo mažesnio pavojingų medžiagų kiekio sandėliavimas gamybos zonose

Gamybos zonose pavojingų medžiagų laikoma tik tiek, kiek reikia gamybai; didesni kiekiai laikomi atskirai.

Skysčių pumpavimo ir tvarkymo metodai

d.

Metodai, padedantys išvengti nuotėkio ir išsiliejimo pumpuojant

Nuotėkio ir išsiliejimo išvengiama naudojant tokius siurblius ir sandariklius, kurie yra tinkami naudojamai medžiagai ir kuriais užtikrinamas tinkamas sandarumas. Tai tokia įranga kaip uždaro korpuso varikliniai siurbliai, magnetiniai siurbliai, siurbliai su keliais mechaniniais sandarikliais ir aušinimo arba apsaugos sistema, siurbliai su keliais mechaniniais sandarikliais ir sausaisiais išoriniais sandarikliais, diafragminiai siurbliai arba dumpliniai siurbliai.

Taikoma visuotinai.

e.

Metodai, padedantys išvengti perpildymo pumpuojant

Tai metodai, kuriais, pvz., užtikrinama, kad:

| — | pumpavimo operacija būtų prižiūrima, |
| --- | --- |

—

pumpavimo operacija būtų prižiūrima,

| — | esant didesniems kiekiams, didelėse talpyklose būtų sumontuoti akustiniai ir (arba) optiniai įtaisai, signalizuojantys apie tai, kad pasiektas aukštas lygis, ir, jei reikia, išjungimo sistemos. |
| --- | --- |

—

esant didesniems kiekiams, didelėse talpyklose būtų sumontuoti akustiniai ir (arba) optiniai įtaisai, signalizuojantys apie tai, kad pasiektas aukštas lygis, ir, jei reikia, išjungimo sistemos.

f.

LOJ garų surinkimas, kai pristatomos medžiagos, kurių sudėtyje yra tirpiklių

Dideliais kiekiais pristatant medžiagas, kurių sudėtyje yra tirpiklių (pvz., pakraunant ir iškraunant talpyklas), iš priėmimo talpyklų išėję garai surenkami, paprastai – atgalinės ventiliacijos būdu.

Šis metodas gali būti netinkamas tirpikliams, kurių garų slėgis yra žemas, arba dėl patiriamų sąnaudų.

g.

Išsiliejusių medžiagų sulaikymas ir (arba) skubus surinkimas tvarkant medžiagas, kurių sudėtyje yra tirpiklių

Tvarkant talpyklose laikomas medžiagas, kurių sudėtyje yra tirpiklių, galimo išsiliejimo išvengiama užtikrinant sulaikymą, pvz., naudojant vežimėlius, padėklus ir (arba) stelažus su įrengtomis sulaikymo priemonėmis (pvz., gaudytuvais) ir (arba) skubiai surenkant išsiliejusias medžiagas pasitelkiant sugeriamąsias medžiagas.

Taikoma visuotinai.

1.1.5.   Žaliavų paskirstymas

6 GPGB.   Siekiant sumažinti žaliavų suvartojimą ir išmetamą LOJ kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| a. | Centralizuotas medžiagų, kurių sudėtyje yra LOJ (pvz., rašalų, dangų, klijų, valymo medžiagų), tiekimas | Tiesioginis medžiagų, kurių sudėtyje yra LOJ (pvz., rašalų, dangų, klijų, valymo medžiagų) tiekimas į naudojimo zoną žiediniais vamzdžiais, taip pat užtikrinant sistemos valymą, pvz., valymą į vamzdį įkišamu valymo įtaisu arba oro srove. | Šis metodas gali būti netinkamas, jei rašalai, dažai, dangos ir (arba) klijai bei tirpikliai dažnai keičiami. |
| b. | Pažangiosios maišymo sistemos | Kompiuteriu valdomos maišymo įrangos naudojimas reikiamiems dažams, dangai, rašalui ir (arba) klijams pagaminti. | Taikoma visuotinai. |
| c. | Medžiagų, kurių sudėtyje yra LOJ (pvz., rašalų, dangų, klijų, valymo medžiagų), tiekimas į naudojimo vietą naudojant uždarą sistemą | Jei rašalai, dažai, dangos ir (arba) klijai bei tirpikliai dažnai keičiami arba naudojami mažais kiekiais, rašalų, dažų, dangų ir (arba) klijų bei tirpiklių tiekimas uždara sistema iš mažų, šalia naudojimo vietos pastatytų gabenimo talpyklų. |
| d. | Spalvos keitimo automatizavimas | Automatizuotas spalvos keitimas ir rašalo, dažų ir (arba) dangos tiekimo linijos valymas užtikrinant tirpiklių surinkimą. |
| e. | Grupavimas pagal spalvą | Produktų sekos keitimas siekiant, kad tokios pat spalvos produktų seka būtų ilga. |
| f. | Švelnusis valymas, taikomas purškiant | Purkštuvo pripildymas naujais dažais jo prieš tai neišplovus. |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

a.

Centralizuotas medžiagų, kurių sudėtyje yra LOJ (pvz., rašalų, dangų, klijų, valymo medžiagų), tiekimas

Tiesioginis medžiagų, kurių sudėtyje yra LOJ (pvz., rašalų, dangų, klijų, valymo medžiagų) tiekimas į naudojimo zoną žiediniais vamzdžiais, taip pat užtikrinant sistemos valymą, pvz., valymą į vamzdį įkišamu valymo įtaisu arba oro srove.

Šis metodas gali būti netinkamas, jei rašalai, dažai, dangos ir (arba) klijai bei tirpikliai dažnai keičiami.

b.

Pažangiosios maišymo sistemos

Kompiuteriu valdomos maišymo įrangos naudojimas reikiamiems dažams, dangai, rašalui ir (arba) klijams pagaminti.

Taikoma visuotinai.

c.

Medžiagų, kurių sudėtyje yra LOJ (pvz., rašalų, dangų, klijų, valymo medžiagų), tiekimas į naudojimo vietą naudojant uždarą sistemą

Jei rašalai, dažai, dangos ir (arba) klijai bei tirpikliai dažnai keičiami arba naudojami mažais kiekiais, rašalų, dažų, dangų ir (arba) klijų bei tirpiklių tiekimas uždara sistema iš mažų, šalia naudojimo vietos pastatytų gabenimo talpyklų.

d.

Spalvos keitimo automatizavimas

Automatizuotas spalvos keitimas ir rašalo, dažų ir (arba) dangos tiekimo linijos valymas užtikrinant tirpiklių surinkimą.

e.

Grupavimas pagal spalvą

Produktų sekos keitimas siekiant, kad tokios pat spalvos produktų seka būtų ilga.

f.

Švelnusis valymas, taikomas purškiant

Purkštuvo pripildymas naujais dažais jo prieš tai neišplovus.

1.1.6.   Padengimas

7 GPGB.   Siekiant sumažinti žaliavų suvartojimą ir bendrą dengimo procesų poveikį aplinkai, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| Nepurškiamojo dengimo metodai |
| a. | Valcinis dengimas | Dengimo būdas, kai skystai dangai perkelti ant judančios juostos arba išlyginti ant jos naudojami volai. | Taikoma tik lygiems pagrindams  (4). |
| b. | Volas su brauktuvu | Danga ant pagrindo tepama per tarpą, esantį tarp brauktuvo ir volo. Praslinkus dangai ir pagrindui, perteklius nubraukiamas. | Taikoma visuotinai  (4). |
| c. | Ritinių dengimas neplaunant (nusausinant vietoje) | Dengimas konversinėmis dangomis, kurių paskui nereikia nuplauti vandeniu, naudojant veleninį dengimo įrenginį (cheminio dengimo įrenginį) arba valomuosius velenus. | Taikoma visuotinai  (4). |
| d. | Plokščiačiurkšlis dengimas (liejimas) | Gaminiai leidžiami pro ploną laminarinį dangos srautą, tekantį iš viršuje įrengtos talpyklos. | Taikoma tik lygiems pagrindams  (4). |
| e. | Elektrolitinis nusodinimas | Vandens pagrindo tirpale disperguotos dažų dalelės, veikiamos elektros lauko, nusodinamos ant įmerkto pagrindo (elektroforezinis nusodinimas). | Taikoma tik metaliniams pagrindams  (4). |
| f. | Užpylimas | Gaminiai konvejerių sistemomis perkeliami į uždarą kanalą, kuris paskui įleidžiamaisiais vamzdžiais pripildomas dengimo medžiagos. Medžiagos perteklius surenkamas ir naudojamas pakartotinai. | Taikoma visuotinai  (4). |
| g. | Koekstruzija | Spausdintas pagrindas padengiamas šilta suskystinta plastikine plėvele ir paskui atvėsinamas. Naudojant šią plėvelę nebereikia papildomo dengiamojo sluoksnio. Ji gali būti įterpiama tarp dviejų atskirų skirtingų nešiklių sluoksnių kaip klijai. | Netaikoma, jei būtina užtikrinti stiprų surišimą arba atsparumą sterilizavimo temperatūrai  (4). |
| Išpurškimo metodai |
| h. | Beoris purškimas naudojant pagalbinį oro srautą | Beorio purkštuvo purškiamam kūgio pavidalo srautui keisti naudojamas oro srautas (formuojamasis oras). | Taikoma visuotinai  (4). |
| i. | Pneumatinis išpurškimas naudojant inertines dujas | Pneumatinis padengimas dažais naudojant suspaustas inertines dujas (pvz., azotą, anglies dioksidą). | Šis metodas gali būti netinkamas mediniams paviršiams padengti  (4). |
| j. | Didžiatūris mažaslėgis išpurškimas (HVLP) | Dažų išpurškimas per purkštuką, dažus maišant su dideliais oro kiekiais ir naudojant žemą slėgį (ne didesnį kaip 1,7 bar). HVLP išpurškimui naudojamais pistoletais pasiekiamas didesnis kaip 50 % dažų perkėlimo veiksmingumas. | Taikoma visuotinai  (4). |
| k. | Elektrostatinis išpurškimas (visiškai automatizuotas) | Išpurškimas naudojant greitasūkius diskus ir antgalius, purškalų srautą formuojant elektrostatiniais laukais ir formuojamuoju oru. |
| l. | Orinis arba beoris purškimas naudojant pagalbinį elektrostatinį lauką | Purškalų srauto, purškiamo orinio arba beorio išpurškimo būdu, formavimas elektrostatiniu lauku. Elektrostatiniais dažų pistoletais pasiekiamas didesnis kaip 60 % perkėlimo veiksmingumas. Stacionarios elektrostatinės įrangos naudojimu grindžiamais metodais pasiekiamas iki 75 % perdavimo veiksmingumas. |
| m. | Karštasis purškimas | Pneumatinis išpurškimas naudojant karštą orą arba pakaitintus dažus. | Šis metodas gali būti netinkamas, kai dažnai keičiama spalva  (4). |
| n. | „Purškimo, nuvalymo ir nuplovimo“ būdo taikymas dengiant ritinines metalo juostas | Padengimui valikliais, pirminiam apdorojimui ir nuplovimui naudojami purkštuvai. Baigus purkšti, išnešamam tirpalo kiekiui sumažinti naudojami valytuvai, o paskui nuplaunama. | Taikoma visuotinai  (4). |
| Purškimo automatizavimas |
| o. | Robotizuotas padengimas | Robotizuotas vidinių ir išorinių paviršių dengimas dangomis ir sandarikliais. | Taikoma visuotinai  (4). |
| p. | Dengimas mašininiu būdu | Dažymo mašinų naudojimas purškimo galvutėms, purkštuvams ir (arba) purkštukams valdyti. |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

Nepurškiamojo dengimo metodai

a.

Valcinis dengimas

Dengimo būdas, kai skystai dangai perkelti ant judančios juostos arba išlyginti ant jos naudojami volai.

Taikoma tik lygiems pagrindams  (4).

b.

Volas su brauktuvu

Danga ant pagrindo tepama per tarpą, esantį tarp brauktuvo ir volo. Praslinkus dangai ir pagrindui, perteklius nubraukiamas.

Taikoma visuotinai  (4).

c.

Ritinių dengimas neplaunant (nusausinant vietoje)

Dengimas konversinėmis dangomis, kurių paskui nereikia nuplauti vandeniu, naudojant veleninį dengimo įrenginį (cheminio dengimo įrenginį) arba valomuosius velenus.

Taikoma visuotinai  (4).

d.

Plokščiačiurkšlis dengimas (liejimas)

Gaminiai leidžiami pro ploną laminarinį dangos srautą, tekantį iš viršuje įrengtos talpyklos.

Taikoma tik lygiems pagrindams  (4).

e.

Elektrolitinis nusodinimas

Vandens pagrindo tirpale disperguotos dažų dalelės, veikiamos elektros lauko, nusodinamos ant įmerkto pagrindo (elektroforezinis nusodinimas).

Taikoma tik metaliniams pagrindams  (4).

f.

Užpylimas

Gaminiai konvejerių sistemomis perkeliami į uždarą kanalą, kuris paskui įleidžiamaisiais vamzdžiais pripildomas dengimo medžiagos. Medžiagos perteklius surenkamas ir naudojamas pakartotinai.

Taikoma visuotinai  (4).

g.

Koekstruzija

Spausdintas pagrindas padengiamas šilta suskystinta plastikine plėvele ir paskui atvėsinamas. Naudojant šią plėvelę nebereikia papildomo dengiamojo sluoksnio. Ji gali būti įterpiama tarp dviejų atskirų skirtingų nešiklių sluoksnių kaip klijai.

Netaikoma, jei būtina užtikrinti stiprų surišimą arba atsparumą sterilizavimo temperatūrai  (4).

Išpurškimo metodai

h.

Beoris purškimas naudojant pagalbinį oro srautą

Beorio purkštuvo purškiamam kūgio pavidalo srautui keisti naudojamas oro srautas (formuojamasis oras).

Taikoma visuotinai  (4).

i.

Pneumatinis išpurškimas naudojant inertines dujas

Pneumatinis padengimas dažais naudojant suspaustas inertines dujas (pvz., azotą, anglies dioksidą).

Šis metodas gali būti netinkamas mediniams paviršiams padengti  (4).

j.

Didžiatūris mažaslėgis išpurškimas (HVLP)

Dažų išpurškimas per purkštuką, dažus maišant su dideliais oro kiekiais ir naudojant žemą slėgį (ne didesnį kaip 1,7 bar). HVLP išpurškimui naudojamais pistoletais pasiekiamas didesnis kaip 50 % dažų perkėlimo veiksmingumas.

Taikoma visuotinai  (4).

k.

Elektrostatinis išpurškimas (visiškai automatizuotas)

Išpurškimas naudojant greitasūkius diskus ir antgalius, purškalų srautą formuojant elektrostatiniais laukais ir formuojamuoju oru.

l.

Orinis arba beoris purškimas naudojant pagalbinį elektrostatinį lauką

Purškalų srauto, purškiamo orinio arba beorio išpurškimo būdu, formavimas elektrostatiniu lauku. Elektrostatiniais dažų pistoletais pasiekiamas didesnis kaip 60 % perkėlimo veiksmingumas. Stacionarios elektrostatinės įrangos naudojimu grindžiamais metodais pasiekiamas iki 75 % perdavimo veiksmingumas.

m.

Karštasis purškimas

Pneumatinis išpurškimas naudojant karštą orą arba pakaitintus dažus.

Šis metodas gali būti netinkamas, kai dažnai keičiama spalva  (4).

n.

„Purškimo, nuvalymo ir nuplovimo“ būdo taikymas dengiant ritinines metalo juostas

Padengimui valikliais, pirminiam apdorojimui ir nuplovimui naudojami purkštuvai. Baigus purkšti, išnešamam tirpalo kiekiui sumažinti naudojami valytuvai, o paskui nuplaunama.

Taikoma visuotinai  (4).

Purškimo automatizavimas

o.

Robotizuotas padengimas

Robotizuotas vidinių ir išorinių paviršių dengimas dangomis ir sandarikliais.

Taikoma visuotinai  (4).

p.

Dengimas mašininiu būdu

Dažymo mašinų naudojimas purškimo galvutėms, purkštuvams ir (arba) purkštukams valdyti.

1.1.7.   Džiovinimas ir (arba) kietinimas

8 GPGB.   Siekiant sumažinti energijos suvartojimą ir bendrą džiovinimo ir (arba) kietinimo procesų poveikį aplinkai, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| a. | Džiovinimas ir (arba) kietinimas inertinių dujų konvekcijos būdu | Inertinės dujos (azotas) pakaitinamos krosnyje, kad tirpiklio koncentracija viršytų ASR. Galimos tirpiklio koncentracijos, viršijančios 1 200 g/m3 azoto. | Netaikoma, jei džiovintuvai turi būti reguliariai atidaromi  (5). |
| b. | Indukcinis džiovinimas ir (arba) kietinimas | Terminis kietinimas arba džiovinimas linijoje naudojant elektromagnetinius induktorius, pulsuojančiu magnetiniu lauku šildančius metalinio gaminio vidų. | Taikoma tik metaliniams pagrindams  (5). |
| c. | Džiovinimas mikrobangomis arba aukšto dažnio spinduliuote | Džiovinimas naudojant mikrobangas arba aukšto dažnio spinduliuotę. | Taikoma tik vandens pagrindo dangoms ir rašalui bei nemetaliniams pagrindams  (5). |
| d. | Kietinimas spinduliuote | Kietinimas spinduliuote taikomas pasinaudojant dervų ir reaktyvių skiediklių (monomerų) reagavimu į švitinimą (infraraudonaisiais (IR), ultravioletiniais (UV) spinduliais) arba į didelės energijos elektronų srautą (EB). | Taikoma tik tam tikroms dangoms ir rašalui  (5). |
| e. | Džiovinimas derinant konvekciją ir IR spinduliuotę | Drėgno paviršiaus džiovinimas derinant cirkuliuojantį karštą orą (konvekciją) ir infraraudonųjų spindulių radiatorių. | Taikoma visuotinai  (5). |
| f. | Konvekcinis džiovinimas ir (arba) kietinimas taikant šilumos regeneravimą | Išeinančių dujų šiluma regeneruojama (žr. 19 GPGB e punktą) ir naudojama į džiovinimo ir (arba) kietinimo krosnį tiekiamam orui pašildyti. | Taikoma visuotinai  (5). |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

a.

Džiovinimas ir (arba) kietinimas inertinių dujų konvekcijos būdu

Inertinės dujos (azotas) pakaitinamos krosnyje, kad tirpiklio koncentracija viršytų ASR. Galimos tirpiklio koncentracijos, viršijančios 1 200 g/m3 azoto.

Netaikoma, jei džiovintuvai turi būti reguliariai atidaromi  (5).

b.

Indukcinis džiovinimas ir (arba) kietinimas

Terminis kietinimas arba džiovinimas linijoje naudojant elektromagnetinius induktorius, pulsuojančiu magnetiniu lauku šildančius metalinio gaminio vidų.

Taikoma tik metaliniams pagrindams  (5).

c.

Džiovinimas mikrobangomis arba aukšto dažnio spinduliuote

Džiovinimas naudojant mikrobangas arba aukšto dažnio spinduliuotę.

Taikoma tik vandens pagrindo dangoms ir rašalui bei nemetaliniams pagrindams  (5).

d.

Kietinimas spinduliuote

Kietinimas spinduliuote taikomas pasinaudojant dervų ir reaktyvių skiediklių (monomerų) reagavimu į švitinimą (infraraudonaisiais (IR), ultravioletiniais (UV) spinduliais) arba į didelės energijos elektronų srautą (EB).

Taikoma tik tam tikroms dangoms ir rašalui  (5).

e.

Džiovinimas derinant konvekciją ir IR spinduliuotę

Drėgno paviršiaus džiovinimas derinant cirkuliuojantį karštą orą (konvekciją) ir infraraudonųjų spindulių radiatorių.

Taikoma visuotinai  (5).

f.

Konvekcinis džiovinimas ir (arba) kietinimas taikant šilumos regeneravimą

Išeinančių dujų šiluma regeneruojama (žr. 19 GPGB e punktą) ir naudojama į džiovinimo ir (arba) kietinimo krosnį tiekiamam orui pašildyti.

Taikoma visuotinai  (5).

1.1.8.   Valymas

9 GPGB.   Siekiant sumažinti valymo procesų metu išmetamą LOJ kiekį, GPGB yra naudoti kuo mažiau tirpiklio pagrindo valymo medžiagų ir taikyti toliau nurodytų metodų derinį.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| a. | Purškimo darbų zonų ir įrangos apsauga | Padengimo darbų zonos ir įranga (pvz., purškimo kamerų sienelės ir robotai), kurie yra jautrūs nuopurškoms, lašams ir pan., uždengiami audinio tipo apdangalais arba vienkartinėmis folijomis, jei šios nėra plėšomos ar trinamos. | Valymo metodų pasirinkimas gali būti ribotas dėl proceso rūšies, pagrindo arba įrangos, kuri turi būti valoma, ir taršos rūšies. |
| b. | Kietųjų medžiagų pašalinimas prieš visišką nuvalymą | Kietosios medžiagos pašalinamos (sausos) koncentruotos būsenos, paprastai – rankomis, naudojant šiek tiek valomojo tirpiklio arba jo nenaudojant. Taip sumažinamas medžiagos, kurią kitais valymo etapais reikės pašalinti tirpikliu ir (arba) vandeniu, kiekis, taigi – ir suvartojamas tirpiklio ir (arba) vandens kiekis. |
| c. | Rankinis valymas iš anksto įmirkytomis šluostėmis | Rankiniam valymui naudojamos šluostės, iš anksto įmirkytos valymo medžiagomis. Valymo medžiagos gali būti tirpiklio pagrindo, mažo lakumo tirpikliai arba medžiagos, kurių sudėtyje nėra tirpiklių. |
| d. | Mažo lakumo valymo medžiagų naudojimas | Itin gerai valančių mažo lakumo tirpiklių, kaip valymo medžiagų, naudojimas rankiniam arba automatizuotam valymui. |
| e. | Valymas vandens pagrindo priemonėmis | Valymui naudojami vandens pagrindo plovikliai arba į vandenį įmaišomi tirpikliai, pvz., alkoholiai arba glikoliai. |
| f. | Uždaros valymo mašinos | Automatinis partijomis organizuojamas presų ir (arba) mašinų dalių valymo ir (arba) riebalų šalinimas uždarose valymo mašinose. Tai gali būti atliekama naudojant:






  a) | organinius tirpiklius (taikant oro išsiurbimą, o paskui – LOJ kiekio mažinimą ir (arba) panaudotų tirpiklių regeneravimą (žr. 15 GPGB) arba |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

a.

Purškimo darbų zonų ir įrangos apsauga

Padengimo darbų zonos ir įranga (pvz., purškimo kamerų sienelės ir robotai), kurie yra jautrūs nuopurškoms, lašams ir pan., uždengiami audinio tipo apdangalais arba vienkartinėmis folijomis, jei šios nėra plėšomos ar trinamos.

Valymo metodų pasirinkimas gali būti ribotas dėl proceso rūšies, pagrindo arba įrangos, kuri turi būti valoma, ir taršos rūšies.

b.

Kietųjų medžiagų pašalinimas prieš visišką nuvalymą

Kietosios medžiagos pašalinamos (sausos) koncentruotos būsenos, paprastai – rankomis, naudojant šiek tiek valomojo tirpiklio arba jo nenaudojant. Taip sumažinamas medžiagos, kurią kitais valymo etapais reikės pašalinti tirpikliu ir (arba) vandeniu, kiekis, taigi – ir suvartojamas tirpiklio ir (arba) vandens kiekis.

c.

Rankinis valymas iš anksto įmirkytomis šluostėmis

Rankiniam valymui naudojamos šluostės, iš anksto įmirkytos valymo medžiagomis. Valymo medžiagos gali būti tirpiklio pagrindo, mažo lakumo tirpikliai arba medžiagos, kurių sudėtyje nėra tirpiklių.

d.

Mažo lakumo valymo medžiagų naudojimas

Itin gerai valančių mažo lakumo tirpiklių, kaip valymo medžiagų, naudojimas rankiniam arba automatizuotam valymui.

e.

Valymas vandens pagrindo priemonėmis

Valymui naudojami vandens pagrindo plovikliai arba į vandenį įmaišomi tirpikliai, pvz., alkoholiai arba glikoliai.

f.

Uždaros valymo mašinos

Automatinis partijomis organizuojamas presų ir (arba) mašinų dalių valymo ir (arba) riebalų šalinimas uždarose valymo mašinose. Tai gali būti atliekama naudojant:

a)

organinius tirpiklius (taikant oro išsiurbimą, o paskui – LOJ kiekio mažinimą ir (arba) panaudotų tirpiklių regeneravimą (žr. 15 GPGB) arba

| b) | tirpiklius, kurių sudėtyje nėra LOJ, arba |
| --- | --- |

b)

tirpiklius, kurių sudėtyje nėra LOJ, arba

| c) | šarminius valiklius (taikant išorinį arba vidinį nuotekų valymą). |
| --- | --- |

c)

šarminius valiklius (taikant išorinį arba vidinį nuotekų valymą).

g.

Valymas užtikrinant tirpiklių regeneravimą

Kai keičiamos spalvos, pistoletams, aplikatoriams ir linijoms valyti panaudoti tirpikliai surenkami, laikomi ir, jei įmanoma, panaudojami pakartotinai.

h.

Plovimas didelio slėgio vandens srove

Automatiniam partijomis organizuojamam presų ir (arba) mašinų dalių valymui naudojamos sistemos, kuriose vanduo purškiamas didelio slėgio srove ir naudojamas natrio bikarbonatas.

i.

Ultragarsinis valymas

Valymas skystyje naudojant aukšto dažnio vibracijas prikibusiems teršalams atskirti.

j.

Valymas sausuoju ledu (CO2)

Mašinų dalių ir metalinių arba plastikinių pagrindų valymas pučiant sausojo ledo granules ir sniego pavidalo sausąjį ledą.

k.

Šratasrautis valymas plastiko dalelėmis

Dažų perteklius nuo atraminių skydų ir laikiklių pašalinamas šratasraučiu valymu plastiko dalelėmis.

1.1.9.   Stebėsena

1.1.9.1.   Tirpiklių masės balansas

10 GPGB.   GPGB yra vykdyti bendro ir neorganizuotai išmetamo LOJ kiekio stebėseną bent kartą per metus sudarant tirpiklių masės balansą remiantis įrenginio sunaudotais ir išleistais tirpiklių kiekiais, apibrėžtais Direktyvos 2010/75/ES VII priedo 7 dalies 2 punkte, ir kuo labiau sumažinti tirpiklių masės balanso duomenų neapibrėžtį, taikant visus toliau nurodytus metodus.

| Metodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| a. | Išsamus svarbių tirpiklių sąnaudų ir išeigos nustatymas ir kiekybinis įvertinimas, įskaitant susijusią neapibrėžtį | Tai apima:






  — | tirpiklių sąnaudų ir išeigos (pvz., organizuotai išmetamų teršalų kiekių, iš kiekvieno neorganizuotai išmetamų teršalų šaltinio išmetamų teršalų kiekių, tirpiklių išeigos atliekose) nustatymą ir dokumentavimą, |

Metodas

Aprašymas

a.

Išsamus svarbių tirpiklių sąnaudų ir išeigos nustatymas ir kiekybinis įvertinimas, įskaitant susijusią neapibrėžtį

Tai apima:

—

tirpiklių sąnaudų ir išeigos (pvz., organizuotai išmetamų teršalų kiekių, iš kiekvieno neorganizuotai išmetamų teršalų šaltinio išmetamų teršalų kiekių, tirpiklių išeigos atliekose) nustatymą ir dokumentavimą,

| — | pagrįstą kiekybinį kiekvieno svarbaus tirpiklio sąnaudų ir išeigos nustatymą ir taikytos metodikos registravimą (pvz., matavimas, apskaičiavimas naudojant išmetamųjų teršalų faktorius, apytikris apskaičiavimas remiantis operaciniais parametrais), |
| --- | --- |

—

pagrįstą kiekybinį kiekvieno svarbaus tirpiklio sąnaudų ir išeigos nustatymą ir taikytos metodikos registravimą (pvz., matavimas, apskaičiavimas naudojant išmetamųjų teršalų faktorius, apytikris apskaičiavimas remiantis operaciniais parametrais),

| — | pagrindinių pirmiau minėto kiekybinio nustatymo neapibrėžties priežasčių nustatymą ir taisomųjų veiksmų įgyvendinimą siekiant sumažinti neapibrėžtį, |
| --- | --- |

—

pagrindinių pirmiau minėto kiekybinio nustatymo neapibrėžties priežasčių nustatymą ir taisomųjų veiksmų įgyvendinimą siekiant sumažinti neapibrėžtį,

| — | reguliarų tirpiklių sąnaudų ir išeigos duomenų atnaujinimą. |
| --- | --- |

—

reguliarų tirpiklių sąnaudų ir išeigos duomenų atnaujinimą.

b.

Tirpiklių sekimo sistemos įgyvendinimas

Tirpiklių sekimo sistemos paskirtis – užtikrinti nuolatinę panaudotų ir nepanaudotų tirpiklių kiekių kontrolę (pvz., sveriant nepanaudotus kiekius, iš naudojimo zonos grąžintus saugoti).

c.

Pokyčių, kurie gali turėti įtakos tirpiklių masės balanso duomenų neapibrėžčiai, stebėsena

Registruojami visi pokyčiai, kurie galėtų turėti įtakos tirpiklių masės balanso duomenų neapibrėžčiai, pvz.:

| — | išeinančių dujų valymo sistemos triktys: registruojama data ir trukmė, |
| --- | --- |

—

išeinančių dujų valymo sistemos triktys: registruojama data ir trukmė,

| — | pokyčiai, galintys turėti įtakos oro ir (arba) dujų srauto greičiui, pvz., ventiliatorių, varančiųjų skriemulių, variklių pakeitimas; registruojama pakeitimo data ir trukmė. |
| --- | --- |

—

pokyčiai, galintys turėti įtakos oro ir (arba) dujų srauto greičiui, pvz., ventiliatorių, varančiųjų skriemulių, variklių pakeitimas; registruojama pakeitimo data ir trukmė.

Taikymo sritis

Tirpiklių masės balanso išsamumo lygis priklauso nuo įrenginio pobūdžio, dydžio ir sudėtingumo, taip pat nuo galimo jo poveikio aplinkai įvairovės ir naudojamų medžiagų rūšies ir kiekio.

1.1.9.2.   Organizuotai išmetami teršalai

11 GPGB.   GPGB yra stebėti organizuotai išmetamų teršalų kiekį ne rečiau, nei nurodyta toliau, ir laikantis EN standartų. Jei EN standartų nėra, GPGB yra taikyti ISO, nacionalinius ar kitus tarptautinius standartus, kuriuos taikant gaunami lygiavertės mokslinės kokybės duomenys.

| Medžiaga / parametras | Sektoriai/šaltiniai | Standartas (-ai) | Mažiausias stebėsenos dažnis | Kas stebima |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dulkės | Automobilių dengimas. Purškiamasis dengimas | EN 13284–1 | Kartą per metus  (6) | 18 GPGB |
| Kitų metalinių ir plastikinių paviršių dengimas. Purškiamasis dengimas |
| Orlaivių dengimas. Rengimas (pvz., švitravimas ir srautinis apdirbimas) ir dengimas |
| Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas. Purškimas |
| Medinių paviršių dengimas. Parengimas ir dengimas |
| BLOA | Visi sektoriai | Visi kaminai, kurių BLOA apkrova mažesnė kaip 10 kg C/h | EN 12619 | Kartą per metus  (9) | 14 GPGB, 15 GPGB |
| Visi kaminai, kurių BLOA apkrova ne mažesnė kaip 10 kg C/h | Bendrieji EN standartai  (9) | Nuolatinis matavimas |
| DMF | Tekstilės gaminių, folijų ir popieriaus dengimas  (10) | EN standarto nėra  (11) | Kartą per tris mėnesius  (6) | 15 GPGB |
| NOX | Terminis išeinančių dujų apdorojimas | EN 14792 | Kartą per metus  (12) | 17 GPGB |
| CO | Terminis išeinančių dujų apdorojimas | EN 15058 | Kartą per metus  (12) | 17 GPGB |

Medžiaga / parametras

Sektoriai/šaltiniai

Standartas (-ai)

Mažiausias stebėsenos dažnis

Kas stebima

Dulkės

Automobilių dengimas. Purškiamasis dengimas

EN 13284–1

Kartą per metus  (6)

18 GPGB

Kitų metalinių ir plastikinių paviršių dengimas. Purškiamasis dengimas

Orlaivių dengimas. Rengimas (pvz., švitravimas ir srautinis apdirbimas) ir dengimas

Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas. Purškimas

Medinių paviršių dengimas. Parengimas ir dengimas

BLOA

Visi sektoriai

Visi kaminai, kurių BLOA apkrova mažesnė kaip 10 kg C/h

EN 12619

Kartą per metus  (9)

14 GPGB, 15 GPGB

Visi kaminai, kurių BLOA apkrova ne mažesnė kaip 10 kg C/h

Bendrieji EN standartai  (9)

Nuolatinis matavimas

DMF

Tekstilės gaminių, folijų ir popieriaus dengimas  (10)

EN standarto nėra  (11)

Kartą per tris mėnesius  (6)

15 GPGB

NOX

Terminis išeinančių dujų apdorojimas

EN 14792

Kartą per metus  (12)

17 GPGB

CO

Terminis išeinančių dujų apdorojimas

EN 15058

Kartą per metus  (12)

17 GPGB

1.1.9.3.   Į vandenį išleidžiami teršalai

12 GPGB.   GPGB yra stebėti į vandenį išleidžiamų teršalų kiekį ne rečiau, nei nurodyta toliau, ir laikantis EN standartų. Jei EN standartų nėra, GPGB yra taikyti ISO, nacionalinius ar kitus tarptautinius standartus, kuriuos taikant gaunami lygiavertės mokslinės kokybės duomenys.

| Medžiaga / parametras | Sektorius | Standartas (-ai) | Mažiausias stebėsenos dažnis | Kas stebima |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BSM  (13) | Automobilių dengimas | EN 872 | Kartą per mėnesį  (14)
   (15) | 21 GPGB |
| Ritininių metalo juostų dengimas |
| Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas (taikoma tik DWI skardinėms) |
| ChDS  (13)
   (16) | Automobilių dengimas | EN standarto nėra |
| Ritininių metalo juostų dengimas |
| Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas (taikoma tik DWI skardinėms) |
| BOA  (13)
   (16) | Automobilių dengimas | EN 1484 |
| Ritininių metalo juostų dengimas |
| Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas (taikoma tik DWI skardinėms) |
| Cr(VI)  (17)
   (18) | Orlaivių dengimas | EN ISO 10304–3 arba EN ISO 23913 |
| Ritininių metalo juostų dengimas |
| Cr  (18)
   (19) | Orlaivių dengimas | Įvairūs EN standartai (pvz., EN ISO 11885, EN ISO 17294–2, EN ISO 15586) |
| Ritininių metalo juostų dengimas |
| Ni  (18) | Automobilių dengimas |
| Ritininių metalo juostų dengimas |
| Zn  (18) | Automobilių dengimas |
| Ritininių metalo juostų dengimas |
| AOH  (18) | Automobilių dengimas | EN ISO 9562 |
| Ritininių metalo juostų dengimas |
| Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas (taikoma tik DWI skardinėms) |
| F–
   (18)
   (20) | Automobilių dengimas | EN ISO 10304–1 |
| Ritininių metalo juostų dengimas |
| Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas (taikoma tik DWI skardinėms) |

Medžiaga / parametras

Sektorius

Standartas (-ai)

Mažiausias stebėsenos dažnis

Kas stebima

BSM  (13)

Automobilių dengimas

EN 872

Kartą per mėnesį  (14)
   (15)

21 GPGB

Ritininių metalo juostų dengimas

Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas (taikoma tik DWI skardinėms)

ChDS  (13)
   (16)

Automobilių dengimas

EN standarto nėra

Ritininių metalo juostų dengimas

Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas (taikoma tik DWI skardinėms)

BOA  (13)
   (16)

Automobilių dengimas

EN 1484

Ritininių metalo juostų dengimas

Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas (taikoma tik DWI skardinėms)

Cr(VI)  (17)
   (18)

Orlaivių dengimas

EN ISO 10304–3 arba EN ISO 23913

Ritininių metalo juostų dengimas

Cr  (18)
   (19)

Orlaivių dengimas

Įvairūs EN standartai (pvz., EN ISO 11885, EN ISO 17294–2, EN ISO 15586)

Ritininių metalo juostų dengimas

Ni  (18)

Automobilių dengimas

Ritininių metalo juostų dengimas

Zn  (18)

Automobilių dengimas

Ritininių metalo juostų dengimas

AOH  (18)

Automobilių dengimas

EN ISO 9562

Ritininių metalo juostų dengimas

Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas (taikoma tik DWI skardinėms)

F–
   (18)
   (20)

Automobilių dengimas

EN ISO 10304–1

Ritininių metalo juostų dengimas

Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas (taikoma tik DWI skardinėms)

1.1.10.   Neįprastomis eksploatacijos sąlygomis išmetami teršalai

13 GPGB.   Siekiant, kad rečiau susidarytų neįprastos eksploatacijos sąlygos ir kad tokiomis sąlygomis būtų išmetama mažiau teršalų, GPGB yra taikyti abu toliau nurodytus metodus.

| Metodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| a. | Itin svarbios įrangos nustatymas | aplinkosauginiu požiūriu itin svarbi įranga (toliau – itin svarbi įranga) nustatoma remiantis rizikos vertinimu. Iš esmės tai visa įranga ir sistemos, kuriomis tvarkomi LOJ (pvz., išeinančių dujų valymo sistema, nuotėkio aptikimo sistema). |
| b. | Tikrinimas, techninė priežiūra ir stebėsena | Struktūrinė programa, kurios paskirtis – užtikrinti kuo geresnę itin svarbios įrangos parengtį ir veikimą, be kita ko, taikant standartines veiklos procedūras, atliekant profilaktinę techninę priežiūrą, taip pat įprastinę ir neplaninę techninę priežiūrą. Vykdoma stebėsena laikotarpių, kuriais susidaro neįprastos eksploatacijos sąlygos, jų trukmė, priežastys ir, jei įmanoma, išmetamųjų teršalų kiekiai. |

Metodas

Aprašymas

a.

Itin svarbios įrangos nustatymas

aplinkosauginiu požiūriu itin svarbi įranga (toliau – itin svarbi įranga) nustatoma remiantis rizikos vertinimu. Iš esmės tai visa įranga ir sistemos, kuriomis tvarkomi LOJ (pvz., išeinančių dujų valymo sistema, nuotėkio aptikimo sistema).

b.

Tikrinimas, techninė priežiūra ir stebėsena

Struktūrinė programa, kurios paskirtis – užtikrinti kuo geresnę itin svarbios įrangos parengtį ir veikimą, be kita ko, taikant standartines veiklos procedūras, atliekant profilaktinę techninę priežiūrą, taip pat įprastinę ir neplaninę techninę priežiūrą. Vykdoma stebėsena laikotarpių, kuriais susidaro neįprastos eksploatacijos sąlygos, jų trukmė, priežastys ir, jei įmanoma, išmetamųjų teršalų kiekiai.

1.1.11.   Organizuotai išmetami teršalai

1.1.11.1.   Išmetami LOJ

14 GPGB.   Siekiant sumažinti iš gamybos ir sandėliavimo zonų išmetamą LOJ kiekį, GPGB yra taikyti a metodą ir tinkamą kitų toliau nurodytų metodų derinį.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| a. | Sistemų parinkimas, projektavimas ir optimizavimas | Išeinančių dujų sistema parenkama, projektuojama ir optimizuojama atsižvelgiant į tokius parametrus:






  — | ištraukiamo oro kiekį, |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

a.

Sistemų parinkimas, projektavimas ir optimizavimas

Išeinančių dujų sistema parenkama, projektuojama ir optimizuojama atsižvelgiant į tokius parametrus:

—

ištraukiamo oro kiekį,

| — | tirpiklių rūšį ir koncentraciją ištrauktame ore, |
| --- | --- |

—

tirpiklių rūšį ir koncentraciją ištrauktame ore,

| — | apdorojimo sistemos tipą (speciali ar centralizuota), |
| --- | --- |

—

apdorojimo sistemos tipą (speciali ar centralizuota),

| — | sveikatą ir saugą, |
| --- | --- |

—

sveikatą ir saugą,

| — | energijos vartojimo efektyvumą. |
| --- | --- |

—

energijos vartojimo efektyvumą.

Sistema parenkama atsižvelgiant į tokius pagal svarbą išdėstytus kriterijus:

| — | išeinančių dujų, kuriose yra didelė ir kuriose yra maža LOJ koncentracija, atskyrimas, |
| --- | --- |

—

išeinančių dujų, kuriose yra didelė ir kuriose yra maža LOJ koncentracija, atskyrimas,

| — | metodai, kuriais homogenizuojama ir didinama LOJ koncentracija (žr. 16 GPGB b ir c punktus), |
| --- | --- |

—

metodai, kuriais homogenizuojama ir didinama LOJ koncentracija (žr. 16 GPGB b ir c punktus),

| — | išeinančiose dujose esančių tirpiklių regeneravimo metodai (žr. 15 GPGB), |
| --- | --- |

—

išeinančiose dujose esančių tirpiklių regeneravimo metodai (žr. 15 GPGB),

| — | LOJ kiekio mažinimo metodai, apimantys šilumos regeneravimą (žr. 15 GPGB), |
| --- | --- |

—

LOJ kiekio mažinimo metodai, apimantys šilumos regeneravimą (žr. 15 GPGB),

| — | LOJ kiekio mažinimo metodai, neapimantys šilumos regeneravimo (žr. 15 GPGB). |
| --- | --- |

—

LOJ kiekio mažinimo metodai, neapimantys šilumos regeneravimo (žr. 15 GPGB).

Taikoma visuotinai.

b.

Oro ištraukimas kuo arčiau medžiagų, kurių sudėtyje yra LOJ, naudojimo vietos

Oro ištraukimas kuo arčiau naudojimo vietos ir visiškas arba dalinis tirpiklių naudojimo vietų (pvz., dengimo įrenginių, dengimo mašinų, purškimo kamerų) apgaubimas. Ištrauktas oras gali būti apdorojamas išeinančių dujų valymo sistema.

Šis metodas gali būti netinkamas, jei dėl gaubto būtų sunku prieiti prie veikiančių įrenginių.

Taikymas gali būti ribotas dėl zonos, kurią reikia apgaubti, formos ir dydžio.

c.

Oro ištraukimas kuo arčiau dažų, dangų, klijų ir (arba) rašalų ruošimo vietos

Oro ištraukimas kuo arčiau dažų, dangų, klijų ir (arba) rašalų ruošimo vietos (pvz., maišymo zonos). Ištrauktas oras gali būti apdorojamas išeinančių dujų valymo sistema.

Taikoma tik ten, kur ruošiami dažai, dangos, klijai ir (arba) rašalai.

d.

Oro ištraukimas iš džiovinimo ir (arba) kietinimo procesų vietų

Kietinimo krosnyse ir (arba) džiovintuvuose įrengiama oro ištraukimo sistema. Ištrauktas oras gali būti apdorojamas išeinančių dujų valymo sistema.

Taikoma tik džiovinimo ir (arba) kietinimo procesams.

e.

Iš krosnių ir (arba) džiovintuvų neorganizuotai išmetamų teršalų kiekio ir šių įrenginių šilumos nuostolių mažinimas susandarinant kietinimo krosnių ir (arba) džiovintuvų įėjimus ir išėjimus arba džiovinimo metu taikant žemesnį nei atmosferos slėgį

Kietinimo krosnių ir (arba) džiovintuvų įėjimai ir išėjimai susandarinami, kad kuo labiau sumažėtų neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis ir šilumos nuostoliai. Sandarumas gali būti užtikrinamas oro purkštukais arba briauniniais oro purkštuvais, durimis, plastikinėmis arba metalinėmis uždangomis, brauktuvais ir t. t. Kitas būdas – krosnyse ir (arba) džiovintuvuose palaikyti žemesnį nei atmosferos slėgį.

Taikoma tik tuo atveju, jei naudojamos kietinimo krosnys ir (arba) džiovintuvai.

f.

Oro ištraukimas iš aušinimo zonos

Jei po džiovinimo ir (arba) kietinimo procedūrų pagrindas aušinamas, iš aušinimo zonos ištraukiamas oras; jis gali būti apdorojamas išeinančių dujų valymo sistema.

Taikoma tik tada, kai po džiovinimo ir (arba) kietinimo procedūrų pagrindas yra aušinamas.

g.

Oro ištraukimas iš žaliavų, tirpiklių ir atliekų, kuriose yra tirpiklių, sandėliavimo zonų

Iš žaliavų saugyklų ir (arba) atskirų talpyklų, skirtų žaliavoms, tirpikliams ir atliekoms, kuriose yra tirpiklių, laikyti, ištraukiamas oras; jis gali būti apdorojamas išeinančių dujų valymo sistema.

Šis metodas gali būti netinkamas uždaroms talpykloms arba žaliavų, tirpiklių ir atliekų, kuriose yra tirpiklių, saugykloms, jei minėtoms medžiagoms būdingas žemas garų slėgis ir mažas toksiškumas.

h.

Oro ištraukimas iš valymo zonų

Iš zonų, kuriose mašinų dalys ir įranga rankomis arba automatiškai valomos organiniais tirpikliais, ištraukiamas oras; jis gali būti apdorojamas išeinančių dujų valymo sistema.

Taikoma tik toms zonoms, kuriose mašinų dalys ir įranga valomos organiniais tirpikliais.

15 GPGB.   Siekiant sumažinti organizuotai išmetamų LOJ kiekį ir efektyviau naudoti išteklius, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| I. Išeinančiose dujose esančių tirpiklių surinkimas ir regeneravimas |
| a. | Kondensavimas | Tai metodas, kuriuo organiniai junginiai pašalinami temperatūrą sumažinant žemiau jų rasos taško, kad garai suskystėtų. Atsižvelgiant į reikiamą darbinės temperatūros intervalą, naudojami skirtingi aušalai, pvz., aušinamasis vanduo, atšaldytas vanduo (paprastai – iki maždaug 5 °C temperatūros), amoniakas arba propanas. | Taikymas gali būti ribotas, jei LOJ koncentracija yra maža ir todėl šiems junginiams regeneruoti reikia pernelyg daug energijos. |
| b. | Adsorbcija aktyvintąja anglimi arba ceolitais | LOJ adsorbuojami aktyvintosios anglies, ceolitų arba anglies pluošto popieriaus paviršiuje. Paskui adsorbatas desorbuojamas, pvz., garu (dažnai – vietoje), pakartotiniam naudojimui arba pašalinimui, o adsorbentas naudojamas pakartotinai. Kai adsorbcija vyksta nepertraukiamai, paprastai vienu metu naudojami daugiau nei du adsorberiai, vienas iš jų naudojamas desorbcijai. Adsorbcija paprastai taikoma kaip koncentravimo etapas vėlesnės oksidacijos efektyvumui padidinti. | Taikymas gali būti ribotas, jei LOJ koncentracija yra maža ir todėl šiems junginiams regeneruoti reikia pernelyg daug energijos. |
| c. | Absorbcija naudojant tinkamą skystį | Tinkamo skysčio naudojimas teršalams, visų pirma – tirpiesiems junginiams ir kietosioms dalelėms (dulkėms), pašalinti iš išeinančių dujų absorbcijos būdu. Tirpiklis gali būti regeneruojamas, pvz., taikant distiliaciją arba terminę desorbciją.
  (Dėl dulkių šalinimo žr. 18 GPGB.) | Taikoma visuotinai. |
| II. Terminis išeinančiose dujose esančių tirpiklių apdorojimas kartu regeneruojant energiją |
| d. | Išeinančių dujų perdavimas į kurą deginantį įrenginį | Visos išeinančios dujos arba jų dalis kaip degimo oras ir kaip papildomas kuras perduodamos į kurą deginantį įrenginį (įskaitant kogeneracijos (bendros šilumos ir elektros energijos gamybos) įrenginius), naudojamą garui ir (arba) elektros energijai gaminti. | Netaikoma išeinančioms dujoms, kuriose yra cheminių medžiagų, nurodytų PITD 59 straipsnio 5 dalyje. Taikymas gali būti ribotas dėl saugos aspektų. |
| e. | Rekuperacinė terminė oksidacija | Terminė oksidacija naudojant išmetamųjų dujų šilumą, pvz., įleidžiamoms išeinančioms dujoms pašildyti. | Taikoma visuotinai. |
| f. | Regeneracinė terminė oksidacija naudojant kelis sluoksnius arba bevožtuvį sukamąjį oro skirstytuvą | Oksidavimo įrenginys su keliais sluoksniais (trimis arba penkiais), užpildytais keraminiais paketais. Šie sluoksniai yra šilumokaičiai, kurie pakaitomis kaitinami oksidacijos metu dujotakiu išmetamomis dujomis, o paskui srautas nukreipiamas atgal, kad šildytų į oksidavimo įrenginį įleidžiamą orą. Srauto kryptis keičiama reguliariai. Bevožtuviame sukamajame oro skirstytuve keraminė terpė laikoma viename besisukančiame inde, padalytame į keletą pleištų. | Taikoma visuotinai. |
| g. | Katalizinis oksidavimas | Siekiant sumažinti oksidacijos temperatūrą ir kuro sąnaudas, LOJ oksidacija skatinama katalizatoriumi. Išmetamųjų dujų šiluma gali būti regeneruojama naudojant rekuperacinius arba regeneracinius šilumokaičius. Apdorojant išeinančias dujas, susidariusias gaminant apvijinius laidus, taikomos aukštesnės oksidacijos temperatūros (500–750 °C). | Taikymas gali būti ribotas dėl sudėtyje esančių katalizatorių teršalų. |
| III. Tirpiklių šalinimas iš išeinančių dujų neregeneruojant nei tirpiklių, nei energijos |
| h. | Biologinis išeinančių dujų valymas | Iš išeinančių dujų pašalinamos dulkės ir šios dujos perduodamos į reaktorių su biofiltru. Šį biofiltrą sudaro organinės medžiagos (kaip antai durpių, viržių, komposto, šaknų, medžių žievės, spygliuočių medienos ir įvairių jų derinių) arba kokios nors inertiškos medžiagos (kaip antai molio, aktyvintosios anglies ir poliuretano) sluoksnis, kuriame natūraliai esantys mikroorganizmai išeinančių dujų srautą biologiškai oksiduoja į anglies dioksidą, vandenį, neorganines druskas ir biomasę. Biofiltras yra jautrus dulkėms, aukštai temperatūrai ar dideliam išeinančių dujų savybių, pvz., įleidžiamų dujų temperatūros arba LOJ koncentracijos, svyravimui. Gali reikėti papildomai tiekti maisto medžiagas. | Taikoma tik biologiškai skaidiems tirpikliams šalinti. |
| i. | Terminė oksidacija | LOJ oksidacija degimo kameroje oru arba deguonimi įkaitinus išeinančias dujas iki aukštesnės nei jų savaiminio užsidegimo temperatūros ir palaikant aukštą temperatūrą pakankamai ilgai, kad LOJ sudegtų ir virstų anglies dioksidu ir vandeniu. | Taikoma visuotinai. |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

I. Išeinančiose dujose esančių tirpiklių surinkimas ir regeneravimas

a.

Kondensavimas

Tai metodas, kuriuo organiniai junginiai pašalinami temperatūrą sumažinant žemiau jų rasos taško, kad garai suskystėtų. Atsižvelgiant į reikiamą darbinės temperatūros intervalą, naudojami skirtingi aušalai, pvz., aušinamasis vanduo, atšaldytas vanduo (paprastai – iki maždaug 5 °C temperatūros), amoniakas arba propanas.

Taikymas gali būti ribotas, jei LOJ koncentracija yra maža ir todėl šiems junginiams regeneruoti reikia pernelyg daug energijos.

b.

Adsorbcija aktyvintąja anglimi arba ceolitais

LOJ adsorbuojami aktyvintosios anglies, ceolitų arba anglies pluošto popieriaus paviršiuje. Paskui adsorbatas desorbuojamas, pvz., garu (dažnai – vietoje), pakartotiniam naudojimui arba pašalinimui, o adsorbentas naudojamas pakartotinai. Kai adsorbcija vyksta nepertraukiamai, paprastai vienu metu naudojami daugiau nei du adsorberiai, vienas iš jų naudojamas desorbcijai. Adsorbcija paprastai taikoma kaip koncentravimo etapas vėlesnės oksidacijos efektyvumui padidinti.

Taikymas gali būti ribotas, jei LOJ koncentracija yra maža ir todėl šiems junginiams regeneruoti reikia pernelyg daug energijos.

c.

Absorbcija naudojant tinkamą skystį

Tinkamo skysčio naudojimas teršalams, visų pirma – tirpiesiems junginiams ir kietosioms dalelėms (dulkėms), pašalinti iš išeinančių dujų absorbcijos būdu. Tirpiklis gali būti regeneruojamas, pvz., taikant distiliaciją arba terminę desorbciją.

(Dėl dulkių šalinimo žr. 18 GPGB.)

Taikoma visuotinai.

II. Terminis išeinančiose dujose esančių tirpiklių apdorojimas kartu regeneruojant energiją

d.

Išeinančių dujų perdavimas į kurą deginantį įrenginį

Visos išeinančios dujos arba jų dalis kaip degimo oras ir kaip papildomas kuras perduodamos į kurą deginantį įrenginį (įskaitant kogeneracijos (bendros šilumos ir elektros energijos gamybos) įrenginius), naudojamą garui ir (arba) elektros energijai gaminti.

Netaikoma išeinančioms dujoms, kuriose yra cheminių medžiagų, nurodytų PITD 59 straipsnio 5 dalyje. Taikymas gali būti ribotas dėl saugos aspektų.

e.

Rekuperacinė terminė oksidacija

Terminė oksidacija naudojant išmetamųjų dujų šilumą, pvz., įleidžiamoms išeinančioms dujoms pašildyti.

Taikoma visuotinai.

f.

Regeneracinė terminė oksidacija naudojant kelis sluoksnius arba bevožtuvį sukamąjį oro skirstytuvą

Oksidavimo įrenginys su keliais sluoksniais (trimis arba penkiais), užpildytais keraminiais paketais. Šie sluoksniai yra šilumokaičiai, kurie pakaitomis kaitinami oksidacijos metu dujotakiu išmetamomis dujomis, o paskui srautas nukreipiamas atgal, kad šildytų į oksidavimo įrenginį įleidžiamą orą. Srauto kryptis keičiama reguliariai. Bevožtuviame sukamajame oro skirstytuve keraminė terpė laikoma viename besisukančiame inde, padalytame į keletą pleištų.

Taikoma visuotinai.

g.

Katalizinis oksidavimas

Siekiant sumažinti oksidacijos temperatūrą ir kuro sąnaudas, LOJ oksidacija skatinama katalizatoriumi. Išmetamųjų dujų šiluma gali būti regeneruojama naudojant rekuperacinius arba regeneracinius šilumokaičius. Apdorojant išeinančias dujas, susidariusias gaminant apvijinius laidus, taikomos aukštesnės oksidacijos temperatūros (500–750 °C).

Taikymas gali būti ribotas dėl sudėtyje esančių katalizatorių teršalų.

III. Tirpiklių šalinimas iš išeinančių dujų neregeneruojant nei tirpiklių, nei energijos

h.

Biologinis išeinančių dujų valymas

Iš išeinančių dujų pašalinamos dulkės ir šios dujos perduodamos į reaktorių su biofiltru. Šį biofiltrą sudaro organinės medžiagos (kaip antai durpių, viržių, komposto, šaknų, medžių žievės, spygliuočių medienos ir įvairių jų derinių) arba kokios nors inertiškos medžiagos (kaip antai molio, aktyvintosios anglies ir poliuretano) sluoksnis, kuriame natūraliai esantys mikroorganizmai išeinančių dujų srautą biologiškai oksiduoja į anglies dioksidą, vandenį, neorganines druskas ir biomasę. Biofiltras yra jautrus dulkėms, aukštai temperatūrai ar dideliam išeinančių dujų savybių, pvz., įleidžiamų dujų temperatūros arba LOJ koncentracijos, svyravimui. Gali reikėti papildomai tiekti maisto medžiagas.

Taikoma tik biologiškai skaidiems tirpikliams šalinti.

i.

Terminė oksidacija

LOJ oksidacija degimo kameroje oru arba deguonimi įkaitinus išeinančias dujas iki aukštesnės nei jų savaiminio užsidegimo temperatūros ir palaikant aukštą temperatūrą pakankamai ilgai, kad LOJ sudegtų ir virstų anglies dioksidu ir vandeniu.

Taikoma visuotinai.

Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai nurodyti šių GPGB išvadų 11, 15, 17, 19, 21, 24, 27, 30, 32 ir 35 lentelėse.

16 GPGB.   Siekiant sumažinti LOJ kiekio mažinimo sistemos suvartojamą energijos kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| a. | Į išeinančių dujų valymosistemą perduodamų LOJ koncentracijos palaikymas naudojant kintamojo dažnio pavaros ventiliatorius | Kintamojo dažnio pavaros ventiliatoriaus naudojimas centralizuoto išeinančių dujų valymosistemose siekiant moduliuoti oro srautą taip, kad jis atitiktų galimai veikiančios įrangos išmetamą dujų srautą. | Taikoma tik centrinio terminio išeinančių dujų valymosistemoms, naudojamoms periodiniuose procesuose, pvz., marginimo. |
| b. | Vidinis tirpiklių koncentravimas išeinančiose dujose | Išeinančios dujos (proceso lygmeniu) grąžinamos į kietinimo krosnyse ir (arba) džiovintuvuose, ir (arba) purškimo kamerosee vykstantį procesą, kad padidėtų LOJ koncentracija išeinančiose dujose ir išeinančių dujų valymo sistemos efektyvumas. | Taikymas gali būti ribojamas dėl sveikatos ir saugos veiksnių, pvz., ASR, ir produkto kokybės reikalavimų arba specifikacijų. |
| c. | Išorinis tirpiklių koncentravimas išeinančiose dujose taikant adsorbciją | Naudojant adsorbcijos įrangą, tirpiklio koncentracija išeinančiose dujose didinama taikant nuolatinę purškimo kameros technologinio oro srauto cirkuliaciją ir tą oro srautą galbūt sumaišant su dujomis, išeinančiomis iš kietinimo krosnių ir (arba) džiovintuvų. Tokia įranga gali būti:






  — | adsorberis, kuriame naudojamas nejudamasis sluoksnis su aktyvintąja anglimi arba ceolitu, |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

a.

Į išeinančių dujų valymosistemą perduodamų LOJ koncentracijos palaikymas naudojant kintamojo dažnio pavaros ventiliatorius

Kintamojo dažnio pavaros ventiliatoriaus naudojimas centralizuoto išeinančių dujų valymosistemose siekiant moduliuoti oro srautą taip, kad jis atitiktų galimai veikiančios įrangos išmetamą dujų srautą.

Taikoma tik centrinio terminio išeinančių dujų valymosistemoms, naudojamoms periodiniuose procesuose, pvz., marginimo.

b.

Vidinis tirpiklių koncentravimas išeinančiose dujose

Išeinančios dujos (proceso lygmeniu) grąžinamos į kietinimo krosnyse ir (arba) džiovintuvuose, ir (arba) purškimo kamerosee vykstantį procesą, kad padidėtų LOJ koncentracija išeinančiose dujose ir išeinančių dujų valymo sistemos efektyvumas.

Taikymas gali būti ribojamas dėl sveikatos ir saugos veiksnių, pvz., ASR, ir produkto kokybės reikalavimų arba specifikacijų.

c.

Išorinis tirpiklių koncentravimas išeinančiose dujose taikant adsorbciją

Naudojant adsorbcijos įrangą, tirpiklio koncentracija išeinančiose dujose didinama taikant nuolatinę purškimo kameros technologinio oro srauto cirkuliaciją ir tą oro srautą galbūt sumaišant su dujomis, išeinančiomis iš kietinimo krosnių ir (arba) džiovintuvų. Tokia įranga gali būti:

—

adsorberis, kuriame naudojamas nejudamasis sluoksnis su aktyvintąja anglimi arba ceolitu,

| — | adsorberis, kuriame naudojamas pseudoverdantysis sluoksnis su aktyvintąja anglimi, |
| --- | --- |

—

adsorberis, kuriame naudojamas pseudoverdantysis sluoksnis su aktyvintąja anglimi,

| — | rotorinis adsorberis su aktyvintąja anglimi arba ceolitu, |
| --- | --- |

—

rotorinis adsorberis su aktyvintąja anglimi arba ceolitu,

| — | molekulinis sietas. |
| --- | --- |

—

molekulinis sietas.

Taikymas gali būti ribotas, jei LOJ koncentracija yra maža ir todėl reikia pernelyg daug energijos.

d.

Išmetamųjų dujų tūrio mažinimas slėgio kameros metodu

Iš kietinimo krosnių ir (arba) džiovintuvų išeinančios dujos perduodamos į dideles kameras (slėgio kameras) ir iš dalies grąžinamos kaip kietinimo krosnių ir (arba) džiovintuvų įleidžiamasis oras. Oro perteklius iš slėgio kameros perduodamas į išeinančių dujų valymo sistemą. Taikant tokį ciklą, kietinimo krosnių ir (arba) džiovintuvų ore padidėja LOJ koncentracija ir sumažėja išmetamųjų dujų tūris.

Taikoma visuotinai.

1.1.11.2.   Išmetami NOX ir CO teršalai

17 GPGB.   Siekiant sumažinti organizuotai išmetamų NOX kiekį, kartu apribojant CO, išmetamo termiškai šalinant tirpiklius iš išeinančių dujų, kiekį, GPGB yra taikyti a metodą arba abu toliau nurodytus metodus.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| a. | Terminio apdorojimo sąlygų optimizavimas (projektinis ir operacinis) | Tinkamas degimo kamerų, degiklių ir susijusios įrangos ir (arba) įtaisų projektavimas derinamas su degimo sąlygų optimizavimu (pvz., reguliuojant degimo parametrus, kaip antai temperatūrą ir buvimo trukmę) naudojant automatines sistemas arba jų nenaudojant ir pagal tiekėjo rekomendacijas reguliariai atliekant planinius degimo sistemos techninės priežiūros darbus. | Projektinis optimizavimas gali būti taikytinas tik esamiems įrenginiams. |
| b. | Mažai NOx išmetančių degiklių naudojimas | Degimo kameroje sumažinama aukščiausia liepsnos temperatūra, taip pristabdant degimą, bet kartu užtikrinant visišką sudeginimą ir padidinant kaitros perdavimą (padidinama liepsnos spinduliavimo geba). Šis metodas derinamas su buvimo laiko didinimu, kad būtų pasiektas pageidaujamas LOJ suardymas. | Dėl projektinių ir (arba) operacinių apribojimų šis metodas gali būti taikytinas tik esamiems įrenginiams. |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

a.

Terminio apdorojimo sąlygų optimizavimas (projektinis ir operacinis)

Tinkamas degimo kamerų, degiklių ir susijusios įrangos ir (arba) įtaisų projektavimas derinamas su degimo sąlygų optimizavimu (pvz., reguliuojant degimo parametrus, kaip antai temperatūrą ir buvimo trukmę) naudojant automatines sistemas arba jų nenaudojant ir pagal tiekėjo rekomendacijas reguliariai atliekant planinius degimo sistemos techninės priežiūros darbus.

Projektinis optimizavimas gali būti taikytinas tik esamiems įrenginiams.

b.

Mažai NOx išmetančių degiklių naudojimas

Degimo kameroje sumažinama aukščiausia liepsnos temperatūra, taip pristabdant degimą, bet kartu užtikrinant visišką sudeginimą ir padidinant kaitros perdavimą (padidinama liepsnos spinduliavimo geba). Šis metodas derinamas su buvimo laiko didinimu, kad būtų pasiektas pageidaujamas LOJ suardymas.

Dėl projektinių ir (arba) operacinių apribojimų šis metodas gali būti taikytinas tik esamiems įrenginiams.

1 lentelė

Su GPGB siejamas organizuotai išmetamų NOX kiekis ir orientacinis organizuotai išmetamo CO kiekis, susijęs su terminiu išeinančių dujų apdorojimu

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis  (21)

  (paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis) | Orientacinis išmetamųjų teršalų kiekis  (21)

  (paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis) |
| --- | --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 20–130  (22) | Orientacinio kiekio nėra |
| CO | Su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio nėra | 20–150 |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis  (21)

(paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)

Orientacinis išmetamųjų teršalų kiekis  (21)

(paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)

NOX

mg/Nm3

20–130  (22)

Orientacinio kiekio nėra

CO

Su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio nėra

20–150

Susijusi stebėsena nurodyta 11 GPGB.

1.1.11.3.   Išmetamos dulkės

18 GPGB.   Siekiant sumažinti 2 lentelėje nurodytuose sektoriuose ir procesuose rengiant, pjaustant, dengiant ir dailinant pagrindo paviršių organizuotai išmetamų dulkių kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.

| Metodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| a. | Purškimo kamera, kurioje taikomas drėgnasis atskyrimas (plaunamas skydas) | Purškimo kabinos užpakaline sienele žemyn teka vandeninė uždanga, surenkanti dažų nuopurškų daleles. Vandens ir dažų mišinys surenkamas į talpyklą, vanduo grąžinamas pakartotiniam naudojimui. |
| b. | Šlapiasis dujų valymas | Išeinančiose dujose esančios dažų dalelės ir kitos dulkės atskiriamos dujų valymo sistemose, išeinančias dujas intensyviai maišant su vandeniu. (Dėl LOJ šalinimo žr. 15 GPGB c punktą.) |
| c. | Sausasis nuopurškų atskyrimas naudojant iš anksto padengtą medžiagą | Sausas dažų nuopurškų atskyrimo procesas, kurio metu naudojami membraniniai filtrai, derinami su klintimis, kaip išankstinio padengimo medžiaga, siekiant išvengti membranų užsiteršimo. |
| d. | Sausasis nuopurškų atskyrimas naudojant filtrus | Mechaninio atskyrimo sistema, pvz., grindžiama kartono, audinio arba aglomerato naudojimu. |
| e. | Elektrostatinis nusodintuvas | Elektrostatiniuose nusodintuvuose kietosios dalelės įelektrinamos ir atskiriamos jas veikiant elektriniu lauku. Sausajame elektrostatiniame nusodintuve surinkta medžiaga pašalinama mechaniškai (pvz., purtant, vibruojant, naudojant suspaustą orą). Šlapiajame elektrostatiniame nusodintuve ji išplaunama tinkamu skysčiu, paprastai – vandens pagrindo atskyrimo medžiaga. |

Metodas

Aprašymas

a.

Purškimo kamera, kurioje taikomas drėgnasis atskyrimas (plaunamas skydas)

Purškimo kabinos užpakaline sienele žemyn teka vandeninė uždanga, surenkanti dažų nuopurškų daleles. Vandens ir dažų mišinys surenkamas į talpyklą, vanduo grąžinamas pakartotiniam naudojimui.

b.

Šlapiasis dujų valymas

Išeinančiose dujose esančios dažų dalelės ir kitos dulkės atskiriamos dujų valymo sistemose, išeinančias dujas intensyviai maišant su vandeniu. (Dėl LOJ šalinimo žr. 15 GPGB c punktą.)

c.

Sausasis nuopurškų atskyrimas naudojant iš anksto padengtą medžiagą

Sausas dažų nuopurškų atskyrimo procesas, kurio metu naudojami membraniniai filtrai, derinami su klintimis, kaip išankstinio padengimo medžiaga, siekiant išvengti membranų užsiteršimo.

d.

Sausasis nuopurškų atskyrimas naudojant filtrus

Mechaninio atskyrimo sistema, pvz., grindžiama kartono, audinio arba aglomerato naudojimu.

e.

Elektrostatinis nusodintuvas

Elektrostatiniuose nusodintuvuose kietosios dalelės įelektrinamos ir atskiriamos jas veikiant elektriniu lauku. Sausajame elektrostatiniame nusodintuve surinkta medžiaga pašalinama mechaniškai (pvz., purtant, vibruojant, naudojant suspaustą orą). Šlapiajame elektrostatiniame nusodintuve ji išplaunama tinkamu skysčiu, paprastai – vandens pagrindo atskyrimo medžiaga.

2 lentelė

Su GPGB siejami organizuotai išmetamų dulkių kiekiai

| Parametras | Sektorius | Procesas | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dulkės | Automobilių dengimas | Purškiamasis dengimas | mg/Nm3 | < 1–3 |
| Kitų metalinių ir plastikinių paviršių dengimas | Purškiamasis dengimas |
| Orlaivių dengimas | Rengimas (pvz., švitravimas ir srautinis apdirbimas), dengimas |
| Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas | Purškimas |
| Medinių paviršių dengimas | Rengimas, dengimas |

Parametras

Sektorius

Procesas

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)

Dulkės

Automobilių dengimas

Purškiamasis dengimas

mg/Nm3

< 1–3

Kitų metalinių ir plastikinių paviršių dengimas

Purškiamasis dengimas

Orlaivių dengimas

Rengimas (pvz., švitravimas ir srautinis apdirbimas), dengimas

Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas

Purškimas

Medinių paviršių dengimas

Rengimas, dengimas

Susijusi stebėsena nurodyta 11 GPGB.

1.1.12.   Energijos vartojimo efektyvumas

19 GPGB.   Siekiant efektyviai naudoti energiją, GPGB yra taikyti toliau nurodytus a ir b metodus ir tinkamą c–h metodų derinį.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| Valdymo metodai |
| a. | Efektyvaus energijos vartojimo planas | Efektyvaus energijos vartojimo plane – vienoje iš AVS (žr. 1 GPGB) sudedamųjų dalių – apibrėžiamas ir apskaičiuojamas veiklos savitasis energijos suvartojimas, kasmet nustatomi rezultatų vertinimo rodikliai (pvz., MWh vienai produktų tonai) ir planuojami periodiniai efektyvumo didinimo tikslai bei susiję veiksmai. Planas pritaikomas atsižvelgiant į įrenginio ypatumus, t. y. į vykdomą (-us) procesą (-us), medžiagas, produktus ir t. t. | Efektyvaus energijos vartojimo plano ir energijos balanso ataskaitos išsamumo lygis ir pobūdis apskritai priklauso nuo įrenginio pobūdžio, dydžio ir sudėtingumo, taip pat nuo naudojamų energijos šaltinių rūšių. Šis metodas gali būti netinkamas, jei PAOT veikla vykdoma didesniame įrenginyje ir į to didesnio įrenginio efektyvaus energijos vartojimo planą bei energijos balanso ataskaitą yra tinkamai įtraukta PAOT veikla. |
| b. | Energijos balanso ataskaita | Kartą per metus parengiama energijos balanso ataskaita, kurioje nurodomas pagal šaltinių rūšis (pvz., elektros energija, iškastinis kuras, atsinaujinančiųjų išteklių energija, importuota šiluma ir (arba) aušinimas) suskirstytas suvartotos ir pagamintos (įskaitant energijos eksportui) energijos kiekis. Tai apima:






  i) | PAOT veiklos energinės ribos nustatymą; |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

Valdymo metodai

a.

Efektyvaus energijos vartojimo planas

Efektyvaus energijos vartojimo plane – vienoje iš AVS (žr. 1 GPGB) sudedamųjų dalių – apibrėžiamas ir apskaičiuojamas veiklos savitasis energijos suvartojimas, kasmet nustatomi rezultatų vertinimo rodikliai (pvz., MWh vienai produktų tonai) ir planuojami periodiniai efektyvumo didinimo tikslai bei susiję veiksmai. Planas pritaikomas atsižvelgiant į įrenginio ypatumus, t. y. į vykdomą (-us) procesą (-us), medžiagas, produktus ir t. t.

Efektyvaus energijos vartojimo plano ir energijos balanso ataskaitos išsamumo lygis ir pobūdis apskritai priklauso nuo įrenginio pobūdžio, dydžio ir sudėtingumo, taip pat nuo naudojamų energijos šaltinių rūšių. Šis metodas gali būti netinkamas, jei PAOT veikla vykdoma didesniame įrenginyje ir į to didesnio įrenginio efektyvaus energijos vartojimo planą bei energijos balanso ataskaitą yra tinkamai įtraukta PAOT veikla.

b.

Energijos balanso ataskaita

Kartą per metus parengiama energijos balanso ataskaita, kurioje nurodomas pagal šaltinių rūšis (pvz., elektros energija, iškastinis kuras, atsinaujinančiųjų išteklių energija, importuota šiluma ir (arba) aušinimas) suskirstytas suvartotos ir pagamintos (įskaitant energijos eksportui) energijos kiekis. Tai apima:

i)

PAOT veiklos energinės ribos nustatymą;

| ii) | informaciją apie energijos suvartojimą atsižvelgiant į patiektą energiją; |
| --- | --- |

ii)

informaciją apie energijos suvartojimą atsižvelgiant į patiektą energiją;

| iii) | informaciją apie iš įrenginio eksportuotą energiją; |
| --- | --- |

iii)

informaciją apie iš įrenginio eksportuotą energiją;

| iv) | informaciją apie energijos srautus (pvz., Sankey diagramos arba energijos balansai), iš kurios matyti, kaip energija vartojama visame procese. |
| --- | --- |

iv)

informaciją apie energijos srautus (pvz., Sankey diagramos arba energijos balansai), iš kurios matyti, kaip energija vartojama visame procese.

Energijos balanso ataskaita pritaikoma atsižvelgiant į įrenginio ypatumus, t. y. į vykdomą (-us) procesą (-us), medžiagas ir pan.

Su procesais susiję metodai

c.

Cisternų ir statinių, kuriose laikomi atšaldyti arba pakaitinti skysčiai, ir degimo bei garo sistemų terminis izoliavimas

Tai, pvz., galima užtikrinti:

| — | naudojant dvigubų sienelių cisternas, |
| --- | --- |

—

naudojant dvigubų sienelių cisternas,

| — | naudojant iš anksto izoliuotas cisternas, |
| --- | --- |

—

naudojant iš anksto izoliuotas cisternas,

| — | izoliuojant degimo įrangą, garo vamzdžius ir vamzdžius, kuriuose yra atšaldytų arba pakaitintų skysčių. |
| --- | --- |

—

izoliuojant degimo įrangą, garo vamzdžius ir vamzdžius, kuriuose yra atšaldytų arba pakaitintų skysčių.

Taikoma visuotinai.

d.

Šilumos regeneravimas kogeneracijos (bendros šilumos ir elektros energijos gamybos arba trigeneracijos) būdu

Šilumos regeneravimas (daugiausia iš garo sistemos) karštam vandeniui ir (arba) garui, kuris bus naudojamas pramoniniuose procesuose ir (arba) veikloje, gaminti Trigeneracija yra kogeneracijos sistema, į kurią įeina absorbcinis aušintuvas, naudojantis žemos temperatūros šilumą atšaldytam vandeniui gaminti.

Taikymas gali būti ribotas dėl įrenginio išdėstymo, karštų dujų srautų savybių (pvz., srauto greičio, temperatūros) arba nepakankamo šilumos poreikio.

e.

Šilumos regeneravimas iš karštų dujų srautų

Energijos regeneravimas iš karštų dujų srautų (pvz., tekančių iš džiovintuvų arba aušinimo zonų), pvz., juos, kaip technologinį orą, šilumokaičiais recirkuliuojant procesuose arba išorėje.

f.

Technologinio oro ir išeinančių dujų srauto reguliavimas

Technologinio oro ir išeinančių dujų srauto reguliavimas atsižvelgiant į poreikį. Tai apima oro ventiliacijos mažinimą laikinai sustabdžius darbą arba atliekant techninės priežiūros darbus.

Taikoma visuotinai.

g.

Iš purškimo kameros išeinančių dujų recirkuliacija

Iš purškimo kameros išeinančių dujų surinkimas ir recirkuliacija, taip pat užtikrinant veiksmingą dažų nuopurškų atskyrimą. Taip energijos suvartojama mažiau nei naudojant tyrą orą.

Taikymas gali būti ribotas dėl sveikatos ir saugos aspektų.

h.

Optimizuota šilto oro cirkuliacija didelio tūrio kietinimo kabinoje naudojant oro turbuliatorių

Oras pučiamas į kurią nors vieną kietinimo kabinos dalį ir paskirstomas naudojant oro turbuliatorių, kuris laminarinį oro srautą paverčia reikiamu turbulentiniu srautu.

Taikoma tik purškiamojo dengimo sektoriams.

3 lentelė

Su GPGB siejami aplinkosauginio veiksmingumo lygiai, susiję su savituoju energijos suvartojimu

| Sektorius | Produkto rūšis | Vienetas | Su GPGB siejamas aplinkosauginio veiksmingumo lygis
  (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- | --- |
| Automobilių dengimas | Lengvieji automobiliai | MWh vienai padengtai transporto priemonei | 0,5–1,3 |
| Furgonai | 0,8–2 |
| Sunkvežimių kabinos | 1–2 |
| Sunkvežimiai | 0,3–0,5 |
| Ritininių metalo juostų dengimas | Plieno ir (arba) aliuminio ritininės juostos | kWh vienam kvadratiniam metrui (m2) padengtų ritininių juostų | 0,2–2,5  (23) |
| Tekstilės gaminių, folijų ir popieriaus dengimas | Tekstilės gaminių, folijų ir popieriaus dengimas poliuretanu ir (arba) polivinilchloridu | kWh vienam kvadratiniam metrui (m2) padengto paviršiaus | 1–5 |
| Apvijinių laidų gamyba | Laidai, kurių vidutinis skersmuo didesnis kaip 0,1 mm | kWh vienam padengtos vielos kilogramui (kg) | < 5 |
| Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas | Visos produktų rūšys | kWh vienam kvadratiniam metrui (m2) padengto paviršiaus | 0,3–1,5 |
| Termostabilizacinė ritininė ofsetinė spauda | Visos produktų rūšys | Wh vienam kvadratiniam metrui (m2) spausdinto ploto | 4–14 |
| Fleksografija ir neleidybinė rotacinė giliaspaudė | Visos produktų rūšys | Wh vienam kvadratiniam metrui (m2) spausdinto ploto | 50–350 |
| Leidybinė rotacinė giliaspaudė | Visos produktų rūšys | Wh vienam kvadratiniam metrui (m2) spausdinto ploto | 10–30 |

Sektorius

Produkto rūšis

Vienetas

Su GPGB siejamas aplinkosauginio veiksmingumo lygis

(metinis vidurkis)

Automobilių dengimas

Lengvieji automobiliai

MWh vienai padengtai transporto priemonei

0,5–1,3

Furgonai

0,8–2

Sunkvežimių kabinos

1–2

Sunkvežimiai

0,3–0,5

Ritininių metalo juostų dengimas

Plieno ir (arba) aliuminio ritininės juostos

kWh vienam kvadratiniam metrui (m2) padengtų ritininių juostų

0,2–2,5  (23)

Tekstilės gaminių, folijų ir popieriaus dengimas

Tekstilės gaminių, folijų ir popieriaus dengimas poliuretanu ir (arba) polivinilchloridu

kWh vienam kvadratiniam metrui (m2) padengto paviršiaus

1–5

Apvijinių laidų gamyba

Laidai, kurių vidutinis skersmuo didesnis kaip 0,1 mm

kWh vienam padengtos vielos kilogramui (kg)

< 5

Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas

Visos produktų rūšys

kWh vienam kvadratiniam metrui (m2) padengto paviršiaus

0,3–1,5

Termostabilizacinė ritininė ofsetinė spauda

Visos produktų rūšys

Wh vienam kvadratiniam metrui (m2) spausdinto ploto

4–14

Fleksografija ir neleidybinė rotacinė giliaspaudė

Visos produktų rūšys

Wh vienam kvadratiniam metrui (m2) spausdinto ploto

50–350

Leidybinė rotacinė giliaspaudė

Visos produktų rūšys

Wh vienam kvadratiniam metrui (m2) spausdinto ploto

10–30

Susijusi stebėsena aprašyta 19 GPGB b punkte.

1.1.13.   Vandens suvartojimas ir nuotekų susidarymas

20 GPGB.   Siekiant sumažinti vandens suvartojimą ir nuotekų susidarymą vykdant procesus, kuriuose naudojamas vanduo (pvz., šalinant riebalus, valant, apdorojant paviršius, atliekant šlapiąjį dujų valymą), GPGB yra taikyti a metodą ir tinkamą kitų toliau nurodytų metodų derinį.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| a. | Vandentvarkos planas ir vandens vartojimo auditas | Vandentvarkos planas ir vandens vartojimo auditas yra AVS (žr. 1 GPGB) sudedamoji dalis ir apima:






  — | srautų diagramas ir įrenginio vandens masės balansą, |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

a.

Vandentvarkos planas ir vandens vartojimo auditas

Vandentvarkos planas ir vandens vartojimo auditas yra AVS (žr. 1 GPGB) sudedamoji dalis ir apima:

—

srautų diagramas ir įrenginio vandens masės balansą,

| — | tausaus vandens vartojimo tikslų nustatymą, |
| --- | --- |

—

tausaus vandens vartojimo tikslų nustatymą,

| — | vandens vartojimo optimizavimo metodų (vandens vartojimo kontrolės, vandens recirkuliacijos, nuotėkių aptikimo ir šalinimo) įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

vandens vartojimo optimizavimo metodų (vandens vartojimo kontrolės, vandens recirkuliacijos, nuotėkių aptikimo ir šalinimo) įgyvendinimą.

Vandens vartojimo auditas atliekamas bent kartą per metus.

Vandentvarkos plano ir vandens vartojimo audito išsamumo lygis ir pobūdis apskritai priklauso nuo įrenginio pobūdžio, dydžio ir sudėtingumo. Šis metodas gali būti netinkamas, jei PAOT veikla vykdoma didesniame įrenginyje ir į to didesnio įrenginio vandentvarkos planą bei vandens vartojimo auditą tinkamai įtraukta PAOT veikla.

b.

Priešingos krypties etapinis plovimas

Plovimas keliais etapais, vandeniu tekant priešinga kryptimi, nei juda gaminiai ir (arba) pagrindas. Taip galima labai gerai nuplauti suvartojant mažai vandens.

Taikoma ten, kur taikomos plovimo procedūros.

c.

Pakartotinis vandens panaudojimas ir (arba) recirkuliacija

Vandens srautai (pvz., panaudotas plovimo vanduo, šlapiojo dujų valymo nuotekos) naudojami pakartotinai ir (arba) recirkuliuojami, prieš tai, jei reikia, juos išvalius, taikant tokius metodus kaip jonų mainai arba filtravimas (žr. 21 GPGB). Galimas pakartotinio vandens panaudojimo ir (arba) recirkuliacijos laipsnis priklauso nuo įrenginio vandens balanso, priemaišų sudėties ir (arba) vandens srautų charakteristikų.

Taikoma visuotinai.

4 lentelė

Su GPGB siejami aplinkosauginio veiksmingumo lygiai, susiję su savituoju vandens suvartojimu

| Sektorius | Produkto rūšis | Vienetas | Su GPGB siejamas aplinkosauginio veiksmingumo lygis
  (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- | --- |
| Automobilių dengimas | Lengvieji automobiliai | m3 vienai padengtai transporto priemonei | 0,5–1,3 |
| Furgonai | 1–2,5 |
| Sunkvežimių kabinos | 0,7–3 |
| Sunkvežimiai | 1–5 |
| Ritininių metalo juostų dengimas | Plieno ir (arba) aliuminio ritininės juostos | litrai vienam kvadratiniam metrui (m2) padengtų ritininių juostų | 0,2–1,3  (24) |
| Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas | Dviejų dalių DWI gėrimų skardinės | litrai tūkstančiui skardinių | 90–110 |

Sektorius

Produkto rūšis

Vienetas

Su GPGB siejamas aplinkosauginio veiksmingumo lygis

(metinis vidurkis)

Automobilių dengimas

Lengvieji automobiliai

m3 vienai padengtai transporto priemonei

0,5–1,3

Furgonai

1–2,5

Sunkvežimių kabinos

0,7–3

Sunkvežimiai

1–5

Ritininių metalo juostų dengimas

Plieno ir (arba) aliuminio ritininės juostos

litrai vienam kvadratiniam metrui (m2) padengtų ritininių juostų

0,2–1,3  (24)

Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas

Dviejų dalių DWI gėrimų skardinės

litrai tūkstančiui skardinių

90–110

Susijusi stebėsena aprašyta 20 GPGB a punkte.

1.1.14.   Į vandenį išleidžiami teršalai

21 GPGB.   Siekiant sumažinti į vandenį išleidžiamų teršalų kiekį ir (arba) palengvinti pakartotinį vandens, surinkto iš procesų, kuriuose naudojamas vanduo (pvz., riebalų šalinimo, valymo, paviršių apdorojimo, šlapiojo dujų valymo), naudojimą ir tokio vandens recirkuliaciją, GPGB yra derinti toliau nurodytus metodus.

| Metodai | Aprašymas | Tipiniai šalintini teršalai |
| --- | --- | --- |
| Išankstinis, pirminis ir bendrasis valymas |
| a. | Išlyginimas | Srautų ir teršalų apkrovų balansavimas naudojant išlyginamuosius rezervuarus ir kitus valdymo metodus. | Visi teršalai. |
| b. | Neutralizavimas | Nuotekų pH sureguliavimas iki neutralios vertės (maždaug 7). | Rūgštys, šarmai. |
| c. | Fizinis atskyrimas, pvz., naudojant filtrus, sietus, smėlio skirtuvus, pirminius nusodintuvus ir taikant magnetinį atskyrimą. | Stambios šiukšlės, skendinčios kietosios medžiagos, metalo dalelės |
| Fizinis ir cheminis apdorojimas |
| d. | Adsorbcija | Tirpių medžiagų (tirpinių) pašalinimas iš nuotekų, perkeliant jas ant kietų, labai akytų dalelių (paprastai – aktyvintosios anglies) paviršiaus. | Adsorbuojami ištirpę jonų pavidalo biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai, pvz., AOH. |
| e. | Vakuuminis distiliavimas | Teršalų šalinimas termiškai apdorojant nuotekas sumažinto slėgio aplinkoje. | Ištirpę biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai, kuriuos galima distiliuoti, pvz., kai kurie tirpikliai. |
| f. | Nusodinimas | Ištirpusių teršalų pavertimas netirpiais junginiais pridedant nusodiklių. Tada susidariusios kietosios nuosėdos atskiriamos sedimentacijos, flotacijos ar filtravimo metodu. | Ištirpę biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai, kuriuos galima nusodinti, pvz., metalai. |
| g. | Cheminė redukcija | Cheminė redukcija yra teršalų vertimas naudojant cheminius reduktorius į panašius, tačiau ne tokius žalingus ar pavojingus junginius. | Ištirpę biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai, kurie gali redukuotis, pvz., šešiavalentis chromas (Cr(VI)). |
| h. | Jonų mainai | Joninių teršalų atskyrimas nuo nuotekų ir pakeitimas priimtinesniais jonais naudojant jonitinę dervą. Šie teršalai laikinai sulaikomi, o vėliau išleidžiami į regeneravimo arba atbulinio plovimo skystį. | Ištirpę jonų pavidalo biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai, pvz., metalai. |
| i. | Stripingas | Teršalų, kuriuos galima pašalinti prapučiant, šalinimas iš vandeningosios fazės naudojant dujinę fazę (pvz., garą, azotą arba orą), kuri leidžiama per skystį. Šalinimo efektyvumą galima padidinti pakėlus temperatūrą arba sumažinus slėgį. | Teršalai, kuriuos galima pašalinti prapučiant dujų srautu, pvz., kai kurie adsorbuojamieji organiniai halogenai (AOH). |
| Biologinis apdorojimas |
| j. | Biologinis apdorojimas | Mikroorganizmų naudojimas nuotekoms apdoroti (pvz., anaerobinis apdorojimas, aerobinis apdorojimas). | Biologiškai skaidūs organiniai junginiai. |
| Galutinis kietųjų dalelių pašalinimas |
| k. | Koaguliacija ir flokuliacija | Koaguliacija ir flokuliacija naudojamos nuotekose skendinčioms kietosioms dalelėms atskirti ir dažnai atliekamos vienas po kito einančiais etapais. Koaguliacija atliekama pridedant koaguliantų, kurių krūvis priešingas skendinčių kietųjų dalelių krūviui. Flokuliacija yra lengvo maišymo etapas, taikomas tam, kad vieni su kitais susidūrę dribsneliai sukibtų į didesnius dribsnius. Ją galima paskatinti pridedant polimerų. | Skendinčios kietosios medžiagos ir kietosiose dalelėse esantys metalai. |
| l. | Sedimentacija | Suspenduotų kietųjų dalelių atskyrimas gravitacinio nusėdimo būdu. |
| m. | Filtravimas | Nuotekose esančių kietųjų medžiagų atskyrimas leidžiant jas per akytą terpę, pvz., filtravimas smėliu, mikrofiltravimas ir ultrafiltravimas. |
| n. | Flotacija | Nuotekose esančių kietųjų ar skystųjų dalelių atskyrimas joms prikimbant prie dujų, paprastai oro, burbuliukų. Plūdriosios dalelės kaupiasi vandens paviršiuje ir surenkamos graibštais. |

Metodai

Aprašymas

Tipiniai šalintini teršalai

Išankstinis, pirminis ir bendrasis valymas

a.

Išlyginimas

Srautų ir teršalų apkrovų balansavimas naudojant išlyginamuosius rezervuarus ir kitus valdymo metodus.

Visi teršalai.

b.

Neutralizavimas

Nuotekų pH sureguliavimas iki neutralios vertės (maždaug 7).

Rūgštys, šarmai.

c.

Fizinis atskyrimas, pvz., naudojant filtrus, sietus, smėlio skirtuvus, pirminius nusodintuvus ir taikant magnetinį atskyrimą.

Stambios šiukšlės, skendinčios kietosios medžiagos, metalo dalelės

Fizinis ir cheminis apdorojimas

d.

Adsorbcija

Tirpių medžiagų (tirpinių) pašalinimas iš nuotekų, perkeliant jas ant kietų, labai akytų dalelių (paprastai – aktyvintosios anglies) paviršiaus.

Adsorbuojami ištirpę jonų pavidalo biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai, pvz., AOH.

e.

Vakuuminis distiliavimas

Teršalų šalinimas termiškai apdorojant nuotekas sumažinto slėgio aplinkoje.

Ištirpę biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai, kuriuos galima distiliuoti, pvz., kai kurie tirpikliai.

f.

Nusodinimas

Ištirpusių teršalų pavertimas netirpiais junginiais pridedant nusodiklių. Tada susidariusios kietosios nuosėdos atskiriamos sedimentacijos, flotacijos ar filtravimo metodu.

Ištirpę biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai, kuriuos galima nusodinti, pvz., metalai.

g.

Cheminė redukcija

Cheminė redukcija yra teršalų vertimas naudojant cheminius reduktorius į panašius, tačiau ne tokius žalingus ar pavojingus junginius.

Ištirpę biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai, kurie gali redukuotis, pvz., šešiavalentis chromas (Cr(VI)).

h.

Jonų mainai

Joninių teršalų atskyrimas nuo nuotekų ir pakeitimas priimtinesniais jonais naudojant jonitinę dervą. Šie teršalai laikinai sulaikomi, o vėliau išleidžiami į regeneravimo arba atbulinio plovimo skystį.

Ištirpę jonų pavidalo biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai, pvz., metalai.

i.

Stripingas

Teršalų, kuriuos galima pašalinti prapučiant, šalinimas iš vandeningosios fazės naudojant dujinę fazę (pvz., garą, azotą arba orą), kuri leidžiama per skystį. Šalinimo efektyvumą galima padidinti pakėlus temperatūrą arba sumažinus slėgį.

Teršalai, kuriuos galima pašalinti prapučiant dujų srautu, pvz., kai kurie adsorbuojamieji organiniai halogenai (AOH).

Biologinis apdorojimas

j.

Biologinis apdorojimas

Mikroorganizmų naudojimas nuotekoms apdoroti (pvz., anaerobinis apdorojimas, aerobinis apdorojimas).

Biologiškai skaidūs organiniai junginiai.

Galutinis kietųjų dalelių pašalinimas

k.

Koaguliacija ir flokuliacija

Koaguliacija ir flokuliacija naudojamos nuotekose skendinčioms kietosioms dalelėms atskirti ir dažnai atliekamos vienas po kito einančiais etapais. Koaguliacija atliekama pridedant koaguliantų, kurių krūvis priešingas skendinčių kietųjų dalelių krūviui. Flokuliacija yra lengvo maišymo etapas, taikomas tam, kad vieni su kitais susidūrę dribsneliai sukibtų į didesnius dribsnius. Ją galima paskatinti pridedant polimerų.

Skendinčios kietosios medžiagos ir kietosiose dalelėse esantys metalai.

l.

Sedimentacija

Suspenduotų kietųjų dalelių atskyrimas gravitacinio nusėdimo būdu.

m.

Filtravimas

Nuotekose esančių kietųjų medžiagų atskyrimas leidžiant jas per akytą terpę, pvz., filtravimas smėliu, mikrofiltravimas ir ultrafiltravimas.

n.

Flotacija

Nuotekose esančių kietųjų ar skystųjų dalelių atskyrimas joms prikimbant prie dujų, paprastai oro, burbuliukų. Plūdriosios dalelės kaupiasi vandens paviršiuje ir surenkamos graibštais.

5 lentelė

Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai, taikomi į nuotekų priimtuvą tiesiogiai išleidžiamiems teršalams

| Medžiaga / parametras | Sektorius | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis  (25) |
| --- | --- | --- |
| Bendrasis skendinčių medžiagų kiekis (BSM) | Automobilių dengimas
  Ritininių metalo juostų dengimas
  Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas (taikoma tik DWI skardinėms) | 5–30 mg/l |
| Cheminis deguonies suvartojimas (ChDS)  (26) | 30–150 mg/l |
| Adsorbuojamieji organiniai halogenai (AOH) | 0,1–0,4 mg/l |
| Fluoridas (F–)  (27) | 2–25 mg/l |
| Nikelis (išreikštas Ni) | Automobilių dengimas
  Ritininių metalo juostų dengimas | 0,05–0,4 mg/l |
| Cinkas (išreikštas Zn) | 0,05–0,6 mg/l  (28) |
| Bendrasis chromo kiekis (išreikštas Cr)  (29) | Orlaivių dengimas
  Ritininių metalo juostų dengimas | 0,01–0,15 mg/l |
| Šešiavalentis chromas (išreikštas Cr(VI))  (30) | 0,01–0,05 mg/l |

Medžiaga / parametras

Sektorius

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis  (25)

Bendrasis skendinčių medžiagų kiekis (BSM)

Automobilių dengimas

Ritininių metalo juostų dengimas

Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas (taikoma tik DWI skardinėms)

5–30 mg/l

Cheminis deguonies suvartojimas (ChDS)  (26)

30–150 mg/l

Adsorbuojamieji organiniai halogenai (AOH)

0,1–0,4 mg/l

Fluoridas (F–)  (27)

2–25 mg/l

Nikelis (išreikštas Ni)

Automobilių dengimas

Ritininių metalo juostų dengimas

0,05–0,4 mg/l

Cinkas (išreikštas Zn)

0,05–0,6 mg/l  (28)

Bendrasis chromo kiekis (išreikštas Cr)  (29)

Orlaivių dengimas

Ritininių metalo juostų dengimas

0,01–0,15 mg/l

Šešiavalentis chromas (išreikštas Cr(VI))  (30)

0,01–0,05 mg/l

Susijusi stebėsena nurodyta 12 GPGB.

6 lentelė

Su GPGB siejami į nuotekų priimtuvą netiesiogiai išleidžiamų teršalų kiekiai

| Medžiaga / parametras | Sektorius | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis  (31)
   (32) |
| --- | --- | --- |
| Adsorbuojamieji organiniai halogenai (AOH) | Automobilių dengimas
  Ritininių metalo juostų dengimas
  Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas (taikoma tik DWI skardinėms) | 0,1–0,4 mg/l |
| Fluoridas (F–)  (33) | 2–25 mg/l |
| Nikelis (išreikštas Ni) | Automobilių dengimas
  Ritininių metalo juostų dengimas | 0,05–0,4 mg/l |
| Cinkas (išreikštas Zn) | 0,05–0,6 mg/l  (34) |
| Bendrasis chromo kiekis (išreikštas Cr)  (35) | Orlaivių dengimas
  Ritininių metalo juostų dengimas | 0,01–0,15 mg/l |
| Šešiavalentis chromas (išreikštas Cr(VI))  (36) | 0,01–0,05 mg/l |

Medžiaga / parametras

Sektorius

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis  (31)
   (32)

Adsorbuojamieji organiniai halogenai (AOH)

Automobilių dengimas

Ritininių metalo juostų dengimas

Metalinių pakuočių dengimas ir marginimas (taikoma tik DWI skardinėms)

0,1–0,4 mg/l

Fluoridas (F–)  (33)

2–25 mg/l

Nikelis (išreikštas Ni)

Automobilių dengimas

Ritininių metalo juostų dengimas

0,05–0,4 mg/l

Cinkas (išreikštas Zn)

0,05–0,6 mg/l  (34)

Bendrasis chromo kiekis (išreikštas Cr)  (35)

Orlaivių dengimas

Ritininių metalo juostų dengimas

0,01–0,15 mg/l

Šešiavalentis chromas (išreikštas Cr(VI))  (36)

0,01–0,05 mg/l

Susijusi stebėsena nurodyta 12 GPGB.

1.1.15.   Atliekų tvarkymas

22 GPGB.   Siekiant sumažinti šalinti išvežamų atliekų kiekį, GPGB yra taikyti toliau nurodytus a ir b metodus ir c ir (arba) d metodą (-us).

| Metodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| a. | Atliekų tvarkymo planas | Atliekų tvarkymo planas yra AVS (žr. 1 GPGB) sudedamoji dalis, jame nustatomos priemonės, kuriomis siekiama: 1) kuo labiau sumažinti atliekų susidarymą; 2) optimizuoti pakartotinį atliekų panaudojimą, regeneravimą ir (arba) grąžinamąjį perdirbimą ir (arba) energijos iš atliekų naudojimą ir 3) užtikrinti tinkamą atliekų šalinimą. |
| b. | Atliekų kiekio stebėsena | Metinio susidariusių atliekų kiekio registravimas pagal kiekvieną atliekų rūšį Analizės arba apskaičiavimo būdu periodiškai (bent kartą per metus) nustatomas tirpiklių kiekis atliekose. |
| c. | Tirpiklių regeneravimas ir (arba) grąžinamasis perdirbimas | Metodai gali apimti:






  — | skystose atliekose esančių tirpiklių regeneravimą ir (arba) grąžinamąjį perdirbimą veiklos vietoje arba už jos ribų taikant filtravimą arba distiliavimą, |

Metodas

Aprašymas

a.

Atliekų tvarkymo planas

Atliekų tvarkymo planas yra AVS (žr. 1 GPGB) sudedamoji dalis, jame nustatomos priemonės, kuriomis siekiama: 1) kuo labiau sumažinti atliekų susidarymą; 2) optimizuoti pakartotinį atliekų panaudojimą, regeneravimą ir (arba) grąžinamąjį perdirbimą ir (arba) energijos iš atliekų naudojimą ir 3) užtikrinti tinkamą atliekų šalinimą.

b.

Atliekų kiekio stebėsena

Metinio susidariusių atliekų kiekio registravimas pagal kiekvieną atliekų rūšį Analizės arba apskaičiavimo būdu periodiškai (bent kartą per metus) nustatomas tirpiklių kiekis atliekose.

c.

Tirpiklių regeneravimas ir (arba) grąžinamasis perdirbimas

Metodai gali apimti:

—

skystose atliekose esančių tirpiklių regeneravimą ir (arba) grąžinamąjį perdirbimą veiklos vietoje arba už jos ribų taikant filtravimą arba distiliavimą,

| — | šluostėse esančių tirpiklių regeneravimą ir (arba) grąžinamąjį perdirbimą taikant gravitacinį sausinimą, gręžimą arba centrifugavimą. |
| --- | --- |

—

šluostėse esančių tirpiklių regeneravimą ir (arba) grąžinamąjį perdirbimą taikant gravitacinį sausinimą, gręžimą arba centrifugavimą.

d.

Atliekų srautams taikomi metodai

Metodai gali apimti:

| — | vandens kiekio atliekose mažinimą, pvz., dumblui apdoroti naudojant filtrinį presą, |
| --- | --- |

—

vandens kiekio atliekose mažinimą, pvz., dumblui apdoroti naudojant filtrinį presą,

| — | susidarančio tirpiklių dumblo ir atliekų kiekio mažinimą, pvz., mažinant valymo ciklų skaičių (žr. 9 GPGB), |
| --- | --- |

—

susidarančio tirpiklių dumblo ir atliekų kiekio mažinimą, pvz., mažinant valymo ciklų skaičių (žr. 9 GPGB),

| — | daugkartinio naudojimo talpyklų naudojimą, naudotų talpyklų panaudojimą kitais tikslais arba grąžinamąjį talpyklų medžiagos perdirbimą, |
| --- | --- |

—

daugkartinio naudojimo talpyklų naudojimą, naudotų talpyklų panaudojimą kitais tikslais arba grąžinamąjį talpyklų medžiagos perdirbimą,

| — | panaudotų klinčių, susikaupusių sausojo desulfuravimo metu, perdavimą į kalkių degimo arba cemento gamybos krosnį. |
| --- | --- |

—

panaudotų klinčių, susikaupusių sausojo desulfuravimo metu, perdavimą į kalkių degimo arba cemento gamybos krosnį.

1.1.16.   Skleidžiami kvapai

23 GPGB.   Siekiant išvengti kvapų sklidimo iš įrenginio arba, jei tai neįmanoma, jį sumažinti, GPGB yra parengti, įgyvendinti ir reguliariai peržiūrėti kvapų valdymo planą (kaip vieną iš aplinkosaugos vadybos sistemos (žr. 1 GPGB) sudedamųjų dalių), kuriame būtų visi toliau nurodyti elementai:

| — | protokolas, kuriame nurodyti veiksmai ir terminai, |
| --- | --- |

—

protokolas, kuriame nurodyti veiksmai ir terminai,

| — | reagavimo į nustatytus su kvapais susijusius incidentus, pvz., skundus, protokolas, |
| --- | --- |

—

reagavimo į nustatytus su kvapais susijusius incidentus, pvz., skundus, protokolas,

| — | kvapų prevencijos ir mažinimo programa, kurios paskirtis – nustatyti kvapų šaltinį (-ius), apibūdinti kvapų šaltinio (-ų) poveikį ir įgyvendinti kvapų prevencijos ir (arba) mažinimo priemones. |
| --- | --- |

—

kvapų prevencijos ir mažinimo programa, kurios paskirtis – nustatyti kvapų šaltinį (-ius), apibūdinti kvapų šaltinio (-ų) poveikį ir įgyvendinti kvapų prevencijos ir (arba) mažinimo priemones.

Taikymo sritis

Taikoma tik tais atvejais, kai numatoma ir (arba) pagrįsta, kad nemalonus kvapas pasieks jautrius receptorius.

1.2.   GPGB išvados dėl automobilių dengimo

Šiame skirsnyje pateikta GPGB išvada skirta automobilių (lengvųjų automobilių, furgonų, sunkvežimių kabinų ir autobusų) dengimui ir taikoma kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1.1 skirsnyje.

1.2.1.   Išmetamas LOJ kiekis ir energijos bei žaliavų suvartojimas

24 GPGB.   Siekiant sumažinti tirpiklių, kitų žaliavų ir energijos šaltinių suvartojimą ir išmetamą LOJ kiekį, GPGB yra naudoti vieną iš toliau nurodytų dengimo sistemų arba jų derinį.

| Dengimo sistema | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| a. | Mišrusis dengimas (naudojant ir tirpiklio pagrindo dangą) | Tai dengimo sistema, pagal kurią vienas dengiamasis sluoksnis (gruntas arba bazinė dangas) yra vandens pagrindo. | Taikoma tik naujiems arba rekonstruojamiems įrenginiams. |
| b. | Vandens pagrindo danga | Tai dengimo sistema, pagal kurią ir grunto, ir bazinės dangos sluoksnis yra vandens pagrindo. |
| c. | Integruotas dengimo procesas | Tai dengimo sistema, pagal kurią derinamos grunto ir bazinės dangos funkcijos ir danga purškiamojo dengimo būdu dengiama dviem etapais. |
| d. | Dengimo trimis šlapiais sluoksniais procesas | Tai dengimo sistema, pagal kurią grunto, bazinės dangos ir skaidriosios dangos sluoksniais dengiama nelaukiant, kol išdžius pirmiau padengtas sluoksnis. Gruntas ir bazinė danga gali būti tirpiklio pagrindo arba vandens pagrindo. |

Dengimo sistema

Aprašymas

Taikymas

a.

Mišrusis dengimas (naudojant ir tirpiklio pagrindo dangą)

Tai dengimo sistema, pagal kurią vienas dengiamasis sluoksnis (gruntas arba bazinė dangas) yra vandens pagrindo.

Taikoma tik naujiems arba rekonstruojamiems įrenginiams.

b.

Vandens pagrindo danga

Tai dengimo sistema, pagal kurią ir grunto, ir bazinės dangos sluoksnis yra vandens pagrindo.

c.

Integruotas dengimo procesas

Tai dengimo sistema, pagal kurią derinamos grunto ir bazinės dangos funkcijos ir danga purškiamojo dengimo būdu dengiama dviem etapais.

d.

Dengimo trimis šlapiais sluoksniais procesas

Tai dengimo sistema, pagal kurią grunto, bazinės dangos ir skaidriosios dangos sluoksniais dengiama nelaukiant, kol išdžius pirmiau padengtas sluoksnis. Gruntas ir bazinė danga gali būti tirpiklio pagrindo arba vandens pagrindo.

7 lentelė

Su GPGB siejami bendrieji dengiant transporto priemones išmetamų LOJ kiekiai

| Parametras | Transporto priemonės tipas | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis  (37)

  (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- | --- |
| Naujas įrenginys | Esamas įrenginys |
| Bendras išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą | Lengvieji automobiliai | LOJ kiekis gramais (g) viename kvadratiniame metre (m2) paviršiaus ploto  (38) | 8–15 | 8–30 |
| Furgonai | 10–20 | 10–40 |
| Sunkvežimių kabinos | 8–20 | 8–40 |
| Sunkvežimiai | 10–40 | 10–50 |
| Autobusai | < 100 | 90–150 |

Parametras

Transporto priemonės tipas

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis  (37)

(metinis vidurkis)

Naujas įrenginys

Esamas įrenginys

Bendras išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą

Lengvieji automobiliai

LOJ kiekis gramais (g) viename kvadratiniame metre (m2) paviršiaus ploto  (38)

8–15

8–30

Furgonai

10–20

10–40

Sunkvežimių kabinos

8–20

8–40

Sunkvežimiai

10–40

10–50

Autobusai

< 100

90–150

Susijusi stebėsena nurodyta 10 GPGB.

1.2.2.   Už įrenginio vietos ribų perkeltas atliekų kiekis

8 lentelė

Orientaciniai kiekiai, susiję su savituoju už įrenginio vietos ribų perkeltu dengiant transporto priemones susidariusiu atliekų kiekiu

| Parametras | Transporto priemonės tipas | Susiję atliekų srautai | Vienetas | Orientacinis kiekis
  (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Už įrenginio vietos ribų perkeltas atliekų kiekis | Lengvieji automobiliai | — | Dažų atliekos |

Parametras

Transporto priemonės tipas

Susiję atliekų srautai

Vienetas

Orientacinis kiekis

(metinis vidurkis)

Už įrenginio vietos ribų perkeltas atliekų kiekis

Lengvieji automobiliai

—

Dažų atliekos

| — | Plastizolio, sandariklių ir klijų atliekos |
| --- | --- |

—

Plastizolio, sandariklių ir klijų atliekos

| — | Panaudoti tirpikliai |
| --- | --- |

—

Panaudoti tirpikliai

| — | Dažų dumblas |
| --- | --- |

—

Dažų dumblas

| — | Kitos dažyklose susidarančios atliekos (pvz., absorbentų ir valymo medžiagų, filtrų, pakavimo medžiagų, panaudotos aktyvintosios anglies) |
| --- | --- |

—

Kitos dažyklose susidarančios atliekos (pvz., absorbentų ir valymo medžiagų, filtrų, pakavimo medžiagų, panaudotos aktyvintosios anglies)

kg vienai padengtai transporto priemonei

3–9  (39)

Furgonai

4–17  (39)

Sunkvežimių kabinos

2–11  (39)

Susijusi stebėsena nurodyta 22 GPGB b punkte.

1.3.   GPGB išvados dėl kitų metalinių ir plastikinių paviršių dengimo

Toliau nurodyti su kitų metalinių ir plastikinių paviršių dengimu siejami išmetamųjų teršalų kiekiai yra susiję su bendrosiomis GPGB išvadomis, aprašytomis 1.1 skirsnyje. Toliau nurodyti išmetamųjų teršalų kiekiai gali būti netaikomi, jei metaliniai ir (arba) plastikiniai automobilių komponentai dengiami transporto priemonių dengimo įrenginyje ir tie išmetamųjų teršalų kiekiai yra įtraukiami skaičiuojant bendrą dengiant transporto priemones išmetamų LOJ kiekį (žr. 1.2 skirsnį).

9 lentelė

Su GPGB siejami bendrieji dengiant kitus metalinius ir plastikinius paviršius išmetamų LOJ kiekiai

| Parametras | Procesas | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bendras išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą | Metalinių paviršių dengimas | LOJ kiekis kilogramais (kg), tenkantis vienam kilogramui (kg) kietųjų medžiagų masės sąnaudų | < 0,05–0,2 |
| Plastikinių paviršių dengimas | < 0,05–0,3 |

Parametras

Procesas

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(metinis vidurkis)

Bendras išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą

Metalinių paviršių dengimas

LOJ kiekis kilogramais (kg), tenkantis vienam kilogramui (kg) kietųjų medžiagų masės sąnaudų

< 0,05–0,2

Plastikinių paviršių dengimas

< 0,05–0,3

Susijusi stebėsena nurodyta 10 GPGB.

Kaip alternatyva 9 lentelėje nurodytiems su GPGB siejamiems išmetamųjų teršalų kiekiams gali būti taikomi 10 ir 11 lentelėse nurodyti su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai.

10 lentelė

Su GPGB siejamas dengiant kitus metalinius ir plastikinius paviršius neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| Neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą | Procentinė tirpiklio sąnaudų dalis (%) | < 1–10 |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(metinis vidurkis)

Neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą

Procentinė tirpiklio sąnaudų dalis (%)

< 1–10

Susijusi stebėsena nurodyta 10 GPGB.

11 lentelė

Su GPGB siejamas dengiant kitus metalinius ir plastikinius paviršius organizuotai išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| BLOA | mg C/Nm3 | 1–20  (40)
   (41) |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)

BLOA

mg C/Nm3

1–20  (40)
   (41)

Susijusi stebėsena nurodyta 11 GPGB.

1.4.   GPGB išvados dėl laivų ir jachtų dengimo

Šiame skirsnyje pateikta GPGB išvada skirta laivų ir jachtų dengimui ir taikoma kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1.1 skirsnyje.

25 GPGB.   Siekiant sumažinti bendrąjį į orą išmetamų LOJ ir dulkių kiekį, sumažinti į vandenį išleidžiamų teršalų kiekį ir pagerinti bendrą aplinkosauginį veiksmingumą, GPGB yra taikyti toliau nurodytus a ir b metodus ir c–i metodų derinį.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| Atliekų ir nuotekų tvarkymas |
| a. | Atliekų ir nuotekų srautų atskyrimas | Statant dokus ir elingus, įrengti:






  — | veiksmingo sausų atliekų surinkimo, tvarkymo r laikymo atskirai nuo šlapių atliekų sistemą, |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

Atliekų ir nuotekų tvarkymas

a.

Atliekų ir nuotekų srautų atskyrimas

Statant dokus ir elingus, įrengti:

—

veiksmingo sausų atliekų surinkimo, tvarkymo r laikymo atskirai nuo šlapių atliekų sistemą,

| — | nuotekų atskyrimo nuo paviršinių nuotekų ir nutekamojo vandens sistemą. |
| --- | --- |

—

nuotekų atskyrimo nuo paviršinių nuotekų ir nutekamojo vandens sistemą.

Taikoma tik naujiems arba rekonstruojamiems įrenginiams.

Metodai, susiję su parengimo ir dengimo procesais

b.

Apribojimai, susiję su nepalankiomis meteorologinėmis sąlygomis

Jei apdorojimo zonos nėra visiškai apgaubtos, esant nepalankioms meteorologinėms sąlygoms arba prognozuojant tokias sąlygas, nevykdoma srautinio apdirbimo ir (arba) beorio purškiamojo dengimo darbų.

Taikoma visuotinai.

c.

Dalinis apdorojimo zonų apgaubimas

Siekiant išvengti dulkių išmetimo, zonos, kuriose atliekami srautinio apdirbimo ir (arba) beorio purškiamojo dengimo darbai, apgaubiamos tankiais tinklais ir (arba) purškiamo vandens uždangomis. Šis metodas gali būti taikomas nuolat arba laikinai.

Taikymas gali būti ribotas dėl zonos, kurią reikia apgaubti, formos ir dydžio. Purškiamo vandens uždangos gali būti netinkamos šaltomis klimato sąlygomis.

d.

Visiškas apdorojimo zonų apgaubimas

Siekiant išvengti dulkių išmetimo, srautinio apdirbimo ir (arba) beorio purškiamojo dengimo darbai atliekami didelėse patalpose, uždaruose cechuose, audeklais uždengtose zonose arba tinklais visiškai apgaubtose zonose. Iš apdorojimo zonų ištraukiamas oras, jis gali būti perduodamas į išeinančių dujų valymo sistemą; taip pat žr. 14 GPGB b punktą.

Taikymas gali būti ribotas dėl zonos, kurią reikia apgaubti, formos ir dydžio.

e.

Sausasis srautinis apdirbimas uždaroje sistemoje

Sausasis srautinis apdirbimas plieno granulėmis arba šratais uždarose srautinio apdirbimo sistemose, kuriose yra įrengtas įsiurbimo kolektorius ir išcentrinio srautinio apdirbimo ratai.

Taikoma visuotinai.

f.

Šlapiasis srautinis apdirbimas

Srautinis apdirbimas atliekamas naudojant vandenį, kuriame yra smulkios abrazyvinės medžiagos, kaip antai smulkaus šlako (pvz., vario šlako) arba smėlio.

Dėl tiršto rūko susidarymo šis metodas gali būti netinkamas šaltomis klimato sąlygomis ir (arba) uždarose zonose (krovinių talpyklose, talpyklose su dvigubu dugnu).

g.

Plovimas didelio arba itin didelio slėgio vandens srove

Plovimas didelio arba itin didelio slėgio vandens srove yra dulkių nekeliantis paviršių valymas naudojant itin didelio slėgio vandens srautą. Tokiam valymui gali būti naudojamos arba nenaudojamos abrazyvinės medžiagos.

Šis metodas netinkamas šaltomis klimato sąlygomis arba dėl paviršiaus ypatumų (pvz., jei tai nauji paviršiai, jei taikomas taškinis purškimas).

h.

Dangų stripingas indukcinio kaitinimo būdu

Induktoriaus galvutę vedant virš paviršiaus, plienas atitinkamoje vietoje greitai įkaitinamas ir senos dangos atsilupa.

Šis metodas gali būti netinkamas plonesniems kaip 5 mm paviršiams ir (arba) paviršiams, kurių sudedamosios dalys yra jautrios indukciniam kaitinimui (pvz., izoliaciniai, degūs komponentai).

i.

Korpuso ir sraigtų povandeninio valymo sistema

Povandeninė valymo sistema, kurioje naudojamas vandens slėgis ir sukamieji sraigtiniai šepečiai.

Netaikoma laivams, stovintiems visiškai sausame doke.

12 lentelė

Su GPGB siejamas bendrasis dengiant laivus ir jachtas išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| Bendras išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą | LOJ kiekis kilogramais (kg), tenkantis vienam kilogramui (kg) kietųjų medžiagų masės sąnaudų | < 0,375 |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(metinis vidurkis)

Bendras išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą

LOJ kiekis kilogramais (kg), tenkantis vienam kilogramui (kg) kietųjų medžiagų masės sąnaudų

< 0,375

Susijusi stebėsena nurodyta 10 GPGB.

1.5.   GPGB išvados dėl orlaivių dengimo

Šiame skirsnyje pateikta GPGB išvada skirta orlaivių dengimui ir taikoma kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1.1 skirsnyje.

26 GPGB.   Siekiant sumažinti bendrąjį dengiant orlaivius išmetamų LOJ kiekį ir pagerinti bendrą šios veiklos aplinkosauginį veiksmingumą, GPGB yra taikyti a metodą arba abu toliau nurodytus metodus.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| a. | Apgaubimas | Sudedamosios dalys dengiamos uždarose purškimo kamerose (žr. 14 GPGB b punktą). | Taikoma visuotinai. |
| b. | Tiesioginis marginimas | Spausdintuvo naudojimas tiesioginiam sudėtingo dizaino orlaivio dalių marginimui. | Taikymas gali būti ribotas dėl techninių aspektų (pvz., aplikatoriaus rėmo pasiekiamumo, adaptuotų spalvų) |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

a.

Apgaubimas

Sudedamosios dalys dengiamos uždarose purškimo kamerose (žr. 14 GPGB b punktą).

Taikoma visuotinai.

b.

Tiesioginis marginimas

Spausdintuvo naudojimas tiesioginiam sudėtingo dizaino orlaivio dalių marginimui.

Taikymas gali būti ribotas dėl techninių aspektų (pvz., aplikatoriaus rėmo pasiekiamumo, adaptuotų spalvų)

13 lentelė

Su GPGB siejamas bendrasis dengiant orlaivius išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| Bendras išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą | LOJ kiekis kilogramais (kg), tenkantis vienam kilogramui (kg) kietųjų medžiagų masės sąnaudų | 0,2–0,58 |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(metinis vidurkis)

Bendras išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą

LOJ kiekis kilogramais (kg), tenkantis vienam kilogramui (kg) kietųjų medžiagų masės sąnaudų

0,2–0,58

Susijusi stebėsena nurodyta 10 GPGB.

1.6.   GPGB išvados dėl ritininių metalo juostų dengimo

Toliau nurodyti su ritininių metalo juostų dengimu siejami išmetamųjų teršalų kiekiai yra susiję su bendrosiomis GPGB išvadomis, aprašytomis 1.1 skirsnyje.

14 lentelė

Su GPGB siejamas neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis ritininių metalo juostų dengimo procese

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| Neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą | Procentinė tirpiklio sąnaudų dalis (%) | < 1–3 |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(metinis vidurkis)

Neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą

Procentinė tirpiklio sąnaudų dalis (%)

< 1–3

Susijusi stebėsena nurodyta 10 GPGB.

15 lentelė

Su GPGB siejamas ritininių metalo juostų dengimo procese organizuotai išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| BLOA | mg C/Nm3 | 1–20  (42)
   (43) |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)

BLOA

mg C/Nm3

1–20  (42)
   (43)

Susijusi stebėsena nurodyta 11 GPGB.

1.7.   GPGB išvados dėl lipniųjų juostų gamybos

Toliau nurodyti su lipniųjų juostų gamyba siejami išmetamųjų teršalų kiekiai yra susiję su bendrosiomis GPGB išvadomis, aprašytomis 1.1 skirsnyje.

16 lentelė

Su GPGB siejamas bendrasis gaminant lipniąsias juostas išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| Bendras išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą | Procentinė tirpiklio sąnaudų dalis (%) | < 1–3  (44) |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(metinis vidurkis)

Bendras išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą

Procentinė tirpiklio sąnaudų dalis (%)

< 1–3  (44)

Susijusi stebėsena nurodyta 10 GPGB.

17 lentelė

Su GPGB siejamas gaminant lipniąsias juostas organizuotai išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| BLOA | mg C/Nm3 | 2–20  (45)
   (46) |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)

BLOA

mg C/Nm3

2–20  (45)
   (46)

Susijusi stebėsena nurodyta 11 GPGB.

1.8.   GPGB išvados dėl tekstilės gaminių, folijų ir popieriaus dengimo

Toliau nurodyti su tekstilės gaminių, folijų ir popieriaus dengimu siejami išmetamųjų teršalų kiekiai yra susiję su bendrosiomis GPGB išvadomis, aprašytomis 1.1 skirsnyje.

18 lentelė

Su GPGB siejamas dengiant tekstilės gaminius, folijas ir popierių neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| Neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą | Procentinė tirpiklio sąnaudų dalis (%) | < 1–5 |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(metinis vidurkis)

Neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą

Procentinė tirpiklio sąnaudų dalis (%)

< 1–5

Susijusi stebėsena nurodyta 10 GPGB.

19 lentelė

Su GPGB siejamas dengiant tekstilės gaminius, folijas ir popierių organizuotai išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| BLOA | mg C/Nm3 | 5–20  (47)
   (48) |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)

BLOA

mg C/Nm3

5–20  (47)
   (48)

Susijusi stebėsena nurodyta 11 GPGB.

1.9.   GPGB išvados dėl apvijinių laidų gamybos

Šiame skirsnyje pateikta GPGB išvada skirta apvijinių laidų gamybai ir taikoma kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1.1 skirsnyje.

27 GPGB.   Siekiant sumažinti bendrąjį išmetamų LOJ kiekį ir energijos suvartojimą, GPGB yra taikyti a metodą ir vieną iš b–d punktuose toliau nurodytų metodų arba jų derinį.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| a. | Į procesą integruota LOJ oksidacija | Oro ir tirpiklio mišinys, susidaręs dėl tirpiklio garavimo vykstant kartotiniam emalio kietinimo procesui apdorojamas katalizinio oksidavimo įrenginyje (žr. 15 GPGB g punktą), integruotame į kietinimo krosnį ir (arba) džiovintuvą. Katalizinio oksidavimo įrenginio atliekinė šiluma panaudojama džiovinimo procese cirkuliuojančiam oro srautui pašildyti ir (arba) kaip technologinė šiluma panaudojama kitoms įrenginio reikmėms. | Taikoma visuotinai. |
| b. | Tepalai, kurių sudėtyje nėra tirpiklių | Tepalai, kurių sudėtyje nėra tirpiklių, naudojami taip:






  — | laidas braukiamas per tepalu suvilgytą veltinį arba |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

a.

Į procesą integruota LOJ oksidacija

Oro ir tirpiklio mišinys, susidaręs dėl tirpiklio garavimo vykstant kartotiniam emalio kietinimo procesui apdorojamas katalizinio oksidavimo įrenginyje (žr. 15 GPGB g punktą), integruotame į kietinimo krosnį ir (arba) džiovintuvą. Katalizinio oksidavimo įrenginio atliekinė šiluma panaudojama džiovinimo procese cirkuliuojančiam oro srautui pašildyti ir (arba) kaip technologinė šiluma panaudojama kitoms įrenginio reikmėms.

Taikoma visuotinai.

b.

Tepalai, kurių sudėtyje nėra tirpiklių

Tepalai, kurių sudėtyje nėra tirpiklių, naudojami taip:

—

laidas braukiamas per tepalu suvilgytą veltinį arba

| — | per laidą braukiamas tepalu įmirkytas siūlas, dėl laido atliekinės šilumos ir trinties šilumos ištirpsta parafinas. |
| --- | --- |

—

per laidą braukiamas tepalu įmirkytas siūlas, dėl laido atliekinės šilumos ir trinties šilumos ištirpsta parafinas.

Taikymas gali būti ribotas dėl produkto kokybės reikalavimų arba specifikacijų, pvz., skersmens.

c.

Savaiminio tepimo dangos

Tepimo naudojant tepalus, kurių sudėtyje yra tirpiklių, išvengiama naudojant dengimo sistemą, kurioje taip pat yra tepalo (specialaus vaško).

Taikymas gali būti ribotas dėl produkto kokybės reikalavimų arba specifikacijų.

d.

Dengimas daug kietųjų medžiagų turinčiu emaliu

Emalio dangos, kurioje kietųjų medžiagų yra ne daugiau kaip 45 %, naudojimas. Jei laidai yra ploni (skersmuo ne didesnis kaip 0,1 mm), kietųjų medžiagų gali būti iki 30 %.

20 lentelė

Su GPGB siejamas bendrasis gaminant apvijinius laidus išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Produkto rūšis | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bendras išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą | Apvijinių laidų, kurių vidutinis skersmuo didesnis kaip 0,1 mm, dengimas | LOJ kiekis gramais (g), tenkantis vienam kilogramui (kg) padengtų laidų | 1–3,3 |

Parametras

Produkto rūšis

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(metinis vidurkis)

Bendras išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą

Apvijinių laidų, kurių vidutinis skersmuo didesnis kaip 0,1 mm, dengimas

LOJ kiekis gramais (g), tenkantis vienam kilogramui (kg) padengtų laidų

1–3,3

Susijusi stebėsena nurodyta 10 GPGB.

21 lentelė

Su GPGB siejamas gaminant apvijinius laidus organizuotai išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| BLOA | mg C/Nm3 | 5–40 |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)

BLOA

mg C/Nm3

5–40

Susijusi stebėsena nurodyta 11 GPGB.

1.10.   GPGB išvados dėl metalinių pakuočių dengimo ir marginimo

Toliau nurodyti su metalinių pakuočių dengimu ir marginimu siejami išmetamųjų teršalų kiekiai yra susiję su bendrosiomis GPGB išvadomis, aprašytomis 1.1 skirsnyje.

22 lentelė

Su GPGB siejamas bendrasis dengiant ir marginant metalines pakuotes išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| Bendras išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą | LOJ kiekis gramais (g), tenkantis vienam kvadratiniam metrui (m2) padengto arba atspausdinto paviršiaus ploto | < 1–3,5 |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(metinis vidurkis)

Bendras išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą

LOJ kiekis gramais (g), tenkantis vienam kvadratiniam metrui (m2) padengto arba atspausdinto paviršiaus ploto

< 1–3,5

Susijusi stebėsena nurodyta 10 GPGB.

Kaip alternatyva 22 lentelėje nurodytam su GPGB siejamam išmetamųjų teršalų kiekiui gali būti taikomi 23 ir 24 lentelėse nurodyti su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai.

23 lentelė

Su GPGB siejamas dengiant ir marginant metalines pakuotes neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| Neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą | Procentinė tirpiklio sąnaudų dalis (%) | < 1–12 |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(metinis vidurkis)

Neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą

Procentinė tirpiklio sąnaudų dalis (%)

< 1–12

Susijusi stebėsena nurodyta 10 GPGB.

24 lentelė

Su GPGB siejamas dengiant ir marginant metalines pakuotes organizuotai išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| BLOA | mg C/Nm3 | 1–20  (49) |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)

BLOA

mg C/Nm3

1–20  (49)

Susijusi stebėsena nurodyta 11 GPGB.

1.11.   GPGB išvados dėl termostabilizacinės ritininės ofsetinės spaudos

Šiame skirsnyje pateikta GPGB išvada skirta termostabilizacinei ritininei ofsetinei spaudai ir taikoma kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1.1 skirsnyje.

28 GPGB.   Siekiant sumažinti bendrą išmetamų LOJ kiekį, GPGB yra derinti toliau nurodytus metodus.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| Medžiagų naudojimu grindžiami ir marginimo metodai |
| a. | Priedų, kurių sudėtyje yra mažai IPA arba jo visai nėra, naudojimas drėkinimo tirpalams | Izopropanolio (IPA), kaip drėkiklio, naudojimo drėkinimo tirpaluose mažinimas arba vengimas, jį pakeičiant kitų organinių junginių, kurie yra nelakūs arba mažo lakumo, mišiniais. | Taikymas gali būti ribotas dėl techninių ir produkto kokybės reikalavimų arba specifikacijų. |
| b. | Bevandenė spauda | Spausdinimo ir parengiamųjų spausdinimo procesų pakeitimas, kad būtų galima naudoti specialia danga padengtas ofsetines plokštes, taip išvengiant poreikio drėkinti. | Šis metodas gali būti netinkamas, kai spausdinimo ciklai yra ilgi, nes dažniau reikia keisti plokštes. |
| Valymo metodai |
| c. | Tirpiklių, kurių sudėtyje nėra LOJ, arba mažo lakumo tirpiklių naudojimas automatiniam spausdinimo dangų valymui | Nelakių arba mažo laukumo organinių junginių, kaip valymo medžiagų, naudojimas automatiniam spausdinimo dangų valymui. | Taikoma visuotinai. |
| Išeinančių dujų valymo metodai |
| d. | Ritininės ofsetinės spaudos džiovintuvas su integruota išeinančių dujų valymo funkcija | Ritininės ofsetinės spaudos džiovintuvas su integruotu išeinančių dujų valymo įrenginiu, suteikiantis galimybę maišyti į džiovintuvą tiekiamą orą su dalimi išeinančių dujų, grąžintų iš išeinančių dujų terminio apdorojimo sistemos. | Taikoma naujiems arba rekonstruojamiems įrenginiams. |
| e. | Oro ištraukimas iš spausdinimo patalpos arba spausdinimo įrenginio korpuso ir apdorojimas | Iš spausdinimo patalpos arba spausdinimo įrenginio korpuso ištraukto oro paskirstymas. Taikant šį metodą, dalis spausdinimo patalpoje arba spausdinimo įrenginio korpuse išgaravusių tirpiklių pašalinama juos toliau procese apdorojant terminiu būdu (žr. 15 GPGB). | Taikoma visuotinai. |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

Medžiagų naudojimu grindžiami ir marginimo metodai

a.

Priedų, kurių sudėtyje yra mažai IPA arba jo visai nėra, naudojimas drėkinimo tirpalams

Izopropanolio (IPA), kaip drėkiklio, naudojimo drėkinimo tirpaluose mažinimas arba vengimas, jį pakeičiant kitų organinių junginių, kurie yra nelakūs arba mažo lakumo, mišiniais.

Taikymas gali būti ribotas dėl techninių ir produkto kokybės reikalavimų arba specifikacijų.

b.

Bevandenė spauda

Spausdinimo ir parengiamųjų spausdinimo procesų pakeitimas, kad būtų galima naudoti specialia danga padengtas ofsetines plokštes, taip išvengiant poreikio drėkinti.

Šis metodas gali būti netinkamas, kai spausdinimo ciklai yra ilgi, nes dažniau reikia keisti plokštes.

Valymo metodai

c.

Tirpiklių, kurių sudėtyje nėra LOJ, arba mažo lakumo tirpiklių naudojimas automatiniam spausdinimo dangų valymui

Nelakių arba mažo laukumo organinių junginių, kaip valymo medžiagų, naudojimas automatiniam spausdinimo dangų valymui.

Taikoma visuotinai.

Išeinančių dujų valymo metodai

d.

Ritininės ofsetinės spaudos džiovintuvas su integruota išeinančių dujų valymo funkcija

Ritininės ofsetinės spaudos džiovintuvas su integruotu išeinančių dujų valymo įrenginiu, suteikiantis galimybę maišyti į džiovintuvą tiekiamą orą su dalimi išeinančių dujų, grąžintų iš išeinančių dujų terminio apdorojimo sistemos.

Taikoma naujiems arba rekonstruojamiems įrenginiams.

e.

Oro ištraukimas iš spausdinimo patalpos arba spausdinimo įrenginio korpuso ir apdorojimas

Iš spausdinimo patalpos arba spausdinimo įrenginio korpuso ištraukto oro paskirstymas. Taikant šį metodą, dalis spausdinimo patalpoje arba spausdinimo įrenginio korpuse išgaravusių tirpiklių pašalinama juos toliau procese apdorojant terminiu būdu (žr. 15 GPGB).

Taikoma visuotinai.

25 lentelė

Su GPGB siejamas bendrasis taikant termostabilizacinę ritininę ofsetinę spaudą išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| Bendras išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą | LOJ kiekis kilogramais (kg), tenkantis vienam kilogramui (kg) rašalo sąnaudų | < 0,01–0,04  (50) |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(metinis vidurkis)

Bendras išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą

LOJ kiekis kilogramais (kg), tenkantis vienam kilogramui (kg) rašalo sąnaudų

< 0,01–0,04  (50)

Susijusi stebėsena nurodyta 10 GPGB.

Kaip alternatyva 25 lentelėje nurodytiems su GPGB siejamiems išmetamųjų teršalų kiekiams gali būti taikomi 26 ir 27 lentelėse nurodyti su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai.

26 lentelė

Su GPGB siejamas taikant termostabilizacinę ritininę ofsetinę spaudą neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| Neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą | Procentinė tirpiklio sąnaudų dalis (%) | < 1–10  (51) |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(metinis vidurkis)

Neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą

Procentinė tirpiklio sąnaudų dalis (%)

< 1–10  (51)

Susijusi stebėsena nurodyta 10 GPGB.

27 lentelė

Su GPGB siejamas taikant termostabilizacinę ritininę ofsetinę spaudą organizuotai išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| BLOA | mg C/Nm3 | 1–15 |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)

BLOA

mg C/Nm3

1–15

Susijusi stebėsena nurodyta 11 GPGB.

1.12.   GPGB išvados dėl fleksografijos ir neleidybinės rotacinės giliaspaudės

Toliau nurodyti su fleksografija ir neleidybine rotacine giliaspaude siejami išmetamųjų teršalų kiekiai yra susiję su bendrosiomis GPGB išvadomis, aprašytomis 1.1 skirsnyje.

28 lentelė

Su GPGB siejamas bendrasis taikant fleksografiją ir neleidybinę rotacinę giliaspaudę išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| Bendras išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą | LOJ kiekis kilogramais (kg), tenkantis vienam kilogramui (kg) kietųjų medžiagų masės sąnaudų | < 0,1–0,3 |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(metinis vidurkis)

Bendras išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą

LOJ kiekis kilogramais (kg), tenkantis vienam kilogramui (kg) kietųjų medžiagų masės sąnaudų

< 0,1–0,3

Susijusi stebėsena nurodyta 10 GPGB.

Kaip alternatyva 28 lentelėje nurodytam su GPGB siejamam išmetamųjų teršalų kiekiui gali būti taikomi 29 ir 30 lentelėse nurodyti su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai.

29 lentelė

Su GPGB siejamas taikant fleksografiją ir neleidybinę rotacinę giliaspaudę neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| Neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą | Procentinė tirpiklio sąnaudų dalis (%) | < 1–12 |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(metinis vidurkis)

Neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą

Procentinė tirpiklio sąnaudų dalis (%)

< 1–12

Susijusi stebėsena nurodyta 10 GPGB.

30 lentelė

Su GPGB siejamas taikant fleksografiją ir neleidybinę rotacinę giliaspaudę organizuotai išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| BLOA | mg C/Nm3 | 1–20  (52)
   (53) |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)

BLOA

mg C/Nm3

1–20  (52)
   (53)

Susijusi stebėsena nurodyta 11 GPGB.

1.13.   GPGB išvados dėl leidybinės rotacinės giliaspaudės

Šiame skirsnyje pateikta GPGB išvada skirta leidybinei rotacinei giliaspaudei ir taikoma kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1.1 skirsnyje.

29 GPGB.   Siekiant sumažinti taikant leidybinę rotacinę giliaspaudę išmetamą LOJ kiekį, GPGB yra naudoti adsorbcija grindžiamą tolueno regeneravimo sistemą ir vieną iš toliau nurodytų metodų arba juos abu.

| Metodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| a. | Lėtai džiūstančio rašalo naudojimas | Naudojant lėtai džiūstantį rašalą, ilgiau formuojasi sausas plėvelės paviršius, todėl toluenas gali ilgiau garuoti, taigi jo gali būti daugiau išleidžiama džiovintuve bei regeneruojama naudojant tolueno regeneravimo sistemą. |
| b. | Automatinės valymo sistemos, sujungtos su tolueno regeneravimo sistema | Automatinis cilindrų valymas orą ištraukiant į tolueno regeneravimo sistemą. |

Metodas

Aprašymas

a.

Lėtai džiūstančio rašalo naudojimas

Naudojant lėtai džiūstantį rašalą, ilgiau formuojasi sausas plėvelės paviršius, todėl toluenas gali ilgiau garuoti, taigi jo gali būti daugiau išleidžiama džiovintuve bei regeneruojama naudojant tolueno regeneravimo sistemą.

b.

Automatinės valymo sistemos, sujungtos su tolueno regeneravimo sistema

Automatinis cilindrų valymas orą ištraukiant į tolueno regeneravimo sistemą.

31 lentelė

Su GPGB siejamas taikant leidybinę rotacinę giliaspaudę neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| Neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą | Procentinė tirpiklio sąnaudų dalis (%) | < 2,5 |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(metinis vidurkis)

Neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą

Procentinė tirpiklio sąnaudų dalis (%)

< 2,5

Susijusi stebėsena nurodyta 10 GPGB.

32 lentelė

Su GPGB siejamas taikant leidybinę rotacinę giliaspaudę organizuotai išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| BLOA | mg C/Nm3 | 10–20 |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)

BLOA

mg C/Nm3

10–20

Susijusi stebėsena nurodyta 11 GPGB.

1.14.   GPGB išvados dėl medinių paviršių dengimo

Toliau nurodyti su medinių paviršių dengimu siejami išmetamųjų teršalų kiekiai yra susiję su bendrosiomis GPGB išvadomis, aprašytomis 1.1 skirsnyje.

33 lentelė

Su GPGB siejamas bendrasis dengiant medinius paviršius išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Dengiami pagrindai | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bendras išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą | Plokšti pagrindai | LOJ kiekis kilogramais (kg), tenkantis vienam kilogramui (kg) kietųjų medžiagų masės sąnaudų | < 0,1 |
| Neplokšti pagrindai | < 0,25 |

Parametras

Dengiami pagrindai

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(metinis vidurkis)

Bendras išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą

Plokšti pagrindai

LOJ kiekis kilogramais (kg), tenkantis vienam kilogramui (kg) kietųjų medžiagų masės sąnaudų

< 0,1

Neplokšti pagrindai

< 0,25

Susijusi stebėsena nurodyta 10 GPGB.

Kaip alternatyva 33 lentelėje nurodytiems su GPGB siejamiems išmetamųjų teršalų kiekiams gali būti taikomi 34 ir 35 lentelėse nurodyti su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai.

34 lentelė

Su GPGB siejamas dengiant medinius paviršius neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| Neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą | Procentinė tirpiklio sąnaudų dalis (%) | < 10 |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(metinis vidurkis)

Neorganizuotai išmetamų LOJ kiekis, apskaičiuotas pagal tirpiklių masės balansą

Procentinė tirpiklio sąnaudų dalis (%)

< 10

Susijusi stebėsena nurodyta 10 GPGB.

35 lentelė

Su GPGB siejamas dengiant medinius paviršius organizuotai išmetamų LOJ kiekis

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| BLOA | mg C/Nm3 | 5–20  (54) |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(paros vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)

BLOA

mg C/Nm3

5–20  (54)

Susijusi stebėsena nurodyta 11 GPGB.

2.   GPGB IŠVADOS DĖL MEDIENOS IR MEDIENOS PRODUKTŲ KONSERVAVIMO NAUDOJANT CHEMINES MEDŽIAGAS

2.1.   Aplinkosaugos vadybos sistemos

30 GPGB.   Siekiant pagerinti bendrą aplinkosauginį veiksmingumą, GPGB yra parengti ir įgyvendinti aplinkosaugos vadybos sistemą (AVS), kuria būtų užtikrinami visi 1 GPGB i–xx punktuose nurodyti dalykai ir šie konkretūs dalykai:

| i. | nuolatinis atsinaujinimas atsižvelgiant į pažangą biocidinių produktų srityje ir susijusių teisės aktų pasikeitimus (pvz., kiek tai susiję su produktų autorizacija pagal BPR), siekiant taikyti labiausiai aplinką tausojančius procesus. |
| --- | --- |

i.

nuolatinis atsinaujinimas atsižvelgiant į pažangą biocidinių produktų srityje ir susijusių teisės aktų pasikeitimus (pvz., kiek tai susiję su produktų autorizacija pagal BPR), siekiant taikyti labiausiai aplinką tausojančius procesus.

| ii. | tirpiklių masės balanso įtraukimas taikant apdorojimą tirpiklio pagrindo medžiagomis ir kreozotais (žr. 33 GPGB c punktą). |
| --- | --- |

ii.

tirpiklių masės balanso įtraukimas taikant apdorojimą tirpiklio pagrindo medžiagomis ir kreozotais (žr. 33 GPGB c punktą).

| iii. | visų aplinkosauginiu požiūriu itin svarbių procesų ir taršos mažinimo įrangos (kuriems sutrikus galėtų būti padarytas poveikis aplinkai) nustatymas ir jų sąrašo sudarymas (žr. 46 GPGB c punktą). Itin svarbios įrangos sąrašas nuolat atnaujinamas. |
| --- | --- |

iii.

visų aplinkosauginiu požiūriu itin svarbių procesų ir taršos mažinimo įrangos (kuriems sutrikus galėtų būti padarytas poveikis aplinkai) nustatymas ir jų sąrašo sudarymas (žr. 46 GPGB c punktą). Itin svarbios įrangos sąrašas nuolat atnaujinamas.

| iv. | nuotėkio ir išsiliejimo prevencijos ir kontrolės planų, įskaitant atliekų tvarkymo gairių, susijusių su atliekų, susidarančių vykdant išsiliejimo kontrolę, valdymu (žr. 46 GPGB), įtraukimas. |
| --- | --- |

iv.

nuotėkio ir išsiliejimo prevencijos ir kontrolės planų, įskaitant atliekų tvarkymo gairių, susijusių su atliekų, susidarančių vykdant išsiliejimo kontrolę, valdymu (žr. 46 GPGB), įtraukimas.

| v. | atsitiktinio nuotėkio ir išsiliejimo atvejų registravimas ir padėties gerinimo planai (reagavimo priemonės). |
| --- | --- |

v.

atsitiktinio nuotėkio ir išsiliejimo atvejų registravimas ir padėties gerinimo planai (reagavimo priemonės).

Pastaba

Vienas iš šį GPGB atitinkančių AVS pavyzdžių yra Reglamentu (EB) Nr. 1221/2009 nustatyta Europos Sąjungos aplinkosaugos vadybos ir audito sistema (EMAS).

Taikymo sritis

AVS išsamumo lygis ir formalizavimo laipsnis apskritai priklauso nuo įrenginio pobūdžio, dydžio ir sudėtingumo, taip pat nuo galimo jo poveikio aplinkai įvairovės.

2.2.   Kenksmingų ir (arba) pavojingų cheminių medžiagų pakaitalai

31 GPGB.   Siekiant išvengti PAA ir (arba) tirpiklių išmetimo arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra naudoti vandens pagrindo konservantus.

Aprašymas

Tirpiklio pagrindo konservantai arba kreozotas pakeičiami vandens pagrindo konservantais. Vanduo atlieka biocidų pernešimo funkciją.

Taikymo sritis

Taikymas gali būti ribotas dėl produkto kokybės reikalavimų arba specifikacijų.

32 GPGB.   Siekiant sumažinti riziką aplinkai, kylančią dėl apdorojimo cheminių medžiagų naudojimo, GPGB yra dabar naudojamas apdorojimo chemines medžiagas pakeisti ne tokiomis pavojingomis, remiantis reguliariai (pvz., kartą per metus) atliekamomis patikromis, kurių tikslas – nustatyti galbūt esančias naujas, saugesnes alternatyvas.

Taikymo sritis

Pakeitimo galimybės gali būti ribotos dėl produkto kokybės reikalavimų arba specifikacijų.

2.3.   Efektyvus išteklių naudojimas

33 GPGB.   Siekiant efektyviau naudoti išteklius ir sumažinti su apdorojimo cheminių medžiagų naudojimu susijusį poveikį ir riziką aplinkai, GPGB yra mažinti jų suvartojimą taikant visus toliau nurodytus metodus.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| a. | Efektyvios apdorojimo konservantais sistemos naudojimas | Apdorojimo sistemos, pagal kurias mediena panardinama į konservuojamąjį tirpalą, yra efektyvesnė už, pvz., purškimą. Vakuuminių procesų (uždaros sistemos) apdorojamasis efektyvumas beveik lygus 100 %. Parenkant apdorojimo sistemą atsižvelgiama į naudojimo klasę ir reikiamą įsiskverbimo lygį. | Taikoma tik naujiems arba rekonstruojamiems įrenginiams. |
| b. | Su konkrečiu galutiniu naudojimu susijusio apdorojimo cheminių medžiagų suvartojimo kontrolė ir optimizavimas | Apdorojimo cheminių medžiagų suvartojimo kontrolė ir optimizavimas tokiais būdais:






  a) | sveriant medieną ir (arba) medienos produktus prieš impregnavimą ir po jo arba |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

a.

Efektyvios apdorojimo konservantais sistemos naudojimas

Apdorojimo sistemos, pagal kurias mediena panardinama į konservuojamąjį tirpalą, yra efektyvesnė už, pvz., purškimą. Vakuuminių procesų (uždaros sistemos) apdorojamasis efektyvumas beveik lygus 100 %. Parenkant apdorojimo sistemą atsižvelgiama į naudojimo klasę ir reikiamą įsiskverbimo lygį.

Taikoma tik naujiems arba rekonstruojamiems įrenginiams.

b.

Su konkrečiu galutiniu naudojimu susijusio apdorojimo cheminių medžiagų suvartojimo kontrolė ir optimizavimas

Apdorojimo cheminių medžiagų suvartojimo kontrolė ir optimizavimas tokiais būdais:

a)

sveriant medieną ir (arba) medienos produktus prieš impregnavimą ir po jo arba

| b) | nustatant konservuojamojo tirpalo kiekį prieš impregnavimą ir po jo. |
| --- | --- |

b)

nustatant konservuojamojo tirpalo kiekį prieš impregnavimą ir po jo.

Apdorojimo cheminių medžiagų suvartojimas atitinka tiekėjo rekomendacijas, apdorojant šiomis medžiagomis neviršijami išlaikymo reikalavimai (pvz., nustatyti produkto kokybės standartuose).

Taikoma visuotinai.

c.

Tirpiklių masės balansas

Įrenginio organinių tirpiklių sąnaudų ir išeigos, kaip apibrėžta Direktyvos 2010/75/ES VII priedo 7 dalies 2 punkte, apskaičiavimas bent kartą per metus.

Taikoma tik įrenginiams, kuriuose taikomas apdorojimas tirpiklio pagrindo apdorojimo cheminėmis medžiagomis arba kreozotu.

d.

Medienos drėgnumo matavimas ir koregavimas prieš apdorojimą

Siekiant optimizuoti impregnavimo procesą ir užtikrinti reikiamą produkto kokybę, prieš apdorojimą išmatuojamas (pvz., elektrinės varžos arba svėrimo būdu) ir, jei reikia, pakoreguojamas medienos drėgnumas.

Taikoma tik tuo atveju, jei mediena turi būti tam tikro drėgnumo.

2.4.   Apdorojimo cheminių medžiagų pristatymas, laikymas ir tvarkymas

34 GPGB.   Siekiant sumažinti pristatant, laikant ir tvarkant chemines medžiagas išmetamą teršalų kiekį, GPGB yra taikyti a arba b metodą ir visus c–f punktuose toliau nurodytus metodus.

| Metodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| a. | Atgalinė ventiliacija | Taip pat vadinama garų pusiausvyros palaikymu. Pildymo metu iš priėmimo talpyklos išėję tirpiklių arba kreozoto garai surenkami ir grąžinami į talpyklą arba į sunkvežimį, iš kurio pilamas skystis. |
| b. | Išėjusio oro surinkimas | Pildymo metu iš priėmimo talpyklos išėję tirpiklių arba kreozoto garai surenkami ir nukreipiami į apdorojimo įrenginį, pvz., aktyvintosios anglies filtrą arba terminės oksidacijos įrenginį. |
| c. | Garavimo nuostolių, patiriamų šylant laikomoms cheminėms medžiagoms, mažinimo metodai | Jei saulės spinduliai gali paskatinti virš žemės esančiose talpyklose laikomų tirpiklių ir kreozoto garavimą, talpyklos uždengiamos stogu arba padengiamos šviesios spalvos dažais, kad jose laikomi tirpikliai ir kreozotas mažiau kaistų. |
| d. | Tiekimo jungčių saugumo užtikrinimas | Užtikrinama, kad tiekimo į talpyklas, esančias izoliavimo ir (arba) sulaikymo priemonėmis apsaugotoje zonoje, jungtys būtų saugios ir, kai nenaudojamos, uždarytos. |
| e. | Metodai, padedantys išvengti perpildymo pumpuojant | Tai metodai, kuriais užtikrinama, kad:






  — | pumpavimo operacija būtų prižiūrima, |

Metodas

Aprašymas

a.

Atgalinė ventiliacija

Taip pat vadinama garų pusiausvyros palaikymu. Pildymo metu iš priėmimo talpyklos išėję tirpiklių arba kreozoto garai surenkami ir grąžinami į talpyklą arba į sunkvežimį, iš kurio pilamas skystis.

b.

Išėjusio oro surinkimas

Pildymo metu iš priėmimo talpyklos išėję tirpiklių arba kreozoto garai surenkami ir nukreipiami į apdorojimo įrenginį, pvz., aktyvintosios anglies filtrą arba terminės oksidacijos įrenginį.

c.

Garavimo nuostolių, patiriamų šylant laikomoms cheminėms medžiagoms, mažinimo metodai

Jei saulės spinduliai gali paskatinti virš žemės esančiose talpyklose laikomų tirpiklių ir kreozoto garavimą, talpyklos uždengiamos stogu arba padengiamos šviesios spalvos dažais, kad jose laikomi tirpikliai ir kreozotas mažiau kaistų.

d.

Tiekimo jungčių saugumo užtikrinimas

Užtikrinama, kad tiekimo į talpyklas, esančias izoliavimo ir (arba) sulaikymo priemonėmis apsaugotoje zonoje, jungtys būtų saugios ir, kai nenaudojamos, uždarytos.

e.

Metodai, padedantys išvengti perpildymo pumpuojant

Tai metodai, kuriais užtikrinama, kad:

—

pumpavimo operacija būtų prižiūrima,

| — | esant didesniems kiekiams, didelėse talpyklose būtų sumontuoti akustiniai ir (arba) optiniai įtaisai, signalizuojantys apie tai, kad pasiektas aukštas lygis, ir, jei reikia, išjungimo sistemos. |
| --- | --- |

—

esant didesniems kiekiams, didelėse talpyklose būtų sumontuoti akustiniai ir (arba) optiniai įtaisai, signalizuojantys apie tai, kad pasiektas aukštas lygis, ir, jei reikia, išjungimo sistemos.

f.

Uždaros talpyklos

Uždarų talpyklų naudojimas apdorojimo cheminėms medžiagoms laikyti.

2.5.   Medienos parengimas ir (arba) kondicionavimas

35 GPGB.   Siekiant sumažinti apdorojimo cheminių medžiagų ir energijos suvartojimą ir išmetamą apdorojimo cheminių medžiagų kiekį, GPGB yra optimizuoti į indą įkraunamą medienos kiekį ir vengti apdorojimo cheminių medžiagų kaupimosi vienoje vietoje taikant toliau nurodytų metodų derinį.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| a. | Medienos paketų atskyrimas tarpikliais | Medienos paketuose vienodais tarpais sudedami tarpikliai, kad apdorojimo cheminės medžiagos lengviau tekėtų paketu ir geriau džiūtų baigus apdorojimą. | Taikoma visuotinai. |
| b. | Nuožulnus medienos paketų išdėstymas įprastuose horizontaliuose apdorojimo induose | Apdorojimo inde medienos paketai išdėstomi nuožulniai, kad apdorojimo cheminės medžiagos lengviau tekėtų ir geriau džiūtų baigus apdorojimą. | Taikoma visuotinai. |
| c. | Pakreipiamų slėginių apdorojimo indų naudojimas | Visas apdorojimo indas po apdorojimo pakreipiamas, kad lengvai nubėgtų apdorojimo cheminių medžiagų perteklius ir kad tas medžiagas būtų galima surinkti nuo indo dugno pakartotiniam naudojimui. | Taikoma tik naujiems arba rekonstruojamiems įrenginiams. |
| d. | Optimizuotas forminių medienos gabalų išdėstymas | Forminiai medienos gabalai išdėstomi taip, kad cheminės medžiagos nesikauptų vienoje vietoje. | Taikoma visuotinai. |
| e. | Medienos paketų įtvirtinimas | Apdorojimo inde medienos paketai įtvirtinami taip, kad būtų apribotas medienos gabalų judėjimas, dėl kurio galėtų pakisti paketo struktūra ir sumažėti impregnavimo veiksmingumas. | Taikoma visuotinai. |
| f. | Kuo didesnio medienos kiekio įkrovimas | Į apdorojimo indą įkraunama kuo daugiau medienos, kad būtų pasiektas geriausias apdorojamo medienos kiekio ir apdorojamų cheminių medžiagų kiekio santykis. | Taikoma visuotinai. |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

a.

Medienos paketų atskyrimas tarpikliais

Medienos paketuose vienodais tarpais sudedami tarpikliai, kad apdorojimo cheminės medžiagos lengviau tekėtų paketu ir geriau džiūtų baigus apdorojimą.

Taikoma visuotinai.

b.

Nuožulnus medienos paketų išdėstymas įprastuose horizontaliuose apdorojimo induose

Apdorojimo inde medienos paketai išdėstomi nuožulniai, kad apdorojimo cheminės medžiagos lengviau tekėtų ir geriau džiūtų baigus apdorojimą.

Taikoma visuotinai.

c.

Pakreipiamų slėginių apdorojimo indų naudojimas

Visas apdorojimo indas po apdorojimo pakreipiamas, kad lengvai nubėgtų apdorojimo cheminių medžiagų perteklius ir kad tas medžiagas būtų galima surinkti nuo indo dugno pakartotiniam naudojimui.

Taikoma tik naujiems arba rekonstruojamiems įrenginiams.

d.

Optimizuotas forminių medienos gabalų išdėstymas

Forminiai medienos gabalai išdėstomi taip, kad cheminės medžiagos nesikauptų vienoje vietoje.

Taikoma visuotinai.

e.

Medienos paketų įtvirtinimas

Apdorojimo inde medienos paketai įtvirtinami taip, kad būtų apribotas medienos gabalų judėjimas, dėl kurio galėtų pakisti paketo struktūra ir sumažėti impregnavimo veiksmingumas.

Taikoma visuotinai.

f.

Kuo didesnio medienos kiekio įkrovimas

Į apdorojimo indą įkraunama kuo daugiau medienos, kad būtų pasiektas geriausias apdorojamo medienos kiekio ir apdorojamų cheminių medžiagų kiekio santykis.

Taikoma visuotinai.

2.6.   Apdorojimo konservantais procesas

36 GPGB.   Siekiant išvengti atsitiktinio apdorojimo cheminių medžiagų nutekėjimo ir išmetimo vykstant beslėgiams procesams, GPGB yra taikyti visus toliau nurodytus metodus.

| Metodas |
| --- |
| a. | Apdorojimo indai su dvigubomis sienelėmis ir automatinio nuotėkio aptikimo įtaisais |
| b. | Apdorojimo indai su viengubomis sienelėmis ir pakankamai didele medienos konservantams atsparia sulaikymo priemone, aptvara ir automatinio nuotėkio aptikimo įtaisu |

Metodas

a.

Apdorojimo indai su dvigubomis sienelėmis ir automatinio nuotėkio aptikimo įtaisais

b.

Apdorojimo indai su viengubomis sienelėmis ir pakankamai didele medienos konservantams atsparia sulaikymo priemone, aptvara ir automatinio nuotėkio aptikimo įtaisu

37 GPGB.   Siekiant sumažinti aerozolių kiekį, išmetamą konservuojant medieną ir medienos produktus vandens pagrindo apdorojimo cheminėmis medžiagomis, GPGB yra apgaubti purškimo procesus, surinkti nuopurškas ir jas pakartotinai panaudoti ruošiant medienos konservavimo tirpalą.

38 GPGB.   Siekiant išvengti apdorojimo cheminių medžiagų išmetimo vykstant slėginiams procesams (autoklavuose) arba sumažinti išmetamą tų medžiagų kiekį, GPGB yra taikyti visus toliau nurodytus metodus.

| Metodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| a. | Proceso kontrolės priemonės, neleidžiančios pradėti operacijos, jei apdorojimo indo durelės nėra sandariai uždarytos | Prikrovus apdorojimo indą, prieš pradedant apdorojimą sandariai uždaromos apdorojimo indo durelės. Įdiegiamos proceso kontrolės priemonės, neleidžiančios apdorojimo indui veikti, jei jo durelės nėra sandariai uždarytos |
| b. | Proceso kontrolės priemonės, neleidžiančios atidaryti apdorojimo indo, kol jame yra sukeltas slėgis ir (arba) kol jis yra pripildytas konservuojamojo tirpalo. | Proceso kontrolės priemonės rodo slėgį ir tai, ar apdorojimo inde yra skysčio. Jos neleidžia atidaryti apdorojimo indo, kol jame tebėra sukeltas slėgis ir (arba) kol jis yra pripildytas. |
| c. | Apdorojimo indo durelių skląstis | Apdorojimo indo durelėse sumontuojamas skląstis, neleidžiantis išbėgti skysčiams, kai, susidarius avarinei situacijai (pvz., trūkus durų tarpikliui), reikia atidaryti apdorojimo indo dureles. Skląstis leidžia šiek tiek praverti dureles, kad būtų galima nuleisti slėgį neišleidžiant skysčių. |
| d. | Viršslėgio vožtuvų naudojimas ir techninė priežiūra | Apdorojimo induose sumontuojami viršslėgio vožtuvai, saugantys indus nuo pernelyg didelio slėgio.
  Per vožtuvus išleidžiamos medžiagos nukreipiamos į pakankamo dydžio talpyklą.
  Reguliariai (pvz., kartą per šešis mėnesius) tikrinama, ar viršslėgio vožtuvai nėra paveikti korozijos, užteršti arba netinkamai sumontuoti, prireikus jie išvalomi ir (arba) sutaisomi. |
| e. | Vakuuminio siurblio išmetamųjų dujų išmetimo į orą kontrolė | Iš slėginių apdorojimo indų (pvz., per vakuuminio siurblio išleidžiamąją angą) ištrauktas oras apdorojamas (pvz., garų ir skysčių skirtuvu). |
| f. | Atidarant apdorojimo indą į orą išmetamo teršalo kiekio mažinimas | Tarp slėgio mažinimo laikotarpio ir apdorojimo indo atidarymo paliekama pakankamai laiko nulašėjimui ir kondensacijai. |
| g. | Galutinis išsiurbimas siekiant pašalinti apdorojimo cheminių medžiagų perteklių nuo apdorotos medienos paviršiaus | Siekiant išvengti lašėjimo, prieš atidarant apdorojimo indą jis galutinai išsiurbiamas, kad nuo apdorotos medienos paviršiaus būtų pašalintas apdorojimo cheminių medžiagų perteklius.
  Galutinio išsiurbimo gali nereikėti, jei apdorojimo cheminių medžiagų perteklius nuo apdorotos medienos paviršiaus pašalinamas tinkamu pirminiu siurbimu (pvz., naudojant mažesnį nei 50 mbar slėgį). |

Metodas

Aprašymas

a.

Proceso kontrolės priemonės, neleidžiančios pradėti operacijos, jei apdorojimo indo durelės nėra sandariai uždarytos

Prikrovus apdorojimo indą, prieš pradedant apdorojimą sandariai uždaromos apdorojimo indo durelės. Įdiegiamos proceso kontrolės priemonės, neleidžiančios apdorojimo indui veikti, jei jo durelės nėra sandariai uždarytos

b.

Proceso kontrolės priemonės, neleidžiančios atidaryti apdorojimo indo, kol jame yra sukeltas slėgis ir (arba) kol jis yra pripildytas konservuojamojo tirpalo.

Proceso kontrolės priemonės rodo slėgį ir tai, ar apdorojimo inde yra skysčio. Jos neleidžia atidaryti apdorojimo indo, kol jame tebėra sukeltas slėgis ir (arba) kol jis yra pripildytas.

c.

Apdorojimo indo durelių skląstis

Apdorojimo indo durelėse sumontuojamas skląstis, neleidžiantis išbėgti skysčiams, kai, susidarius avarinei situacijai (pvz., trūkus durų tarpikliui), reikia atidaryti apdorojimo indo dureles. Skląstis leidžia šiek tiek praverti dureles, kad būtų galima nuleisti slėgį neišleidžiant skysčių.

d.

Viršslėgio vožtuvų naudojimas ir techninė priežiūra

Apdorojimo induose sumontuojami viršslėgio vožtuvai, saugantys indus nuo pernelyg didelio slėgio.

Per vožtuvus išleidžiamos medžiagos nukreipiamos į pakankamo dydžio talpyklą.

Reguliariai (pvz., kartą per šešis mėnesius) tikrinama, ar viršslėgio vožtuvai nėra paveikti korozijos, užteršti arba netinkamai sumontuoti, prireikus jie išvalomi ir (arba) sutaisomi.

e.

Vakuuminio siurblio išmetamųjų dujų išmetimo į orą kontrolė

Iš slėginių apdorojimo indų (pvz., per vakuuminio siurblio išleidžiamąją angą) ištrauktas oras apdorojamas (pvz., garų ir skysčių skirtuvu).

f.

Atidarant apdorojimo indą į orą išmetamo teršalo kiekio mažinimas

Tarp slėgio mažinimo laikotarpio ir apdorojimo indo atidarymo paliekama pakankamai laiko nulašėjimui ir kondensacijai.

g.

Galutinis išsiurbimas siekiant pašalinti apdorojimo cheminių medžiagų perteklių nuo apdorotos medienos paviršiaus

Siekiant išvengti lašėjimo, prieš atidarant apdorojimo indą jis galutinai išsiurbiamas, kad nuo apdorotos medienos paviršiaus būtų pašalintas apdorojimo cheminių medžiagų perteklius.

Galutinio išsiurbimo gali nereikėti, jei apdorojimo cheminių medžiagų perteklius nuo apdorotos medienos paviršiaus pašalinamas tinkamu pirminiu siurbimu (pvz., naudojant mažesnį nei 50 mbar slėgį).

39 GPGB.   Siekiant sumažinti energijos suvartojimą vykstant slėginiams procesams (autoklavuose), GPGB yra naudoti reguliuojamą siurblį.

Aprašymas

Pasiekus reikiamą darbinį slėgį, apdorojimo sistema prijungiama prie siurblio, kurio galia yra mažesnė ir kuris vartoja mažiau energijos.

Taikymo sritis

Taikymas gali būti ribotas, jei vykdomi pulsuojančio slėgio procesai.

2.7.   Kondicionavimas po apdorojimo ir laikinas saugojimas

40 GPGB.   Kad laikinai saugoma šviežiai apdorota mediena neterštų dirvožemio arba požeminio vandens arba kad ta tarša būtų mažesnė, GPGB yra po apdorojimo palikti pakankamai laiko nulašėjimui ir apdorotą medieną iš sulaikymo ir (arba) izoliavimo priemonėmis apsaugotos zonos išgabenti tik tuomet, kai bus laikoma, kad ji išdžiuvo.

Aprašymas.

Kad apdorojimo cheminių medžiagų perteklius nulašėtų atgal į apdorojimo indą, apdorota mediena ir (arba) medienos paketai po apdorojimo prieš perkeliant į apdorotos medienos džiovinimo zoną pakankamai ilgai laikomi sulaikymo ir (arba) izoliavimo priemonėmis apsaugotoje zonoje (pvz., virš apdorojimo indo arba lašų surinkimo padėklo). Prieš išgabenant į apdorotos medienos džiovinimo zoną, apdorota mediena ir (arba) medienos paketai, pavyzdžiui, pakeliami mechaninėmis priemonėmis ir laikomi pakelti ne trumpiau kaip 5 minutes. Mediena laikoma sausa, jei nuo jos nelaša apdorojimo tirpalas.

2.8.   Atliekų tvarkymas

41 GPGB.   Siekiant sumažinti šalintinų atliekų, visų pirma – pavojingųjų atliekų, kiekį, GPGB yra taikyti toliau nurodytus a ir b metodus ir c ir (arba) d metodą (-us).

| Metodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| a. | Šiukšlių pašalinimas prieš apdorojimą | Prieš apdorojimą nuo medienos paviršiaus pašalinamos šiukšlės (pvz., pjuvenos, skiedros). |
| b. | Vaško ir aliejinių medžiagų regeneravimas ir pakartotinis panaudojimas | Jei impregnavimui naudojamas vaškas arba aliejinės medžiagos, impregnuojant naudotų vaško ir aliejinių medžiagų perteklius regeneruojamas ir panaudojamas pakartotinai. |
| c. | Apdorojimo medžiagų pristatymas dideliais kiekiais | Apdorojimo medžiagų pristatymo cisternomis siekiant sumažinti pakuočių kiekį. |
| d. | Daugkartinio naudojimo talpyklų naudojimas | Apdorojimo cheminėms medžiagoms laikyti naudotos daugkartinio naudojimo talpyklos (pvz., vidutinio dydžio piltinių medžiagų talpyklos) grąžinamos tiekėjui pakartotiniam naudojimui. |

Metodas

Aprašymas

a.

Šiukšlių pašalinimas prieš apdorojimą

Prieš apdorojimą nuo medienos paviršiaus pašalinamos šiukšlės (pvz., pjuvenos, skiedros).

b.

Vaško ir aliejinių medžiagų regeneravimas ir pakartotinis panaudojimas

Jei impregnavimui naudojamas vaškas arba aliejinės medžiagos, impregnuojant naudotų vaško ir aliejinių medžiagų perteklius regeneruojamas ir panaudojamas pakartotinai.

c.

Apdorojimo medžiagų pristatymas dideliais kiekiais

Apdorojimo medžiagų pristatymo cisternomis siekiant sumažinti pakuočių kiekį.

d.

Daugkartinio naudojimo talpyklų naudojimas

Apdorojimo cheminėms medžiagoms laikyti naudotos daugkartinio naudojimo talpyklos (pvz., vidutinio dydžio piltinių medžiagų talpyklos) grąžinamos tiekėjui pakartotiniam naudojimui.

42 GPGB.   Siekiant sumažinti su atliekų tvarkymu susijusią riziką aplinkai, GPGB yra laikyti atliekas tinkamose talpyklose arba ant sandarių paviršių, o pavojingąsias atliekas atskirai laikyti specialioje nuo orų poveikio apsaugotoje zonoje su sulaikymo ir (arba) izoliavimo priemonėmis.

2.9.   Stebėsena

2.9.1.   Į vandenį išleidžiami teršalai

43 GPGB.   GPGB yra prieš kiekvieną išleidimą partijomis stebėti teršalų kiekį atliekose ir galimai užterštose paviršinėse nuotekose laikantis EN standartų. Jei EN standartų nėra, GPGB yra taikyti ISO, nacionalinius ar kitus tarptautinius standartus, kuriuos taikant gaunami lygiavertės mokslinės kokybės duomenys.

| Medžiaga / parametras | Standartas (-ai) |
| --- | --- |
| Biocidai  (55) | Gali būti EN standartų, taikomų tam tikros sudėties biocidiniams produktams |
| Cu  (56) | Yra įvairių EN standartų
  (pvz., EN ISO 11885, EN ISO 17294–2, EN ISO 15586) |
| Tirpikliai  (57) | Yra kai kuriems tirpikliams taikomų EN standartų
  (pvz., EN ISO 15680) |
| PAA  (58) | EN ISO 17993 |
| Benzo(a)pirenas  (58) | EN ISO 17993 |
| HOI | EN ISO 9377–2 |

Medžiaga / parametras

Standartas (-ai)

Biocidai  (55)

Gali būti EN standartų, taikomų tam tikros sudėties biocidiniams produktams

Cu  (56)

Yra įvairių EN standartų

(pvz., EN ISO 11885, EN ISO 17294–2, EN ISO 15586)

Tirpikliai  (57)

Yra kai kuriems tirpikliams taikomų EN standartų

(pvz., EN ISO 15680)

PAA  (58)

EN ISO 17993

Benzo(a)pirenas  (58)

EN ISO 17993

HOI

EN ISO 9377–2

2.9.2.   Požeminio vandens kokybė

44 GPGB.   GPGB yra stebėti teršalų kiekį požeminiame vandenyje ne rečiau kaip kartą per šešis mėnesius ir laikantis EN standartų. Jei EN standartų nėra, GPGB yra taikyti ISO, nacionalinius ar kitus tarptautinius standartus, kuriuos taikant gaunami lygiavertės mokslinės kokybės duomenys.

Remiantis rizikos vertinimu arba jei įrodyta, kad teršalų kiekiai yra gana stabilūs, stebėsenos dažnis gali būti mažinamas iki karto per dvejus metus (pvz., po ketverių metų).

| Medžiaga / parametras  (59) | Standartas (-ai) |
| --- | --- |
| Biocidai  (60) | Gali būti EN standartų, taikomų tam tikros sudėties biocidiniams produktams |
| As | Yra įvairių EN standartų
  (pvz., EN ISO 11885, EN ISO 17294–2, EN ISO 15586) |
| Cu |
| Cr |
| Tirpikliai  (61) | Yra kai kuriems tirpikliams taikomų EN standartų
  (pvz., EN ISO 15680) |
| PAA | EN ISO 17993 |
| Benzo(a)pirenas | EN ISO 17993 |
| HOI | EN ISO 9377–2 |

Medžiaga / parametras  (59)

Standartas (-ai)

Biocidai  (60)

Gali būti EN standartų, taikomų tam tikros sudėties biocidiniams produktams

As

Yra įvairių EN standartų

(pvz., EN ISO 11885, EN ISO 17294–2, EN ISO 15586)

Cu

Cr

Tirpikliai  (61)

Yra kai kuriems tirpikliams taikomų EN standartų

(pvz., EN ISO 15680)

PAA

EN ISO 17993

Benzo(a)pirenas

EN ISO 17993

HOI

EN ISO 9377–2

2.9.3.   Organizuotai išmetami teršalai

45 GPGB.   GPGB yra bent kartą per metus vykdyti organizuotai išmetamų teršalų kiekio stebėseną laikantis EN standartų. Jei EN standartų nėra, GPGB yra taikyti ISO, nacionalinius ar kitus tarptautinius standartus, kuriuos taikant gaunami lygiavertės mokslinės kokybės duomenys.

| Parametras | Procesas | Standartas (-ai) | Kas stebima |
| --- | --- | --- | --- |
| BLOA  (62) | Medienos ir medienos produktų konservavimas naudojant kreozotą ir tirpiklio pagrindo apdorojimui skirtas chemines medžiagas. | EN 12619 | 49 GPGB, 51 GPGB |
| PAA  (62)
   (63) | Medienos ir medienos konservavimas naudojant kreozotą | EN standarto nėra | 51 GPGB |
| NOX
   (64) | Medienos ir medienos produktų konservavimas naudojant kreozotą ir tirpiklio pagrindo apdorojimui skirtas chemines medžiagas. | EN 14792 | 52 GPGB |
| CO  (64) | EN 15058 |

Parametras

Procesas

Standartas (-ai)

Kas stebima

BLOA  (62)

Medienos ir medienos produktų konservavimas naudojant kreozotą ir tirpiklio pagrindo apdorojimui skirtas chemines medžiagas.

EN 12619

49 GPGB, 51 GPGB

PAA  (62)
   (63)

Medienos ir medienos konservavimas naudojant kreozotą

EN standarto nėra

51 GPGB

NOX
   (64)

Medienos ir medienos produktų konservavimas naudojant kreozotą ir tirpiklio pagrindo apdorojimui skirtas chemines medžiagas.

EN 14792

52 GPGB

CO  (64)

EN 15058

2.10.   Į dirvožemį ir požeminį vandenį išmetami teršalai

46 GPGB.   Siekiant išvengti teršalų išmetimo į dirvožemį ir požeminį vandenį arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti visus toliau nurodytus metodus.

| Metodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| a. | Įrenginio ir įrangos apsauga sulaikymo arba izoliavimo priemonėmis | Įrenginio dalys, kuriose laikomos arba tvarkomos apdorojimo cheminės medžiagos, pvz., apdorojimo cheminių medžiagų laikymo zona, apdorojimo, kondicionavimo po apdorojimo ir laikino saugojimo zonos (įskaitant apdorojimo indą, darbinį indą, iškrovimo ir (arba) ištraukimo įrenginius, nulašinimo ir (arba) džiovinimo zoną, aušinimo zoną), apdorojimo cheminėms medžiagoms skirti vamzdžiai ir vamzdynai, kreozoto kondicionavimo arba pakartotino kondicionavimo įrenginiai apsaugomi sulaikymo arba izoliavimo priemonėmis. Sulaikymo ir izoliavimo priemonių paviršiai yra nepralaidūs, priemonės yra atsparios cheminėms medžiagoms ir pakankamo dydžio, kad į jas būtų galima surinkti ir jose laikyti įrenginyje ir (arba) įrangoje tvarkomus arba laikomus kiekius.
  Lašų surinkimo padėklai (pagaminti iš apdorojimo cheminėms medžiagoms atsparios medžiagos), kaip vietinio sulaikymo priemonės, taip pat gali būti naudojami iš itin svarbios įrangos arba vykstant itin svarbiems procesams (pvz., iš vožtuvų, talpyklų įleidžiamųjų ir (arba) išleidžiamųjų angų, darbinių talpyklų, iškrovimo ir (arba) ištraukimo zonose, tvarkant šviežiai apdorotą medieną, aušinimo ir (arba) džiovinimo zonoje) nulašėjusioms ir išsiliejusioms apdorojimo cheminėms medžiagoms surinkti ir regeneruoti.
  Sulaikymo ir (arba) izoliavimo zonose ir lašų surinkimo padėkluose esantys skysčiai surenkami siekiant regeneruoti apdorojimo chemines medžiagas, kad jas būtų galima pakartotinai panaudoti apdorojimo cheminių medžiagų sistemoje. Surinkimo sistemoje susikaupęs dumblas šalinamas kaip pavojingosios atliekos. |
| b. | Nepralaidžios grindys | Zonų, kurios nėra apsaugotos sulaikymo arba izoliavimo priemonėmis ir kuriose gali lašėti, išsilieti, atsitiktinai išbėgti arba prasisunkti apdorojimo medžiagos, grindys yra nepralaidžios atitinkamoms cheminėms medžiagoms (pvz., apdorota mediena laikoma ant nepralaidžių grindų, jei to reikalaujama autorizacijos liudijime, pagal BPR išduotame medienos konservantui, kuris naudojamas apdorojant). Ant grindų susikaupę skysčiai surenkami siekiant regeneruoti apdorojimo chemines medžiagas, kad jas būtų galima pakartotinai panaudoti apdorojimo cheminių medžiagų sistemoje. Surinkimo sistemoje susikaupęs dumblas šalinamas kaip pavojingosios atliekos. |
| c. | Itin svarbiomis laikomos įrangos įspėjimo sistemos | Itin svarbioje įrangoje (žr. 30 GPGB) įdiegiamos įspėjimo sistemos, informuojančios apie triktis. |
| d. | Nuotėkio iš požeminių talpyklų ir vamzdynų, skirtų kenksmingoms ir (arba) pavojingoms cheminėms medžiagoms, prevencija, aptikimas ir registravimas | Naudojama kuo mažiau požeminių sudedamųjų dalių. Jei kenksmingoms ir (arba) pavojingoms cheminėms medžiagoms laikyti naudojamos požeminės sudedamosios dalys, užtikrinamas antrinis sulaikymas (pvz., naudojant dvigubas sieneles). Požeminėse sudedamosiose dalyse įrengiami nuotėkio aptikimo įtaisai
  Galimiems nuotėkiams aptikti taikoma rizika grindžiama ir reguliari požeminių talpyklų ir vamzdynų stebėsena; prireikus nuotėkio aptikimo įranga sutaisoma. Registruojami incidentai, dėl kurių gali būti užterštas dirvožemis ir (arba) požeminis vanduo. |
| e. | Reguliarus įrenginio ir įrangos tikrinimas ir techninė priežiūra | Įrenginys ir įranga reguliariai tikrinami ir techniškai prižiūrimi siekiant užtikrinti tinkamą veikimą; tai visų pirma apima vožtuvų, siurblių, vamzdžių, talpyklų, slėginių indų, lašų surinkimo padėklų, sulaikymo ir (arba) izoliavimo priemonių vientisumo ir (arba) sandarumo ir tinkamo įspėjimo sistemų veikimo tikrinimą. |
| f. | Kryžminės taršos prevencijos metodai | Kryžminės taršos (t. y. įrenginio zonų, į kurias apdorojimo cheminės medžiagos paprastai nepatenka) išvengiama taikant tinkamus metodus, kaip antai:






  — | lašų surinkimo padėklai projektuojami taip, kad šakiniai krautuvai neliestų galimai užterštų lašų surinkimo padėklų paviršių, |

Metodas

Aprašymas

a.

Įrenginio ir įrangos apsauga sulaikymo arba izoliavimo priemonėmis

Įrenginio dalys, kuriose laikomos arba tvarkomos apdorojimo cheminės medžiagos, pvz., apdorojimo cheminių medžiagų laikymo zona, apdorojimo, kondicionavimo po apdorojimo ir laikino saugojimo zonos (įskaitant apdorojimo indą, darbinį indą, iškrovimo ir (arba) ištraukimo įrenginius, nulašinimo ir (arba) džiovinimo zoną, aušinimo zoną), apdorojimo cheminėms medžiagoms skirti vamzdžiai ir vamzdynai, kreozoto kondicionavimo arba pakartotino kondicionavimo įrenginiai apsaugomi sulaikymo arba izoliavimo priemonėmis. Sulaikymo ir izoliavimo priemonių paviršiai yra nepralaidūs, priemonės yra atsparios cheminėms medžiagoms ir pakankamo dydžio, kad į jas būtų galima surinkti ir jose laikyti įrenginyje ir (arba) įrangoje tvarkomus arba laikomus kiekius.

Lašų surinkimo padėklai (pagaminti iš apdorojimo cheminėms medžiagoms atsparios medžiagos), kaip vietinio sulaikymo priemonės, taip pat gali būti naudojami iš itin svarbios įrangos arba vykstant itin svarbiems procesams (pvz., iš vožtuvų, talpyklų įleidžiamųjų ir (arba) išleidžiamųjų angų, darbinių talpyklų, iškrovimo ir (arba) ištraukimo zonose, tvarkant šviežiai apdorotą medieną, aušinimo ir (arba) džiovinimo zonoje) nulašėjusioms ir išsiliejusioms apdorojimo cheminėms medžiagoms surinkti ir regeneruoti.

Sulaikymo ir (arba) izoliavimo zonose ir lašų surinkimo padėkluose esantys skysčiai surenkami siekiant regeneruoti apdorojimo chemines medžiagas, kad jas būtų galima pakartotinai panaudoti apdorojimo cheminių medžiagų sistemoje. Surinkimo sistemoje susikaupęs dumblas šalinamas kaip pavojingosios atliekos.

b.

Nepralaidžios grindys

Zonų, kurios nėra apsaugotos sulaikymo arba izoliavimo priemonėmis ir kuriose gali lašėti, išsilieti, atsitiktinai išbėgti arba prasisunkti apdorojimo medžiagos, grindys yra nepralaidžios atitinkamoms cheminėms medžiagoms (pvz., apdorota mediena laikoma ant nepralaidžių grindų, jei to reikalaujama autorizacijos liudijime, pagal BPR išduotame medienos konservantui, kuris naudojamas apdorojant). Ant grindų susikaupę skysčiai surenkami siekiant regeneruoti apdorojimo chemines medžiagas, kad jas būtų galima pakartotinai panaudoti apdorojimo cheminių medžiagų sistemoje. Surinkimo sistemoje susikaupęs dumblas šalinamas kaip pavojingosios atliekos.

c.

Itin svarbiomis laikomos įrangos įspėjimo sistemos

Itin svarbioje įrangoje (žr. 30 GPGB) įdiegiamos įspėjimo sistemos, informuojančios apie triktis.

d.

Nuotėkio iš požeminių talpyklų ir vamzdynų, skirtų kenksmingoms ir (arba) pavojingoms cheminėms medžiagoms, prevencija, aptikimas ir registravimas

Naudojama kuo mažiau požeminių sudedamųjų dalių. Jei kenksmingoms ir (arba) pavojingoms cheminėms medžiagoms laikyti naudojamos požeminės sudedamosios dalys, užtikrinamas antrinis sulaikymas (pvz., naudojant dvigubas sieneles). Požeminėse sudedamosiose dalyse įrengiami nuotėkio aptikimo įtaisai

Galimiems nuotėkiams aptikti taikoma rizika grindžiama ir reguliari požeminių talpyklų ir vamzdynų stebėsena; prireikus nuotėkio aptikimo įranga sutaisoma. Registruojami incidentai, dėl kurių gali būti užterštas dirvožemis ir (arba) požeminis vanduo.

e.

Reguliarus įrenginio ir įrangos tikrinimas ir techninė priežiūra

Įrenginys ir įranga reguliariai tikrinami ir techniškai prižiūrimi siekiant užtikrinti tinkamą veikimą; tai visų pirma apima vožtuvų, siurblių, vamzdžių, talpyklų, slėginių indų, lašų surinkimo padėklų, sulaikymo ir (arba) izoliavimo priemonių vientisumo ir (arba) sandarumo ir tinkamo įspėjimo sistemų veikimo tikrinimą.

f.

Kryžminės taršos prevencijos metodai

Kryžminės taršos (t. y. įrenginio zonų, į kurias apdorojimo cheminės medžiagos paprastai nepatenka) išvengiama taikant tinkamus metodus, kaip antai:

—

lašų surinkimo padėklai projektuojami taip, kad šakiniai krautuvai neliestų galimai užterštų lašų surinkimo padėklų paviršių,

| — | krovimo įranga (naudojama apdorotai medienai išimti iš apdorojimo indo) projektuojama taip, kad būtų išvengta apdorojimo cheminių medžiagų pernešimo, |
| --- | --- |

—

krovimo įranga (naudojama apdorotai medienai išimti iš apdorojimo indo) projektuojama taip, kad būtų išvengta apdorojimo cheminių medžiagų pernešimo,

| — | apdorotai medienai tvarkyti naudojama kranų sistema, |
| --- | --- |

—

apdorotai medienai tvarkyti naudojama kranų sistema,

| — | galimai užterštose zonose naudojamos specialios transporto priemonės, |
| --- | --- |

—

galimai užterštose zonose naudojamos specialios transporto priemonės,

| — | ribojamas patekimas į galimai užterštas zonas, |
| --- | --- |

—

ribojamas patekimas į galimai užterštas zonas,

| — | naudojami žvyro takai. |
| --- | --- |

—

naudojami žvyro takai.

2.11.   Į vandenį išleidžiami teršalai ir nuotekų tvarkymas

47 GPGB.   Siekiant išvengti teršalų išleidimo į vandenį arba, jei tai neįmanoma, sumažinti į vandenį išleidžiamą teršalų kiekį ir sumažinti vandens suvartojimą, GPGB yra taikyti visus toliau nurodytus metodus.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| a. | Lietaus vandens ir paviršinių nuotekų taršos prevencijos metodai | Lietaus vanduo ir paviršinės nuotekos izoliuojamos nuo zonų, kuriose laikomos arba tvarkomos apdorojimo cheminės medžiagos, nuo zonų, kuriose laikoma šviežiai apdorota mediena, ir nuo užteršto vandens. Tai užtikrinama bent šiais metodais:






  — | įrengiant drenažo kanalus ir (arba) aplink įrenginį įrengiant išorinį sulaikomąjį bortelį; |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

a.

Lietaus vandens ir paviršinių nuotekų taršos prevencijos metodai

Lietaus vanduo ir paviršinės nuotekos izoliuojamos nuo zonų, kuriose laikomos arba tvarkomos apdorojimo cheminės medžiagos, nuo zonų, kuriose laikoma šviežiai apdorota mediena, ir nuo užteršto vandens. Tai užtikrinama bent šiais metodais:

—

įrengiant drenažo kanalus ir (arba) aplink įrenginį įrengiant išorinį sulaikomąjį bortelį;

| — | stogu su stoglatakiais uždengiant zonas, kuriose laikomos ir tvarkomos apdorojimo cheminės medžiagos (t. y. apdorojimo cheminių medžiagų laikymo zoną, apdorojimo, kondicionavimo po apdorojimo ir laikino saugojimo zonas, apdorojimo cheminėms medžiagoms skirtus vamzdžius ir vamzdynus, kreozoto kondicionavimo arba pakartotino kondicionavimo įrenginius); |
| --- | --- |

—

stogu su stoglatakiais uždengiant zonas, kuriose laikomos ir tvarkomos apdorojimo cheminės medžiagos (t. y. apdorojimo cheminių medžiagų laikymo zoną, apdorojimo, kondicionavimo po apdorojimo ir laikino saugojimo zonas, apdorojimo cheminėms medžiagoms skirtus vamzdžius ir vamzdynus, kreozoto kondicionavimo arba pakartotino kondicionavimo įrenginius);

| — | apdorotos medienos laikymo zonas apsaugant nuo orų poveikio (pvz., uždengiant stogu, brezentu), jei to reikalaujama autorizacijos liudijime, pagal BPR išduotame medienos konservantui, kuris naudojamas apdorojant. |
| --- | --- |

—

apdorotos medienos laikymo zonas apsaugant nuo orų poveikio (pvz., uždengiant stogu, brezentu), jei to reikalaujama autorizacijos liudijime, pagal BPR išduotame medienos konservantui, kuris naudojamas apdorojant.

Drenažo kanalų ir (arba) išorinių sulaikomųjų bortelių naudojimas esamuose įrenginiuose gali būti ribotas dėl įrenginio zonos dydžio.

b.

Galimai užterštų paviršinių nuotekų surinkimas

Paviršinės nuotekos, atitekančios iš apdorojimo cheminėmis medžiagomis galimai užterštų zonų, surenkamos atskirai. Surinktos nuotekos išleidžiamos tik pritaikius tinkamas priemones, pvz., stebėsenos (žr. 43 GPGB), valymo (žr. 47 GPGB e punktą), pakartotinio panaudojimo (žr. 47 GPGB c punktą).

Taikoma visuotinai.

c.

Galimai užterštų paviršinių nuotekų naudojimas

Surinkus galimai užterštas paviršines nuotekas, jos naudojamos vandens pagrindo medienos konservavimo tirpalams ruošti.

Taikoma tik įrenginiams, kuriuose naudojamos vandens pagrindo apdorojimo cheminės medžiagos. Taikymas gali būti ribotas dėl reikalavimų, keliamų numatomam paviršinių nuotekų naudojimo būdui.

d.

Pakartotinis valomojo vandens panaudojimas

Įrangai ir talpykloms plauti naudotas vanduo regeneruojamas ir pakartotinai panaudojamas vandens pagrindo medienos konservavimo tirpalams ruošti.

Taikoma tik įrenginiams, kuriuose naudojamos vandens pagrindo apdorojimo cheminės medžiagos.

e.

Nuotekų valymas

Jei nustatoma, kad surinktos paviršinės nuotekos ir (arba) valomasis vanduo yra užteršti, arba galima tai numanyti ir jei nėra galimybių naudoti tokį vandenį, nuotekos išvalomos tinkamame nuotekų valymo įrenginyje (esančiame vietoje arba už vietos ribų).

Taikoma visuotinai.

f.

Šalinimas pagal pavojingųjų atliekų šalinimo reikalavimus

Jei nustatoma, kad surinktos paviršinės nuotekos ir (arba) valomasis vanduo yra užteršti, arba galima tai numanyti ir jei nėra galimybių išvalyti arba panaudoti tokį vandenį, surinktos paviršinės nuotekos ir (arba) valomasis vanduo šalinami kaip pavojingosios atliekos.

Taikoma visuotinai.

GPGB 48.   Siekiant sumažinti teršalų kiekį, išleidžiamą į vandenį konservuojant medieną ir medienos produktus kreozotu, GPGB yra surinkti kondensatus, susidariusius mažinant slėgį apdorojimo inde, siurbiant apdorojimo indą ir kondicionuojant arba pakartotinai kondicionuojant kreozotą, ir juos išvalyti vietoje naudojant aktyvintąją anglį arba smėlio filtrą arba pašalinti kaip pavojingąsias atliekas.

Aprašymas

Kondensatas surenkamas, paliekamas nusėsti ir išvalomas naudojant aktyvintąją anglį arba smėlio filtrą. Išvalytas vanduo naudojamas pakartotinai (uždaroje grandinėje) arba išleidžiamas į viešąją komunalinių nuotekų surinkimo sistemą. Kitas būdas – surinktus kondensatus pašalinti kaip pavojingąsias atliekas.

2.12.   Į orą išmetami teršalai

GPGB 49.   Siekiant sumažinti LOJ kiekį, išmetamą į orą konservuojant medieną ir medienos produktus tirpiklio pagrindo apdorojimo cheminėmis medžiagomis, GPGB yra apgaubti teršalus išmetančią įrangą arba procesus, ištraukti išeinančias dujas ir jas perduoti į apdorojimo sistemą (žr. GPGB 51 nurodytus metodus).

GPGB 50.   Siekiant sumažinti organinių junginių kiekį ir kvapą, patenkantį į orą medieną ir medienos produktus konservuojant kreozotu, GPGB yra naudoti mažo lakumo impregnuojamąsias aliejines medžiagas, pvz., vietoje B klasės kreozoto naudoti C klasės kreozotą.

Taikymo sritis

C klasės kreozotas gali būti netinkamas šaltomis klimato sąlygomis.

51 GPGB.   Siekiant sumažinti organinių junginių kiekį, išmetamą į orą konservuojant medieną ir medienos produktus kreozotu, GPGB yra apgaubti teršalus išmetančią įrangą arba procesus (pvz., laikymo ir impregnavimo talpyklas, slėgio mažinimo ir kreozoto pakartotinio kondicionavimo procesus), ištraukti išeinančias dujas ir taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| a. | Terminė oksidacija | Žr. 15 GPGB i punktą. Išmetamųjų dujų šiluma gali būti regeneruojama naudojant šilumokaičius. | Taikoma visuotinai. |
| b. | Išeinančių dujų perdavimas į kurą deginantį įrenginį | Visos išeinančios dujos arba jų dalis kaip degimo oras ir kaip papildomas kuras perduodamos į kurą deginantį įrenginį (įskaitant kogeneracijos (bendros šilumos ir elektros energijos gamybos) įrenginius), naudojamą garui ir (arba) elektros energijai gaminti. | Netaikoma išeinančioms dujoms, kuriose yra cheminių medžiagų, nurodytų PITD 59 straipsnio 5 dalyje. Taikymas gali būti ribotas dėl saugos aspektų. |
| c. | Adsorbcija aktyvintąja anglimi | Organiniai junginiai adsorbuojami aktyvintosios anglies paviršiuje. Adsorbuoti junginiai paskui gali būti desorbuojami, pvz., garu (dažnai – vietoje), pakartotiniam naudojimui arba pašalinimui, o adsorbentas naudojamas pakartotinai. | Taikoma visuotinai. |
| d. | Absorbcija naudojant tinkamą skystį | Tinkamo skysčio naudojimas teršalams, visų pirma – tirpiesiems junginiams, pašalinti iš išeinančių dujų absorbcijos būdu. | Taikoma visuotinai. |
| e. | Kondensavimas | Tai metodas, kuriuo organiniai junginiai pašalinami temperatūrą sumažinant žemiau jų rasos taško, kad garai suskystėtų. Atsižvelgiant į reikiamą darbinės temperatūros intervalą, naudojami skirtingi aušalai, pvz., aušinamasis vanduo, atšaldytas vanduo (paprastai – iki maždaug 5 °C temperatūros), amoniakas arba propanas.
  Kondensavimas taikomas kartu su kitu taršos mažinimo būdu. | Taikymas gali būti ribotas, jei LOJ koncentracija yra maža ir todėl šiems junginiams regeneruoti reikia pernelyg daug energijos. |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

a.

Terminė oksidacija

Žr. 15 GPGB i punktą. Išmetamųjų dujų šiluma gali būti regeneruojama naudojant šilumokaičius.

Taikoma visuotinai.

b.

Išeinančių dujų perdavimas į kurą deginantį įrenginį

Visos išeinančios dujos arba jų dalis kaip degimo oras ir kaip papildomas kuras perduodamos į kurą deginantį įrenginį (įskaitant kogeneracijos (bendros šilumos ir elektros energijos gamybos) įrenginius), naudojamą garui ir (arba) elektros energijai gaminti.

Netaikoma išeinančioms dujoms, kuriose yra cheminių medžiagų, nurodytų PITD 59 straipsnio 5 dalyje. Taikymas gali būti ribotas dėl saugos aspektų.

c.

Adsorbcija aktyvintąja anglimi

Organiniai junginiai adsorbuojami aktyvintosios anglies paviršiuje. Adsorbuoti junginiai paskui gali būti desorbuojami, pvz., garu (dažnai – vietoje), pakartotiniam naudojimui arba pašalinimui, o adsorbentas naudojamas pakartotinai.

Taikoma visuotinai.

d.

Absorbcija naudojant tinkamą skystį

Tinkamo skysčio naudojimas teršalams, visų pirma – tirpiesiems junginiams, pašalinti iš išeinančių dujų absorbcijos būdu.

Taikoma visuotinai.

e.

Kondensavimas

Tai metodas, kuriuo organiniai junginiai pašalinami temperatūrą sumažinant žemiau jų rasos taško, kad garai suskystėtų. Atsižvelgiant į reikiamą darbinės temperatūros intervalą, naudojami skirtingi aušalai, pvz., aušinamasis vanduo, atšaldytas vanduo (paprastai – iki maždaug 5 °C temperatūros), amoniakas arba propanas.

Kondensavimas taikomas kartu su kitu taršos mažinimo būdu.

Taikymas gali būti ribotas, jei LOJ koncentracija yra maža ir todėl šiems junginiams regeneruoti reikia pernelyg daug energijos.

36 lentelė

Su GPGB siejami konservuojant medieną ir medienos produktus kreozotu ir (arba) tirpiklio pagrindo apdorojimo cheminėmis medžiagomis organizuotai išmetamų BLOA ir PAA kiekiai

| Parametras | Vienetas | Procesas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis
  (ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis) |
| --- | --- | --- | --- |
| BLOA | mg C/Nm3 | Apdorojimas kreozotu ir tirpiklio pagrindo medžiagomis | < 4–20 |
| PAA | mg/Nm3 | Apdorojimas kreozotu | < 1  (65) |

Parametras

Vienetas

Procesas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis

(ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)

BLOA

mg C/Nm3

Apdorojimas kreozotu ir tirpiklio pagrindo medžiagomis

< 4–20

PAA

mg/Nm3

Apdorojimas kreozotu

< 1  (65)

Susijusi stebėsena nurodyta 45 GPGB.

52 GPGB.   Siekiant sumažinti organizuotai išmetamų NOX kiekį, kartu apribojant išmetamą CO kiekį, susijusį su terminiu išeinančių dujų, susidariusių konservuojant medieną ir medienos produktus kreozotu ir (arba) tirpiklio pagrindo apdorojimo cheminėmis medžiagomis, apdorojimu, GPGB yra taikyti a metodą arba abu toliau nurodytus metodus.

| Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- |
| a. | Terminio apdorojimo sąlygų optimizavimas
  (projektinis ir operacinis) | Žr. 17 GPGB a punktą. | Projektinis optimizavimas gali būti taikytinas tik esamiems įrenginiams. |
| b. | Mažai NOx išmetančių degiklių naudojimas | Žr. 17 GPGB b punktą. | Dėl projektinių ir (arba) operacinių apribojimų šis metodas gali būti taikytinas tik esamiems įrenginiams. |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

a.

Terminio apdorojimo sąlygų optimizavimas

(projektinis ir operacinis)

Žr. 17 GPGB a punktą.

Projektinis optimizavimas gali būti taikytinas tik esamiems įrenginiams.

b.

Mažai NOx išmetančių degiklių naudojimas

Žr. 17 GPGB b punktą.

Dėl projektinių ir (arba) operacinių apribojimų šis metodas gali būti taikytinas tik esamiems įrenginiams.

37 lentelė

Su GPGB siejamas organizuotai išmetamų NOX kiekis ir orientacinis organizuotai į orą išmetamo CO kiekis, susijęs su terminiu išeinančių dujų, susidariusių konservuojant medieną ir medienos produktus kreozotu ir (arba) tirpiklio pagrindo apdorojimo cheminėmis medžiagomis, apdorojimu

| Parametras | Vienetas | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis  (66)

  (ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis) | Orientacinis išmetamųjų teršalų kiekis  (66)

  (ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis) |
| --- | --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 20–130 | Orientacinio kiekio nėra |
| CO | Su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio nėra | 20–150 |

Parametras

Vienetas

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis  (66)

(ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)

Orientacinis išmetamųjų teršalų kiekis  (66)

(ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)

NOX

mg/Nm3

20–130

Orientacinio kiekio nėra

CO

Su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio nėra

20–150

Susijusi stebėsena nurodyta 45 GPGB.

2.13.   Triukšmas

53 GPGB.   Siekiant išvengti skleidžiamo triukšmo arba, jei tai neįmanoma, jį sumažinti, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.

| Metodas |
| --- |
| Žaliavų laikymas ir tvarkymas |
| a. | Triukšmo užtvarų įrengimas ir pastatų savybės sugerti triukšmą panaudojimas ir (arba) optimizavimas |
| b. | Triukšmingų operacijų apgaubimas arba dalinis apgaubimas |
| c. | Netriukšmingų transporto priemonių ir (arba) transportavimo sistemų naudojimas |
| d. | Triukšmo valdymo priemonės (pvz., geresnis įrangos tikrinimas ir techninė priežiūra, durų ir langų uždarymas) |
| Džiovinimas krosnyje |
| e. | Ventiliatorių keliamo triukšmo mažinimo priemonės |

Metodas

Žaliavų laikymas ir tvarkymas

a.

Triukšmo užtvarų įrengimas ir pastatų savybės sugerti triukšmą panaudojimas ir (arba) optimizavimas

b.

Triukšmingų operacijų apgaubimas arba dalinis apgaubimas

c.

Netriukšmingų transporto priemonių ir (arba) transportavimo sistemų naudojimas

d.

Triukšmo valdymo priemonės (pvz., geresnis įrangos tikrinimas ir techninė priežiūra, durų ir langų uždarymas)

Džiovinimas krosnyje

e.

Ventiliatorių keliamo triukšmo mažinimo priemonės

Taikymo sritis

Taikoma tik tais atvejais, kai numatoma ir (arba) pagrįsta, kad nemalonus triukšmas pasieks jautrius receptorius.

---

(1)  
  1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotėkų valymo (OL L 135, 1991 5 30, p. 40).

(2)  
  2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2193 dėl tam tikrų teršalų, išmetamų į orą iš vidutinio dydžio kurą deginančių įrenginių, kiekio apribojimo (OL L 313, 2015 11 28, p. 1).

(3)  Jei dėl ėminių ėmimo ar analizės apribojimų ir (arba) veiklos sąlygų 30 minučių trukmės ėminių ėmimo/matavimo laikotarpis ir (arba) trijų vienas po kito atliktų matavimų vidutinė vertė netinka, gali būti taikoma reprezentatyvesnė ėminių ėmimo ir (arba) matavimo procedūra.

(4)  Padengimo metodų pasirinkimas įrenginiuose gali būti ribotas dėl mažo našumo ir (arba) didelės produktų įvairovės, taip pat dėl pagrindo rūšies ir formos, produkto kokybės reikalavimų ir dėl poreikio užtikrinti, kad naudojamos medžiagos, taikomi padengimo metodai, džiovinimo ir (arba) kietinimo metodai ir išeinančių dujų valymo sistemos būtų tarpusavyje suderinami.

(5)  Džiovinimo ir (arba) kietinimo metodų pasirinkimas gali būti ribotas dėl pagrindo rūšies ir formos, produkto kokybės reikalavimų ir dėl poreikio užtikrinti, kad naudojamos medžiagos, taikomi padengimo metodai, džiovinimo ir (arba) kietinimo metodai ir išeinančių dujų valymo sistemos būtų tarpusavyje suderinami.

(6)  Jei įmanoma, matavimai atliekami esant didžiausiajam numatytajam išmetamųjų teršalų kiekiui įprastinėmis eksploatacijos sąlygomis.

(7)  Jei BLOA apkrova yra mažesnė nei 0,1 kg C/h arba jei pastovi SDOA apkrova be taršos mažinimo yra mažesnė nei 0,3 kg C/h, stebėsenos dažnis gali būti mažinamas iki karto per trejus metus arba matavimas gali būti pakeičiamas skaičiavimu, jei juo gaunami lygiavertės mokslinės kokybės duomenys.

(8)  Jei taikomas terminis išeinančių dujų apdorojimas, nuolat matuojama temperatūra degimo kameroje. Taip pat naudojama signalizacijos sistema, įspėjanti apie temperatūrų nukrypimą nuo optimizuoto temperatūrų intervalo.

(9)  Nuolatiniams matavimams taikomi šie bendrieji EN standartai: EN15267–1, EN15267–2, EN15267–3 ir EN 14181.

(10)  Stebima tik tuo atveju, jei procesuose naudojamas DMF.

(11)  Jei EN standarto nėra, matuojamas ir DMF kiekis kondensuotoje fazėje.

(12)  Jei kamino BLOA apkrova mažesnė nei 0,1 kg C/h, stebėsenos dažnis gali būti mažinamas iki karto per trejus metus.

(13)  Stebėsena vykdoma tik tuo atveju, jei nuotekos tiesiogiai išleidžiamos į nuotekų priimtuvą.

(14)  Stebėsenos dažnis gali būti mažinamas iki karto per tris mėnesius, jeigu įrodyta, kad išmetamųjų teršalų kiekiai yra pakankamai pastovūs.

(15)  Jei partijos išleidžiamos rečiau nei mažiausias stebėsenos dažnis, stebėsena atliekama kas kartą, kai išleidžiama partija.

(16)  BOA stebėsena ir ChDS stebėsena yra alternatyvos. Pageidautina rinktis BOA stebėseną, nes ją atliekant nereikia naudoti labai toksiškų junginių.

(17)  Cr(VI) stebimas tik tuo atveju, jei procesuose naudojami chromo (VI) junginiai.

(18)  Jei nuotekos nėra tiesiogiai išleidžiamos į nuotekų priimtuvą, o tolesnis procese nuotekų valymo įrenginys yra suprojektuotas ir tinkamai parengtas mažinti atitinkamų teršalų kiekį, stebėsenos dažnį galima sumažinti.

(19)  Cr stebėsena vykdoma tik tuo atveju, jei procesuose naudojami chromo junginiai.

(20)  F– stebėsena vykdoma tik tuo atveju, jei procesuose naudojami fluoro junginiai.

(21)  Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis ir orientacinis kiekis netaikomi, jei išeinančios dujos perduodamos į kurą deginantį įrenginį.

(22)  Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis gali būti netaikomas, jei išeinančiose dujose yra junginių, kurių sudėtyje yra azoto (pvz., DMF arba 1-metil-2-pirolidono).

(23)  Su GPGB siejamas aplinkosauginio veiksmingumo lygis gali būti netaikomas, jei ritininių metalo juostų dengimo linija yra didesnio gamybos įrenginio (pvz., plieno liejyklos) dalis, arba kombinuotosioms linijoms.

(24)  Su GPGB siejamas aplinkosauginio veiksmingumo lygis gali būti netaikomas, jei ritininių metalo juostų dengimo linija yra didesnio gamybos įrenginio (pvz., plieno liejyklos) dalis, arba kombinuotosioms linijoms.

(25)  Vidurkinimo laikotarpis nurodytas bendrosiose pastabose.

(26)  Su GPGB siejamas ChDS gali būti pakeičiamas su GPGB siejamu BOA kiekiu. ChDS ir BOA kiekio santykis nustatomas kiekvienu konkrečiu atveju. Kaip su GPGB siejamą išmetamųjų teršalų kiekį pageidautina rinktis BOA kiekį, nes atliekant BOA kiekio stebėseną nereikia naudoti labai toksiškų junginių.

(27)  Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis taikomas tik tuo atveju, jei procesuose naudojami fluoro junginiai.

(28)  Jei pagrindo sudėtyje yra cinko arba pagrindas buvo apdorotas naudojant cinką, viršutinė su GPGB siejamų išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba gali būti 1 mg/l.

(29)  Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis taikomas tik tuo atveju, jei procesuose naudojami chromo junginiai.

(30)  Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis taikomas tik tuo atveju, jei procesuose naudojami chromo (IV) junginiai.

(31)  Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai gali būti netaikomi, jeigu atitinkamų teršalų kiekiai gali būti sumažinti tolesniame procese tam tinkamai suprojektuotu ir įrengtu nuotekų valymo įrenginiu ir tai nesukelia didesnės aplinkos taršos.

(32)  Vidurkinimo laikotarpis nurodytas bendrosiose pastabose.

(33)  Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis taikomas tik tuo atveju, jei procesuose naudojami fluoro junginiai.

(34)  Jei pagrindo sudėtyje yra cinko arba pagrindas buvo apdorotas naudojant cinką, viršutinė su GPGB siejamų išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba gali būti 1 mg/l.

(35)  Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis taikomas tik tuo atveju, jei procesuose naudojami chromo junginiai.

(36)  Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis taikomas tik tuo atveju, jei procesuose naudojami chromo (IV) junginiai.

(37)  Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai reiškia teršalų kiekį, išmestą visais tame pačiame įrenginyje vykusiais proceso etapais, pradedant elektroforeziniu dengimu ir visų kitų rūšių dengimo procesais ir baigiant galutiniu viršutinio sluoksnio vaškavimu ir poliravimu, taip pat tirpiklių kiekį, gamybos ir ne gamybos laikotarpiais sunaudotą valant gamybos įrangą.

(38)  Paviršiaus plotas nustatomas pagal Direktyvos 2010/75/ES VII priedo 3 dalį.

(39)  Jei taikomas sausasis desulfuravimas klintimis, viršutinė intervalo riba yra aukštesnė.

(40)  Jei taikomi metodai, suteikiantys galimybę pakartotinai panaudoti ir (arba) grąžinti regeneruotą tirpiklį, viršutinė su GPGB siejamų išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 35 mg C/Nm3.

(41)  Jei 16 GPGB c punkte aprašytas metodas įrenginyje derinamas su išeinančių dujų valymo metodu, koncentratoriaus išmetamosioms dujoms taikomas papildomas su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis, mažesnis nei 50 mg C/Nm3.

(42)  Jei taikomi metodai, suteikiantys galimybę pakartotinai panaudoti ir (arba) grąžinti regeneruotą tirpiklį, viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 50 mg C/Nm3.

(43)  Jei 16 GPGB c punkte aprašytas metodas įrenginyje derinamas su išeinančių dujų valymo metodu, koncentratoriaus išmetamosioms dujoms taikomas papildomas su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis, mažesnis nei 50 mg C/Nm3.

(44)  Šis su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis gali būti netaikomas laikinajai apsaugai skirtų plastikinių plėvelių gamybai.

(45)  Jei taikomi metodai, suteikiantys galimybę pakartotinai panaudoti ir (arba) grąžinti surinktą tirpiklį, viršutinė su GPGB siejamų išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 50 mg C/Nm3.

(46)  Jei 16 GPGB c punkte aprašytas metodas įrenginyje derinamas su išeinančių dujų valymo metodu, koncentratoriaus išmetamosioms dujoms taikomas papildomas su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis, mažesnis nei 50 mg C/Nm3.

(47)  Jei taikomi metodai, suteikiantys galimybę pakartotinai panaudoti ir (arba) grąžinti regeneruotą tirpiklį, viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 50 mg C/Nm3.

(48)  Jei 16 GPGB c punkte aprašytas metodas įrenginyje derinamas su išeinančių dujų valymo metodu, koncentratoriaus išmetamosioms dujoms taikomas papildomas su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis, mažesnis nei 50 mg C/Nm3.

(49)  Jei 16 GPGB c punkte aprašytas metodas įrenginyje derinamas su išeinančių dujų valymo metodu, koncentratoriaus išmetamosioms dujoms taikomas papildomas su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis, mažesnis nei 50 mg C/Nm3.

(50)  Viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra susijusi su aukštos kokybės produktų gamyba.

(51)  Viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra susijusi su aukštos kokybės produktų gamyba.

(52)  Jei taikomi metodai, suteikiantys galimybę pakartotinai panaudoti ir (arba) grąžinti regeneruotą tirpiklį, viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 50 mg C/Nm3.

(53)  Jei 16 GPGB c punkte aprašytas metodas įrenginyje derinamas su išeinančių dujų valymo metodu, koncentratoriaus išmetamosioms dujoms taikomas papildomas su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis, mažesnis nei 50 mg C/Nm3.

(54)  Jei 16 GPGB c punkte aprašytas metodas įrenginyje derinamas su išeinančių dujų valymo metodu, koncentratoriaus išmetamosioms dujoms taikomas papildomas su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis, mažesnis nei 50 mg C/Nm3.

(55)  Atsižvelgiant į procese naudojamų biocidinių produktų sudėtį, stebimos konkrečios cheminės medžiagos.

(56)  Stebima tik tuo atveju, jei procese naudojami vario junginiai.

(57)  Stebima tik įrenginiuose, kuriuose naudojamos tirpiklio pagrindo apdorojimo cheminės medžiagos. Atsižvelgiant į procese naudojamus tirpiklius, stebimos konkrečios cheminės medžiagos.

(58)  Stebima tik įrenginiuose, kuriuose taikomas apdorojimas kreozotu.

(59)  Jei atitinkama cheminė medžiaga procese nenaudojama ir jei įrodyta, kad požeminis vanduo šia chemine medžiaga nėra užterštas, stebėsena gali būti netaikoma.

(60)  Atsižvelgiant į procese naudojamų arba anksčiau naudotų biocidinių produktų sudėtį, stebimos konkrečios cheminės medžiagos.

(61)  Stebima tik įrenginiuose, kuriuose naudojamos tirpiklio pagrindo apdorojimo cheminės medžiagos. Atsižvelgiant į procese naudojamus tirpiklius, stebimos konkrečios cheminės medžiagos.

(62)  Jei įmanoma, matavimai atliekami esant didžiausiajam numatytajam išmetamųjų teršalų kiekiui įprastinėmis eksploatacijos sąlygomis.

(63)  Tai yra: acenaftenas, acenaftilenas, antracenas, benzo(a)antracenas, benzo(a)pirenas, benzo(b)fluorantenas, benzo(g,h,i)perilenas, benzo(k)fluorantenas, krizenas, dibenzo(a,h)antracenas, fluorantenas, fluorenas, indeno(1,2,3-cd)pirenas, naftalenas, fenantrenas ir pirenas.

(64)  Stebimas tik termiškai apdorojant išeinančias dujas išmetamas teršalų kiekis.

(65)  Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis yra bendras kiekis, kurį sudaro šie PAA junginiai: acenaftenas, acenaftilenas, antracenas, benzo(a)antracenas, benzo(a)pirenas, benzo(b)fluorantenas, benzo(g,h,i)perilenas, benzo(k)fluorantenas, krizenas, dibenzo(a,h)antracenas, fluorantenas, fluorenas, indeno(1,2,3-cd)pirenas, naftalenas, fenantrenas ir pirenas.

(66)  Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis ir orientacinis kiekis netaikomi, jei išeinančios dujos perduodamos į kurą deginantį įrenginį.

---

| 2020 12 9 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 414/79 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 9

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 414/79

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2020/2010

2020 m. gruodžio 8 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1809 dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su labai patogeniško paukščių gripo protrūkiais tam tikrose valstybėse narėse, priedas

(pranešta dokumentu Nr. C(2020) 8910)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1989 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyvą 89/662/EEB dėl veterinarinių patikrinimų, taikomų Bendrijos vidaus prekyboje, siekiant sukurti vidaus rinką (1), ypač į jos 9 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 90/425/EEB dėl Sąjungos vidaus prekyboje tam tikrais gyvūnais ir produktais taikomų veterinarinių patikrinimų, siekiant užbaigti vidaus rinkos kūrimą (2), ypač į jos 10 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvą 2005/94/EB dėl paukščių gripo kontrolės Bendrijoje priemonių ir panaikinančią Direktyvą 92/40/EEB (3), ypač į jos 63 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1809 (4) priimtas po labai patogeniško paukščių gripo protrūkių tam tikrų valstybių narių ūkiuose, kuriuose buvo laikomi naminiai paukščiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai, toms valstybėms narėms pagal Tarybos direktyvą 2005/94/EB nustačius apsaugos ir priežiūros zonas; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1809 (4) priimtas po labai patogeniško paukščių gripo protrūkių tam tikrų valstybių narių ūkiuose, kuriuose buvo laikomi naminiai paukščiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai, toms valstybėms narėms pagal Tarybos direktyvą 2005/94/EB nustačius apsaugos ir priežiūros zonas;

| (2) | Įgyvendinimo sprendime (ES) 2020/1809 nustatyta, kad apsaugos ir priežiūros zonos, kurias į to įgyvendinimo sprendimo priedą įtrauktos valstybės narės nustatė pagal Direktyvą 2005/94/EB, turi apimti bent tas teritorijas, kurios tame priede yra nurodytos kaip apsaugos ir priežiūros zonos; |
| --- | --- |

(2)

Įgyvendinimo sprendime (ES) 2020/1809 nustatyta, kad apsaugos ir priežiūros zonos, kurias į to įgyvendinimo sprendimo priedą įtrauktos valstybės narės nustatė pagal Direktyvą 2005/94/EB, turi apimti bent tas teritorijas, kurios tame priede yra nurodytos kaip apsaugos ir priežiūros zonos;

| (3) | po Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1809 priėmimo dienos Vokietija pranešė Komisijai apie naujus labai patogeniško H5N8 potipio paukščių gripo protrūkius Ditmaršeno ir Meklenburgo Lygumos apskričių ūkiuose, kuriuose laikomi naminiai paukščiai arba kiti nelaisvėje laikomi paukščiai; |
| --- | --- |

(3)

po Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1809 priėmimo dienos Vokietija pranešė Komisijai apie naujus labai patogeniško H5N8 potipio paukščių gripo protrūkius Ditmaršeno ir Meklenburgo Lygumos apskričių ūkiuose, kuriuose laikomi naminiai paukščiai arba kiti nelaisvėje laikomi paukščiai;

| (4) | be to, Belgija pranešė Komisijai apie labai patogeniško H5N5 potipio paukščių gripo protrūkį Vakarų Flandrijos provincijos ūkyje, kuriame laikomi naminiai paukščiai arba kiti nelaisvėje laikomi paukščiai; |
| --- | --- |

(4)

be to, Belgija pranešė Komisijai apie labai patogeniško H5N5 potipio paukščių gripo protrūkį Vakarų Flandrijos provincijos ūkyje, kuriame laikomi naminiai paukščiai arba kiti nelaisvėje laikomi paukščiai;

| (5) | Lenkija taip pat pranešė Komisijai apie labai patogeniško H5N8 potipio paukščių gripo protrūkį Sedlcių apskrities ūkyje, kuriame laikomi naminiai paukščiai arba kiti nelaisvėje laikomi paukščiai; |
| --- | --- |

(5)

Lenkija taip pat pranešė Komisijai apie labai patogeniško H5N8 potipio paukščių gripo protrūkį Sedlcių apskrities ūkyje, kuriame laikomi naminiai paukščiai arba kiti nelaisvėje laikomi paukščiai;

| (6) | Nyderlandai taip pat pranešė Komisijai apie naują labai patogeniško paukščių gripo protrūkį Utrechto provincijos ūkyje, kuriame laikomi naminiai paukščiai arba kiti nelaisvėje laikomi paukščiai; |
| --- | --- |

(6)

Nyderlandai taip pat pranešė Komisijai apie naują labai patogeniško paukščių gripo protrūkį Utrechto provincijos ūkyje, kuriame laikomi naminiai paukščiai arba kiti nelaisvėje laikomi paukščiai;

| (7) | tie protrūkiai Belgijoje, Vokietijoje, Nyderlanduose ir Lenkijoje nustatyti už Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1809 priede išvardytų teritorijų ribų, o minėtų valstybių narių kompetentingos institucijos ėmėsi pagal Direktyvą 2005/94/EB būtinų priemonių, be kita ko, aplink šių protrūkių vietas nustatydamos apsaugos ir priežiūros zonas; |
| --- | --- |

(7)

tie protrūkiai Belgijoje, Vokietijoje, Nyderlanduose ir Lenkijoje nustatyti už Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1809 priede išvardytų teritorijų ribų, o minėtų valstybių narių kompetentingos institucijos ėmėsi pagal Direktyvą 2005/94/EB būtinų priemonių, be kita ko, aplink šių protrūkių vietas nustatydamos apsaugos ir priežiūros zonas;

| (8) | be to, protrūkis Belgijoje nustatytas labai netoli nuo sienos su Prancūzija. Kadangi šio protrūkio priežiūros zonos dalis yra Prancūzijos teritorijoje, tų dviejų valstybių narių kompetentingos institucijos deramai bendradarbiavo, kad pagal Direktyvą 2005/94/EB būtų nustatyta reikiama priežiūros zona; |
| --- | --- |

(8)

be to, protrūkis Belgijoje nustatytas labai netoli nuo sienos su Prancūzija. Kadangi šio protrūkio priežiūros zonos dalis yra Prancūzijos teritorijoje, tų dviejų valstybių narių kompetentingos institucijos deramai bendradarbiavo, kad pagal Direktyvą 2005/94/EB būtų nustatyta reikiama priežiūros zona;

| (9) | Komisija išnagrinėjo priemones, kurių ėmėsi Belgija, Prancūzija, Vokietija, Nyderlandai ir Lenkija, ir įsitikino, kad tų valstybių narių kompetentingų institucijų nustatytų apsaugos ir priežiūros zonų ribos yra pakankamai toli nuo tų ūkių, kuriuose neseniai patvirtinti labai patogeniško paukščių gripo protrūkiai; |
| --- | --- |

(9)

Komisija išnagrinėjo priemones, kurių ėmėsi Belgija, Prancūzija, Vokietija, Nyderlandai ir Lenkija, ir įsitikino, kad tų valstybių narių kompetentingų institucijų nustatytų apsaugos ir priežiūros zonų ribos yra pakankamai toli nuo tų ūkių, kuriuose neseniai patvirtinti labai patogeniško paukščių gripo protrūkiai;

| (10) | siekiant išvengti nereikalingų Sąjungos vidaus prekybos trikdymų ir trečiųjų šalių sudaromų nepagrįstų prekybos kliūčių, būtina bendradarbiaujant su Belgija, Prancūzija, Vokietija, Nyderlandais ir Lenkija skubiai Sąjungos lygmeniu apibrėžti šių valstybių narių pagal Direktyvą 2005/94/EB nustatytas naujas apsaugos ir priežiūros zonas; |
| --- | --- |

(10)

siekiant išvengti nereikalingų Sąjungos vidaus prekybos trikdymų ir trečiųjų šalių sudaromų nepagrįstų prekybos kliūčių, būtina bendradarbiaujant su Belgija, Prancūzija, Vokietija, Nyderlandais ir Lenkija skubiai Sąjungos lygmeniu apibrėžti šių valstybių narių pagal Direktyvą 2005/94/EB nustatytas naujas apsaugos ir priežiūros zonas;

| (11) | todėl į Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1809 priedą įtrauktos Prancūzijos priežiūros zonos ir Vokietijos, Nyderlandų ir Lenkijos apsaugos ir priežiūros zonos turėtų būti iš dalies pakeistos; |
| --- | --- |

(11)

todėl į Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1809 priedą įtrauktos Prancūzijos priežiūros zonos ir Vokietijos, Nyderlandų ir Lenkijos apsaugos ir priežiūros zonos turėtų būti iš dalies pakeistos;

| (12) | be to, į Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1809 priedą turėtų būti įtrauktos Belgijos apsaugos ir priežiūros zonos; |
| --- | --- |

(12)

be to, į Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1809 priedą turėtų būti įtrauktos Belgijos apsaugos ir priežiūros zonos;

| (13) | taigi Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1809 priedas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad būtų atnaujintas Sąjungos lygmeniu nustatomas skirstymas į regionus ir atsižvelgta į Belgijos, Prancūzijos, Vokietijos, Nyderlandų ir Lenkijos kompetentingų institucijų pagal Direktyvą 2005/94/EB tinkamai nustatytas naujas apsaugos ir priežiūros zonas bei jose taikytinų apribojimų trukmę; |
| --- | --- |

(13)

taigi Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1809 priedas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad būtų atnaujintas Sąjungos lygmeniu nustatomas skirstymas į regionus ir atsižvelgta į Belgijos, Prancūzijos, Vokietijos, Nyderlandų ir Lenkijos kompetentingų institucijų pagal Direktyvą 2005/94/EB tinkamai nustatytas naujas apsaugos ir priežiūros zonas bei jose taikytinų apribojimų trukmę;

| (14) | todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1809 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(14)

todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1809 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (15) | atsižvelgiant į tai, kad į epizootinę padėtį Sąjungoje dėl labai patogeniško paukščių gripo plitimo reikia reaguoti skubiai, svarbu, kad Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1809 priedo pakeitimai, kurie turi būti padaryti šiuo sprendimu, įsigaliotų kuo greičiau; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgiant į tai, kad į epizootinę padėtį Sąjungoje dėl labai patogeniško paukščių gripo plitimo reikia reaguoti skubiai, svarbu, kad Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1809 priedo pakeitimai, kurie turi būti padaryti šiuo sprendimu, įsigaliotų kuo greičiau;

| (16) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(16)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1809 priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2020 m. gruodžio 8 d.

Komisijos vardu

Stella KYRIAKIDES

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 395, 1989 12 30, p. 13.

1

(2)  
  OL L 224, 1990 8 18, p. 29.

2

(3)  
  OL L 10, 2006 1 14, p. 16.

3

(4)  
  2020 m. lapkričio 30 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1809 dėl apsaugos priemonių, susijusių su labai patogeniško paukščių gripo protrūkiais tam tikrose valstybėse narėse (OL L 402, 2020 12 1, p. 144).

4

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

A DALIS

Apsaugos zona, kaip nurodyta 1 straipsnyje:

Valstybė narė: Belgija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį) |
| --- | --- |
| Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3,126743 - lat 50,820040 | 2020 12 17 |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį)

Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3,126743 - lat 50,820040

2020 12 17

Valstybė narė: Kroatija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį) |
| --- | --- |
| Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac, općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667. | 2020 12 31 |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį)

Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac, općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667.

2020 12 31

Valstybė narė: Danija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį) |
| --- | --- |
| The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936. | 2020 12 10 |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį)

The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936.

2020 12 10

Valstybė narė: Prancūzija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį) |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B) |
| — | ALTIANI |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį)

Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B)

—

ALTIANI

| — | AVAPESSA |
| --- | --- |

—

AVAPESSA

| — | BIGORNO |
| --- | --- |

—

BIGORNO

| — | BISINCHI |
| --- | --- |

—

BISINCHI

| — | CAMPILE |
| --- | --- |

—

CAMPILE

| — | CAMPITELLO |
| --- | --- |

—

CAMPITELLO

| — | CANAVAGGIA |
| --- | --- |

—

CANAVAGGIA

| — | CASTELLO-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

CASTELLO-DI-ROSTINO

| — | CATERI |
| --- | --- |

—

CATERI

| — | CROCICCHIA |
| --- | --- |

—

CROCICCHIA

| — | ERBAJOLO |
| --- | --- |

—

ERBAJOLO

| — | FELICETO |
| --- | --- |

—

FELICETO

| — | FOCICCHIA |
| --- | --- |

—

FOCICCHIA

| — | LENTO |
| --- | --- |

—

LENTO

| — | MONTEGROSSO |
| --- | --- |

—

MONTEGROSSO

| — | MURO |
| --- | --- |

—

MURO

| — | NESSA |
| --- | --- |

—

NESSA

| — | ORTIPORIO |
| --- | --- |

—

ORTIPORIO

| — | PENTA-ACQUATELLA |
| --- | --- |

—

PENTA-ACQUATELLA

| — | PIEDICORTE-DI-GAGGIO |
| --- | --- |

—

PIEDICORTE-DI-GAGGIO

| — | SCOLCA |
| --- | --- |

—

SCOLCA

| — | SPELONCATO |
| --- | --- |

—

SPELONCATO

| — | SANT’ANDREA-DI-BOZIO |
| --- | --- |

—

SANT’ANDREA-DI-BOZIO

| — | SANT’ANTONINO |
| --- | --- |

—

SANT’ANTONINO

| — | VALLE-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-ROSTINO

| — | VOLPAJOLA |
| --- | --- |

—

VOLPAJOLA

2020 12 10

Les communes suivantes dans le département de YVELINES (78)

| — | SAINT-CYR-L’ECOLE |
| --- | --- |

—

SAINT-CYR-L’ECOLE

2020 12 10

Les communes suivantes dans le département de Corse du Sud (2A)

| — | AFA |
| --- | --- |

—

AFA

| — | AJACCIO |
| --- | --- |

—

AJACCIO

| — | ALATA |
| --- | --- |

—

ALATA

| — | BASTELICACCIA |
| --- | --- |

—

BASTELICACCIA

| — | GROSSETO-PRUGNA |
| --- | --- |

—

GROSSETO-PRUGNA

| — | SARROLA-CARCOPINO |
| --- | --- |

—

SARROLA-CARCOPINO

2020 12 9

Valstybė narė: Vokietija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį) |
| --- | --- |
| SCHLESWIG-HOLSTEIN |
| Landkreis Nordfriesland







  — | Hallig Oland |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį)

SCHLESWIG-HOLSTEIN

Landkreis Nordfriesland

—

Hallig Oland

2020 12 1

Landkreis Segeberg

| — | Gemeinde Latendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Latendorf

| — | Gemeinde Heidmühlen - exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heidmühlen - exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors

| — | Gemeinde Boostedt - Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boostedt - Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes

| — | Gemeinde Rickling - Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rickling - Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens

| — | Gemeinde Großenaspe - Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großenaspe - Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt

| — | Forstgutsbezirk Buchholz |
| --- | --- |

—

Forstgutsbezirk Buchholz

2020 12 5

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Rodenäs |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rodenäs

| — | Gemeinde Neukirchen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirchen

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Humptrup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Humptrup

| — | Gemeinde Braderup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Braderup

| — | Gemeinde Tinningstedt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tinningstedt

| — | Gemeinde Klixbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klixbüll

| — | Gemeinde Risum-Lindholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Risum-Lindholm

| — | Gemeinde Niebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niebüll

| — | Gemeinde Bosbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bosbüll

| — | Gemeinde Uphusum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Uphusum

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll

| — | Gemeinde Holm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Holm

2020 12 15

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Pellworm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pellworm

2020 12 10

MECKLENBURG-VORPOMMERN

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Ostseeheilbad Zingst |
| --- | --- |

—

Ostseeheilbad Zingst

2020 12 9

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Rambin - Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rambin - Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf

| — | Gemeinde Samtens - Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Samtens - Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens

| — | Gemeinde Gustow - Ortsteile Saalkow, Warksow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gustow - Ortsteile Saalkow, Warksow

| — | Gemeinde Poseritz - Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Poseritz - Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau

| — | Gemeinde Altefähr - Ortsteil Kransdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altefähr - Ortsteil Kransdorf

2020 12 9

Landkreis Rostock

| — | Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink

| — | Gemeinde Biendorf - Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Biendorf - Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof

| — | Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Russow, Russow Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Russow, Russow Ausbau

2020 12 8

Landkreis Rostock

| — | Stadt Gnoien - Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche“ |
| --- | --- |

—

Stadt Gnoien - Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche“

| — | Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow

| — | Gemeinde Finkenthal - Ortsteil Schlutow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Finkenthal - Ortsteil Schlutow

2020 12 14

Landkreis Dithmarschen

| — | Gemeinde Neufelderkoog |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufelderkoog

| — | Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog - Gemeindegebiet südlich der Süderstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog - Gemeindegebiet südlich der Süderstraße

| — | Gemeinde Kronprinzenkoog - Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kronprinzenkoog - Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg

| — | Gemeinde Neufeld - Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufeld - Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot

| — | Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt - das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt - das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich

| — | Gemeinde Schmedeswurth - das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmedeswurth - das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich

2020 12 22

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Lärz - Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lärz - Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau

| — | Gemeinde Mirow - Ortsteil Birkenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mirow - Ortsteil Birkenhof

2020 12 29

Valstybė narė: Nyderlandai

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį) |
| --- | --- |
| Province: Gelderland |
| 1. | From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line. |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį)

Province: Gelderland

1.

From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line.

| 2. | Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat.

| 3. | Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat. |
| --- | --- |

3.

Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat.

| 4. | Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat. |
| --- | --- |

4.

Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat.

| 5. | Follow Korenbloemstraat in eastern direction until Florastraat. |
| --- | --- |

5.

Follow Korenbloemstraat in eastern direction until Florastraat.

| 6. | Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang. |
| --- | --- |

6.

Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang.

| 7. | Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat. |
| --- | --- |

7.

Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat.

| 8. | Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

8.

Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 9. | Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329). |
| --- | --- |

9.

Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329).

| 10. | Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

10.

Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat.

| 11. | Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat. |
| --- | --- |

11.

Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat.

| 12. | Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg. |
| --- | --- |

12.

Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg.

| 13. | Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

13.

Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg.

| 14. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

14.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 15. | Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid. |
| --- | --- |

15.

Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid.

| 16. | Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water). |
| --- | --- |

16.

Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water).

| 17. | Follow Maas in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Maas in western direction until Veerweg.

| 18. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

18.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 19. | Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg.

| 21. | Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat. |
| --- | --- |

21.

Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat.

| 22. | Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

22.

Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg.

| 23. | Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat.

| 24. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322). |
| --- | --- |

24.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322).

| 25. | Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat. |
| --- | --- |

25.

Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat.

2020 11 20

| 1. | From Waalbandijk follow „de Waal“ in eastern direction until Waalbandijk at nr 155. |
| --- | --- |

1.

From Waalbandijk follow „de Waal“ in eastern direction until Waalbandijk at nr 155.

| 2. | Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat.

| 3. | Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

3.

Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 4. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg. |
| --- | --- |

4.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg.

| 5. | Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg. |
| --- | --- |

5.

Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg.

| 6. | Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat. |
| --- | --- |

6.

Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat.

| 7. | Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

7.

Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat.

| 8. | Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel. |
| --- | --- |

8.

Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel.

| 9. | Follow Singel in southern direction until Middenweg. |
| --- | --- |

9.

Follow Singel in southern direction until Middenweg.

| 10. | Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

10.

Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg.

| 11. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

11.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 12. | Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329. |
| --- | --- |

12.

Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329.

| 13. | Follow Noord Zuid N329 in southern direction until „de Maas“ (river). |
| --- | --- |

13.

Follow Noord Zuid N329 in southern direction until „de Maas“ (river).

| 14. | Follow „de Maas“ in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

14.

Follow „de Maas“ in western direction until Veerweg.

| 15. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

15.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 16. | Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat. |
| --- | --- |

16.

Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat.

| 17. | Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg.

| 18. | Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg. |
| --- | --- |

18.

Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg.

| 19. | Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat.

| 21. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld. |
| --- | --- |

21.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld.

| 22. | Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat. |
| --- | --- |

22.

Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat.

| 23. | Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat.

| 24. | Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk. |
| --- | --- |

24.

Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk.

2020 11 28

| 1. | Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat.

| 2. | Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk. |
| --- | --- |

2.

Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk.

| 3. | Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad. |
| --- | --- |

3.

Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad.

| 4. | Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk. |
| --- | --- |

4.

Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk.

| 5. | Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792). |
| --- | --- |

5.

Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792).

| 6. | Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg. |
| --- | --- |

6.

Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg.

| 7. | Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg. |
| --- | --- |

7.

Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg.

| 8. | Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat. |
| --- | --- |

8.

Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat.

| 9. | Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter. |
| --- | --- |

9.

Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter.

| 10. | Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat. |
| --- | --- |

10.

Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat.

| 11. | Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg. |
| --- | --- |

11.

Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg.

| 12. | Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg. |
| --- | --- |

12.

Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg.

| 13. | Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344). |
| --- | --- |

13.

Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344).

| 14. | Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk. |
| --- | --- |

14.

Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk.

| 15. | Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50. |
| --- | --- |

15.

Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50.

| 16. | A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water). |
| --- | --- |

16.

A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water).

2020 12 4

Province: Groningen

| 1. | Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in herestraat tot aan Van Eysingaweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in herestraat tot aan Van Eysingaweg.

| 2. | Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg. |
| --- | --- |

2.

Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg.

| 3. | Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat. |
| --- | --- |

3.

Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat.

| 4. | Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried. |
| --- | --- |

4.

Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried.

| 5. | Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg. |
| --- | --- |

5.

Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg.

| 6. | Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388). |
| --- | --- |

6.

Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388).

| 7. | Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg. |
| --- | --- |

7.

Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg.

| 8. | Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat. |
| --- | --- |

8.

Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat.

| 9. | Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg. |
| --- | --- |

9.

Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg.

| 10. | Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay. |
| --- | --- |

10.

Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay.

| 11. | Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1. |
| --- | --- |

11.

Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1.

| 12. | Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers. |
| --- | --- |

12.

Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers.

| 13. | De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg. |
| --- | --- |

13.

De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg.

| 14. | Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal. |
| --- | --- |

14.

Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal.

| 15. | Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart. |
| --- | --- |

15.

Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart.

| 16. | Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355. |
| --- | --- |

16.

Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355.

| 17. | Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg. |
| --- | --- |

17.

Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg.

2020 12 2

Province: Friesland

| 1. | Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan.

| 2. | Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water). |
| --- | --- |

2.

Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water).

| 3. | Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water). |
| --- | --- |

3.

Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water).

| 4. | Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg. |
| --- | --- |

4.

Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg.

| 5. | Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7. |
| --- | --- |

5.

Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7.

| 6. | A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg. |
| --- | --- |

6.

A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg.

| 7. | Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

7.

Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat.

| 8. | Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal. |
| --- | --- |

8.

Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal.

| 9. | Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg. |
| --- | --- |

9.

Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg.

| 10. | Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg. |
| --- | --- |

10.

Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg.

| 11. | Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane. |
| --- | --- |

11.

Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane.

| 12. | Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water). |
| --- | --- |

12.

Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water).

| 13. | Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water). |
| --- | --- |

13.

Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water).

| 14. | Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan. |
| --- | --- |

14.

Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan.

| 15. | Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene. |
| --- | --- |

15.

Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene.

| 16. | Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water). |
| --- | --- |

16.

Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water).

| 17. | Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan. |
| --- | --- |

17.

Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan.

| 18. | Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk. |
| --- | --- |

18.

Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk.

| 19. | Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan. |
| --- | --- |

19.

Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan.

| 20. | Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane. |
| --- | --- |

20.

Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane.

| 21. | Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan. |
| --- | --- |

21.

Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan.

2020 12 13

Province: Utrecht

| 1. | Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg.

| 2. | De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk. |
| --- | --- |

2.

De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk.

| 3. | De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk. |
| --- | --- |

3.

De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk.

| 4. | De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk. |
| --- | --- |

4.

De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk.

| 5. | De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade. |
| --- | --- |

5.

De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade.

| 6. | De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad. |
| --- | --- |

6.

De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad.

| 7. | De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde. |
| --- | --- |

7.

De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde.

| 8. | De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur. |
| --- | --- |

8.

De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur.

| 9. | De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk. |
| --- | --- |

9.

De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk.

| 10. | De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228. |
| --- | --- |

10.

De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228.

| 11. | De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg. |
| --- | --- |

11.

De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg.

| 12. | De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg. |
| --- | --- |

12.

De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg.

| 13. | De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk. |
| --- | --- |

13.

De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk.

| 14. | De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228. |
| --- | --- |

14.

De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228.

| 15. | De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel. |
| --- | --- |

15.

De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel.

2020 12 15

| 1. | Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel.

| 2. | De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver. |
| --- | --- |

2.

De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver.

| 3. | De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg. |
| --- | --- |

3.

De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg.

| 4. | De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg. |
| --- | --- |

4.

De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg.

| 5. | De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg. |
| --- | --- |

5.

De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg.

| 6. | De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven. |
| --- | --- |

6.

De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven.

| 7. | De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg. |
| --- | --- |

7.

De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg.

| 8. | De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water. |
| --- | --- |

8.

De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water.

| 9. | Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht. |
| --- | --- |

9.

Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht.

| 10. | De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg. |
| --- | --- |

10.

De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg.

| 11. | De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg. |
| --- | --- |

11.

De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg.

| 12. | De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan. |
| --- | --- |

12.

De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan.

| 13. | De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231. |
| --- | --- |

13.

De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231.

| 14. | De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk. |
| --- | --- |

14.

De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk.

| 15. | De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk. |
| --- | --- |

15.

De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk.

| 16. | De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse. |
| --- | --- |

16.

De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse.

| 17. | De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn. |
| --- | --- |

17.

De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn.

| 18. | De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg. |
| --- | --- |

18.

De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg.

| 19. | De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196. |
| --- | --- |

19.

De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196.

| 20. | De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan. |
| --- | --- |

20.

De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan.

| 21. | De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom. |
| --- | --- |

21.

De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom.

| 22. | De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw. |
| --- | --- |

22.

De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw.

| 23. | De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden. |
| --- | --- |

23.

De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden.

| 24. | De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond. |
| --- | --- |

24.

De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond.

| 25. | De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht. |
| --- | --- |

25.

De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht.

| 26. | De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia. |
| --- | --- |

26.

De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia.

| 27. | De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos. |
| --- | --- |

27.

De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos.

| 28. | De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water. |
| --- | --- |

28.

De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water.

| 29. | Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251. |
| --- | --- |

29.

Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251.

| 30. | De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan. |
| --- | --- |

30.

De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan.

2020 12 19

Valstybė narė: Lenkija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį) |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim, w powiecie wolsztyńskim: |
| Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558 | 2020 12 23 |
| W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim: |
| Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408 | 2020 12 27 |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį)

W województwie wielkopolskim, w powiecie wolsztyńskim:

Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558

2020 12 23

W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim:

Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408

2020 12 27

Valstybė narė: Švedija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį) |
| --- | --- |
| Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27 | 2020 12 10 |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį)

Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27

2020 12 10

B DALIS

Priežiūros zona, kaip nurodyta 1 straipsnyje:

Valstybė narė: Belgija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį) |
| --- | --- |
| The municipalities Ledegem, Menen, Wervik and Wevelgem and those parts of the municipalitiy of Izegem, Zonnebeke, Komen, Kortrijk, Kuurne, Lendelede, Moeskroen, Moorslede and Roeselare contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 lat 50.820040 and beyond the area described in the protection zone | 2020 12 26 |
| Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 - lat 50.820040 | Nuo 2020 12 18 iki 2020 12 26 |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį)

The municipalities Ledegem, Menen, Wervik and Wevelgem and those parts of the municipalitiy of Izegem, Zonnebeke, Komen, Kortrijk, Kuurne, Lendelede, Moeskroen, Moorslede and Roeselare contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 lat 50.820040 and beyond the area described in the protection zone

2020 12 26

Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 - lat 50.820040

Nuo 2020 12 18 iki 2020 12 26

Valstybė narė: Kroatija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį) |
| --- | --- |
| Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac,
  općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667. | Nuo 2021 1 1 iki 2021 1 10 |
| Općina Koprivnica naselja Bakovčica, Koprivnica, Draganovec, Herešin, Jagnjedovec, Starigrad i Štaglinec, općina Hlebine, naselje Gabajeva Greda, općina Drnje, naselje Drnje, općina Molve, naselja Molve, Molve Grede, Čingi - Lingi i Repaš, općina Koprivnički Bregi, naselje Glogovac, općina Gola, naselja Ždala, Gola, Gotalovo, Novačka i Otočka, općina Virje, naselja Donje Zdjelice, Miholjanec, Hampovica i Virje, općina Petrinec naselja Sigetec, Komatnica i Peteranec, općina Đurđevac, naselje Đurđevac, općina Novigrad Podravski, naselja Borovljani, Javorovac i Srdinac, općina Sokolovac, naselje Gornja Velika, općina Novo Virje, naselje Novo Virje u Koprivničko- križevačkoj županiji i općina Kapela, naselja Gornji Mosti, Donji Mosti i Srednji Mosti u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa sedam kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667. | 2021 1 10 |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį)

Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac,

općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667.

Nuo 2021 1 1 iki 2021 1 10

Općina Koprivnica naselja Bakovčica, Koprivnica, Draganovec, Herešin, Jagnjedovec, Starigrad i Štaglinec, općina Hlebine, naselje Gabajeva Greda, općina Drnje, naselje Drnje, općina Molve, naselja Molve, Molve Grede, Čingi - Lingi i Repaš, općina Koprivnički Bregi, naselje Glogovac, općina Gola, naselja Ždala, Gola, Gotalovo, Novačka i Otočka, općina Virje, naselja Donje Zdjelice, Miholjanec, Hampovica i Virje, općina Petrinec naselja Sigetec, Komatnica i Peteranec, općina Đurđevac, naselje Đurđevac, općina Novigrad Podravski, naselja Borovljani, Javorovac i Srdinac, općina Sokolovac, naselje Gornja Velika, općina Novo Virje, naselje Novo Virje u Koprivničko- križevačkoj županiji i općina Kapela, naselja Gornji Mosti, Donji Mosti i Srednji Mosti u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa sedam kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667.

2021 1 10

Valstybė narė: Danija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį) |
| --- | --- |
| The parts of Randers municipality (ADNS code 01730) beyond the area described in the protection zone and within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS koordinates N56.3980; E10.1936. | 2020 12 19 |
| The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936. | Nuo 2020 12 11 iki 2020 12 19 |
| The parts of Tønder municipality (ADNS code 01550), beyond the area described in the protection zone and beyond the area of the surveillance zone lying in Germany but within the circles of radius 10 kilometres, centred on GPS coordinates N 54,844346;E 8,688644, GPS coordinates N54,841968;E8,868140 and GPS coordinates N54,863731;E8,718642. | 2020 12 24 |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį)

The parts of Randers municipality (ADNS code 01730) beyond the area described in the protection zone and within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS koordinates N56.3980; E10.1936.

2020 12 19

The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936.

Nuo 2020 12 11 iki 2020 12 19

The parts of Tønder municipality (ADNS code 01550), beyond the area described in the protection zone and beyond the area of the surveillance zone lying in Germany but within the circles of radius 10 kilometres, centred on GPS coordinates N 54,844346;E 8,688644, GPS coordinates N54,841968;E8,868140 and GPS coordinates N54,863731;E8,718642.

2020 12 24

Valstybė narė: Prancūzija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį) |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B) |
| All except the following:






  — | ALTIANI |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį)

Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B)

All except the following:

—

ALTIANI

| — | AVAPESSA |
| --- | --- |

—

AVAPESSA

| — | BIGORNO |
| --- | --- |

—

BIGORNO

| — | BISINCHI |
| --- | --- |

—

BISINCHI

| — | CAMPILE |
| --- | --- |

—

CAMPILE

| — | CAMPITELLO |
| --- | --- |

—

CAMPITELLO

| — | CANAVAGGIA |
| --- | --- |

—

CANAVAGGIA

| — | CASTELLO-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

CASTELLO-DI-ROSTINO

| — | CATERI |
| --- | --- |

—

CATERI

| — | CROCICCHIA |
| --- | --- |

—

CROCICCHIA

| — | ERBAJOLO |
| --- | --- |

—

ERBAJOLO

| — | FELICETO |
| --- | --- |

—

FELICETO

| — | FOCICCHIA |
| --- | --- |

—

FOCICCHIA

| — | LENTO |
| --- | --- |

—

LENTO

| — | MONTEGROSSO |
| --- | --- |

—

MONTEGROSSO

| — | MURO |
| --- | --- |

—

MURO

| — | NESSA |
| --- | --- |

—

NESSA

| — | ORTIPORIO |
| --- | --- |

—

ORTIPORIO

| — | PENTA-ACQUATELLA |
| --- | --- |

—

PENTA-ACQUATELLA

| — | PIEDICORTE-DI-GAGGIO |
| --- | --- |

—

PIEDICORTE-DI-GAGGIO

| — | SCOLCA |
| --- | --- |

—

SCOLCA

| — | SPELONCATO |
| --- | --- |

—

SPELONCATO

| — | SANT’ANDREA-DI-BOZIO |
| --- | --- |

—

SANT’ANDREA-DI-BOZIO

| — | SANT’ANTONINO |
| --- | --- |

—

SANT’ANTONINO

| — | VALLE-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-ROSTINO

| — | VOLPAJOLA |
| --- | --- |

—

VOLPAJOLA

2020 12 19

| — | ALTIANI |
| --- | --- |

—

ALTIANI

| — | AVAPESSA |
| --- | --- |

—

AVAPESSA

| — | BIGORNO |
| --- | --- |

—

BIGORNO

| — | BISINCHI |
| --- | --- |

—

BISINCHI

| — | CAMPILE |
| --- | --- |

—

CAMPILE

| — | CAMPITELLO |
| --- | --- |

—

CAMPITELLO

| — | CANAVAGGIA |
| --- | --- |

—

CANAVAGGIA

| — | CASTELLO-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

CASTELLO-DI-ROSTINO

| — | CATERI |
| --- | --- |

—

CATERI

| — | CROCICCHIA |
| --- | --- |

—

CROCICCHIA

| — | ERBAJOLO |
| --- | --- |

—

ERBAJOLO

| — | FELICETO |
| --- | --- |

—

FELICETO

| — | FOCICCHIA |
| --- | --- |

—

FOCICCHIA

| — | LENTO |
| --- | --- |

—

LENTO

| — | MONTEGROSSO |
| --- | --- |

—

MONTEGROSSO

| — | MURO |
| --- | --- |

—

MURO

| — | NESSA |
| --- | --- |

—

NESSA

| — | ORTIPORIO |
| --- | --- |

—

ORTIPORIO

| — | PENTA-ACQUATELLA |
| --- | --- |

—

PENTA-ACQUATELLA

| — | PIEDICORTE-DI-GAGGIO |
| --- | --- |

—

PIEDICORTE-DI-GAGGIO

| — | SCOLCA |
| --- | --- |

—

SCOLCA

| — | SPELONCATO |
| --- | --- |

—

SPELONCATO

| — | SANT’ANDREA-DI-BOZIO |
| --- | --- |

—

SANT’ANDREA-DI-BOZIO

| — | SANT’ANTONINO |
| --- | --- |

—

SANT’ANTONINO

| — | VALLE-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-ROSTINO

| — | VOLPAJOLA |
| --- | --- |

—

VOLPAJOLA

Nuo 2020 12 11 iki 2020 12 19

Les communes suivantes dans le département de YVELINES (78)

| — | BAILLY |
| --- | --- |

—

BAILLY

| — | BOIS-D’ARCY |
| --- | --- |

—

BOIS-D’ARCY

| — | BOUGIVAL |
| --- | --- |

—

BOUGIVAL

| — | BUC |
| --- | --- |

—

BUC

| — | LA CELLE-SAINT-CLOUD |
| --- | --- |

—

LA CELLE-SAINT-CLOUD

| — | CHAMBOURCY |
| --- | --- |

—

CHAMBOURCY

| — | CHATEAUFORT |
| --- | --- |

—

CHATEAUFORT

| — | CHAVENAY |
| --- | --- |

—

CHAVENAY

| — | LE CHESNAY |
| --- | --- |

—

LE CHESNAY

| — | LES CLAYES-SOUS-BOIS |
| --- | --- |

—

LES CLAYES-SOUS-BOIS

| — | CROISSY-SUR-SEINE |
| --- | --- |

—

CROISSY-SUR-SEINE

| — | ELANCOURT |
| --- | --- |

—

ELANCOURT

| — | L’ETANG-LA-VILLE |
| --- | --- |

—

L’ETANG-LA-VILLE

| — | FONTENAY-LE-FLEURY |
| --- | --- |

—

FONTENAY-LE-FLEURY

| — | FOURQUEUX |
| --- | --- |

—

FOURQUEUX

| — | GUYANCOURT |
| --- | --- |

—

GUYANCOURT

| — | JOUY-EN-JOSAS |
| --- | --- |

—

JOUY-EN-JOSAS

| — | LES LOGES-EN-JOSAS |
| --- | --- |

—

LES LOGES-EN-JOSAS

| — | LOUVECIENNES |
| --- | --- |

—

LOUVECIENNES

| — | MAGNY-LES-HAMEAUX |
| --- | --- |

—

MAGNY-LES-HAMEAUX

| — | MAREIL-MARLY |
| --- | --- |

—

MAREIL-MARLY

| — | MARLY-LE-ROI |
| --- | --- |

—

MARLY-LE-ROI

| — | MAUREPAS |
| --- | --- |

—

MAUREPAS

| — | MONTIGNY-LE-BRETONNEUX |
| --- | --- |

—

MONTIGNY-LE-BRETONNEUX

| — | NOISY-LE-ROI |
| --- | --- |

—

NOISY-LE-ROI

| — | LE PECQ |
| --- | --- |

—

LE PECQ

| — | PLAISIR |
| --- | --- |

—

PLAISIR

| — | LE PORT-MARLY |
| --- | --- |

—

LE PORT-MARLY

| — | RENNEMOULIN |
| --- | --- |

—

RENNEMOULIN

| — | ROCQUENCOURT |
| --- | --- |

—

ROCQUENCOURT

| — | SAINT-NOM-LA-BRETECHE |
| --- | --- |

—

SAINT-NOM-LA-BRETECHE

| — | TOUSSUS-LE-NOBLE |
| --- | --- |

—

TOUSSUS-LE-NOBLE

| — | TRAPPES |
| --- | --- |

—

TRAPPES

| — | VELIZY-VILLACOUBLAY |
| --- | --- |

—

VELIZY-VILLACOUBLAY

| — | VERSAILLES |
| --- | --- |

—

VERSAILLES

| — | LE VESINET |
| --- | --- |

—

LE VESINET

| — | VILLEPREUX |
| --- | --- |

—

VILLEPREUX

| — | VIROFLAY |
| --- | --- |

—

VIROFLAY

| — | VOISINS-LE-BRETONNEUX |
| --- | --- |

—

VOISINS-LE-BRETONNEUX

2020 12 20

| — | SAINT-CYR-L’ECOLE |
| --- | --- |

—

SAINT-CYR-L’ECOLE

Nuo 2020 12 11 iki 2020 12 20

| Les communes suivantes dans le département de Corse du Sud (2A) |
| --- |
| — | ALBITRECCIA |

Les communes suivantes dans le département de Corse du Sud (2A)

—

ALBITRECCIA

| — | APPIETTO |
| --- | --- |

—

APPIETTO

| — | CALCATOGGIO |
| --- | --- |

—

CALCATOGGIO

| — | CANNELLE |
| --- | --- |

—

CANNELLE

| — | CASAGLIONE |
| --- | --- |

—

CASAGLIONE

| — | CAURO |
| --- | --- |

—

CAURO

| — | COGNOCOLI-MONTICCHI |
| --- | --- |

—

COGNOCOLI-MONTICCHI

| — | CUTTOLI-CORTICCHIATO |
| --- | --- |

—

CUTTOLI-CORTICCHIATO

| — | ECCICA-SUARELLA |
| --- | --- |

—

ECCICA-SUARELLA

| — | OCANA |
| --- | --- |

—

OCANA

| — | PERI |
| --- | --- |

—

PERI

| — | PIETROSELLA |
| --- | --- |

—

PIETROSELLA

| — | SARI-D\’ORCINO |
| --- | --- |

—

SARI-D\’ORCINO

| — | SANT\’ANDRÉA-D\’ORCINO |
| --- | --- |

—

SANT\’ANDRÉA-D\’ORCINO

| — | TAVACO |
| --- | --- |

—

TAVACO

| — | VALLE-DI-MEZZANA |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-MEZZANA

| — | VILLANOVA |
| --- | --- |

—

VILLANOVA

2020 12 18

| — | AFA |
| --- | --- |

—

AFA

| — | AJACCIO |
| --- | --- |

—

AJACCIO

| — | ALATA |
| --- | --- |

—

ALATA

| — | BASTELICACCIA |
| --- | --- |

—

BASTELICACCIA

| — | GROSSETO-PRUGNA |
| --- | --- |

—

GROSSETO-PRUGNA

| — | SARROLA-CARCOPINO |
| --- | --- |

—

SARROLA-CARCOPINO

Nuo 2020 12 10 iki 2020 12 18

Les communes suivantes dans le département Nord (59)

| — | BOUSBECQUE |
| --- | --- |

—

BOUSBECQUE

| — | COMINES |
| --- | --- |

—

COMINES

| — | HALLUIN |
| --- | --- |

—

HALLUIN

| — | LINSELLES |
| --- | --- |

—

LINSELLES

| — | NEUVILLE-EN-FERRAIN |
| --- | --- |

—

NEUVILLE-EN-FERRAIN

| — | RONCQ |
| --- | --- |

—

RONCQ

| — | WERVICQ-SUD |
| --- | --- |

—

WERVICQ-SUD

2020 12 26

Valstybė narė: Vokietija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį) |
| --- | --- |
| SCHLESWIG-HOLSTEIN |
| Landkreis Nordfriesland







  — | Gemeinde Galmsbüll |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį)

SCHLESWIG-HOLSTEIN

Landkreis Nordfriesland

—

Gemeinde Galmsbüll

| — | Gemeinde Dagebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dagebüll

| — | Gemeinde Ockholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ockholm

| — | Hallig Gröde |
| --- | --- |

—

Hallig Gröde

| — | Hallig Langeneß |
| --- | --- |

—

Hallig Langeneß

| — | Gemeinde Wyk auf Föhr |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wyk auf Föhr

| — | Gemeinde Wrixum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wrixum

| — | Gemeinde Oevenum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oevenum

2020 12 10

Landkreis Nordfriesland

| — | Hallig Oland |
| --- | --- |

—

Hallig Oland

Nuo 2020 12 2 iki 2020 12 10

Landkreis Segeberg

| — | Gemeinde Daldorf - südlich des Hohenberger Wegs und der Ricklinger Str. sowie westlich der BAB 21 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Daldorf - südlich des Hohenberger Wegs und der Ricklinger Str. sowie westlich der BAB 21

| — | Gemeinde Rickling - exklusive des Gebiets in Part A |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rickling - exklusive des Gebiets in Part A

| — | Gemeinde Boostedt - exklusive des Gebiets in Part A |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boostedt - exklusive des Gebiets in Part A

| — | Gemeinde Groß Kummerfeld |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Kummerfeld

| — | Gemeinde Negernbötel – Gebiet westlich der BAB 21 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Negernbötel – Gebiet westlich der BAB 21

| — | Stadt Wahlstedt |
| --- | --- |

—

Stadt Wahlstedt

| — | Gemeinde Wittenborn - Gebiet westlich der Kieler Str. und nördlich der B 206 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wittenborn - Gebiet westlich der Kieler Str. und nördlich der B 206

| — | Gemeinde Bark |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bark

| — | Gemeinde Todesfelde - Gebiet westlich der Verlängerung der Straße Hörn und nördlich des Bogens Poggensaal sowie nördlich der Todesfelder Straße (L 187) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Todesfelde - Gebiet westlich der Verlängerung der Straße Hörn und nördlich des Bogens Poggensaal sowie nördlich der Todesfelder Straße (L 187)

| — | Gemeinde Hartenholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hartenholm

| — | Gemeinde Hasenmoor |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hasenmoor

| — | Gemeinde Bimöhlen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bimöhlen

| — | Gemeinde Großenaspe - exklusive des Gebiets in Part A |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großenaspe - exklusive des Gebiets in Part A

| — | Gemeinde Wiemersdorf - Gebiet östlich der Bahnstrecke Bad Bramstedt-Neumünster bis zur Bahnhofstraße sowie östlich der Straße Am Teich, des Verbindungsfeldweges zwischen Am Teich und Ziegeleiweg, östlich des Ziegeleiwegs bis zur Wiemersdorfer Au, nördlich der Wiemersdorfer Au und östlich der Straße Harzhorn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiemersdorf - Gebiet östlich der Bahnstrecke Bad Bramstedt-Neumünster bis zur Bahnhofstraße sowie östlich der Straße Am Teich, des Verbindungsfeldweges zwischen Am Teich und Ziegeleiweg, östlich des Ziegeleiwegs bis zur Wiemersdorfer Au, nördlich der Wiemersdorfer Au und östlich der Straße Harzhorn

| — | Gemeinde Gönnebek |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gönnebek

2020 12 14

Landkreis Segeberg

| — | Gemeinde Latendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Latendorf

| — | Gemeinde Heidmühlen - exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heidmühlen - exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors

| — | Gemeinde Boostedt - Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boostedt - Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes

| — | Gemeinde Rickling - Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rickling - Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens

| — | Gemeinde Großenaspe - Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großenaspe - Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt

| — | Forstgutsbezirk Buchholz |
| --- | --- |

—

Forstgutsbezirk Buchholz

Nuo 2020 12 6 iki 2020 12 14

Kreisfreie Stadt Neumünster

| — | von der Kreisgrenze zum Kreis Segeberg stadteinwärts auf der Altonaer Straße bis zum Holsatenring, ostwärts entlang Holsatenring und Sachsenring bis zur Kreuzung Haart, an der Kreuzung Haart/Sachsenring südostwärts Richtung Segeberg bis zur Straße „Am Geilenbek“, von dort die Straße „Am Geilenbek“ entlang bis zur Kreisgrenze des Kreises Plön, dann entlang der Stadtgrenze bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg Höhe Kummerfelder Straße |
| --- | --- |

—

von der Kreisgrenze zum Kreis Segeberg stadteinwärts auf der Altonaer Straße bis zum Holsatenring, ostwärts entlang Holsatenring und Sachsenring bis zur Kreuzung Haart, an der Kreuzung Haart/Sachsenring südostwärts Richtung Segeberg bis zur Straße „Am Geilenbek“, von dort die Straße „Am Geilenbek“ entlang bis zur Kreisgrenze des Kreises Plön, dann entlang der Stadtgrenze bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg Höhe Kummerfelder Straße

2020 12 14

Landkreis Plön

| — | Gemeinde Bönebüttel - von der Stadtgrenze Neumünster südlich der Bundesstraße B430 bis zur Straße Sickfurt, dann südlich der Straße Börringbaumer Weg bis zum Wiesenweg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bönebüttel - von der Stadtgrenze Neumünster südlich der Bundesstraße B430 bis zur Straße Sickfurt, dann südlich der Straße Börringbaumer Weg bis zum Wiesenweg

| — | Gemeinde Rendswühren - südlich der Straße Wiesenweg und Neuenrader Weg bis zur B430, dann südlich der B430 bis zur Straße Gönnebeker Weg, dann südwestlich der Straße Gönnebeker Weg und der Straße Böhren bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rendswühren - südlich der Straße Wiesenweg und Neuenrader Weg bis zur B430, dann südlich der B430 bis zur Straße Gönnebeker Weg, dann südwestlich der Straße Gönnebeker Weg und der Straße Böhren bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg

2020 12 14

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Friedrich-Wilhelm-Lübke-Koog |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrich-Wilhelm-Lübke-Koog

| — | Gemeinde Aventoft |
| --- | --- |

—

Gemeinde Aventoft

| — | Gemeinde Ellhöft |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ellhöft

| — | Gemeinde Süderlügum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Süderlügum

| — | Gemeinde Westre |
| --- | --- |

—

Gemeinde Westre

| — | Gemeinde Ladelund |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ladelund

| — | Gemeinde Achtrup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Achtrup

| — | Gemeinde Karlum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karlum

| — | Gemeinde Lexgaard |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lexgaard

| — | Gemeinde Galmsbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Galmsbüll

| — | Gemeinde Leck |
| --- | --- |

—

Gemeinde Leck

| — | Gemeinde Sprakebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sprakebüll

| — | Gemeinde Stadum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadum

| — | Gemeinde Enge-Sande |
| --- | --- |

—

Gemeinde Enge-Sande

| — | Gemeinde Bargum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bargum

| — | Gemeinde Stedesand |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stedesand

| — | Gemeinde Langenhorn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langenhorn

| — | Gemeinde Dagebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dagebüll

2020 12 24

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Rodenäs |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rodenäs

| — | Gemeinde Neukirchen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirchen

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Humptrup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Humptrup

| — | Gemeinde Braderup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Braderup

| — | Gemeinde Tinningstedt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tinningstedt

| — | Gemeinde Klixbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klixbüll

| — | Gemeinde Risum-Lindholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Risum-Lindholm

| — | Gemeinde Niebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niebüll

| — | Gemeinde Bosbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bosbüll

| — | Gemeinde Uphusum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Uphusum

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll

| — | Gemeinde Holm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Holm

Nuo 2020 12 16 iki 2020 12 24

Landkreis Nordfriesland

| — | Hallig Hooge |
| --- | --- |

—

Hallig Hooge

| — | Hallig Süderoog |
| --- | --- |

—

Hallig Süderoog

| — | Hallig Südfall |
| --- | --- |

—

Hallig Südfall

2020 12 19

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Pellworm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pellworm

Nuo 2020 12 11 iki 2020 12 19

| MECKLENBURG-VORPOMMERN |
| --- |
| Landkreis Vorpommern-Rügen







  — | Gemeinde Ostseebad Prerow |

MECKLENBURG-VORPOMMERN

Landkreis Vorpommern-Rügen

—

Gemeinde Ostseebad Prerow

| — | Gemeinde Wieck a. Darß |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wieck a. Darß

| — | Gemeinde Pruchten |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pruchten

| — | Stadt Barth einschließlich der Ortsteile Tannenheim, Planitz, Glöwitz, Fahrenkamp |
| --- | --- |

—

Stadt Barth einschließlich der Ortsteile Tannenheim, Planitz, Glöwitz, Fahrenkamp

| — | Gemeinde Fuhlendorf - Ortsteile Bodstedt, Fuhlendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fuhlendorf - Ortsteile Bodstedt, Fuhlendorf

| — | Gemeinde Kenz-Küstrow, Ortsteile: Dabitz und Küstrow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kenz-Küstrow, Ortsteile: Dabitz und Küstrow

2020 12 18

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Ostseeheilbad Zingst |
| --- | --- |

—

Ostseeheilbad Zingst

Nuo 2020 12 10 iki 2020 12 18

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Dreschvitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dreschvitz

| — | Gemeinde Ummanz - Ortsteile Lüßvitz, Moordorf, Unrow, Lieschow, Groß Kubitz, Dubkevitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ummanz - Ortsteile Lüßvitz, Moordorf, Unrow, Lieschow, Groß Kubitz, Dubkevitz

| — | Gemeinde Sehlen - Ortsteile Sehlen, Groß Kubbelkow, Teschenhagen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sehlen - Ortsteile Sehlen, Groß Kubbelkow, Teschenhagen

| — | Gemeinde Garz - Ortsteile Buhse, Bietegast, Garz, Dumsevitz, Gützlaffshagen, Heidenfelde, Karnitz, Klein Stubben, Kniepow, Koldevitz, Kowall, Poltenbusch, Rosengarten, Tangnitz, Swine, Wendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Garz - Ortsteile Buhse, Bietegast, Garz, Dumsevitz, Gützlaffshagen, Heidenfelde, Karnitz, Klein Stubben, Kniepow, Koldevitz, Kowall, Poltenbusch, Rosengarten, Tangnitz, Swine, Wendorf

| — | Gemeinde Poseritz - Ortsteile Poseritz, Glutzow-Siedlung, Glutzow-Hof, Groß Stubben, Klein Grabow, Luppath, Mellnitz, Mellnitz Hof, Mellnitz Siedlung, Neparmitz, Neparmitz Ausbau, Puddemin, Renz, Swantow, Üselitz, Venzvitz, Wulfsberg, Zeiten |
| --- | --- |

—

Gemeinde Poseritz - Ortsteile Poseritz, Glutzow-Siedlung, Glutzow-Hof, Groß Stubben, Klein Grabow, Luppath, Mellnitz, Mellnitz Hof, Mellnitz Siedlung, Neparmitz, Neparmitz Ausbau, Puddemin, Renz, Swantow, Üselitz, Venzvitz, Wulfsberg, Zeiten

| — | Gemeinde Gustow - Ortsteile Benz, Gustow, Drigge, Nesebanz, Prosnitz, Sissow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gustow - Ortsteile Benz, Gustow, Drigge, Nesebanz, Prosnitz, Sissow

| — | Gemeinde Altefähr - Ortsteile Altefähr, Barnkevitz, Grahlhof, Jarkvitz, Klein Bandelvitz, Scharpitz, Poppelvitz, Groß Bandelvitz, Papenhagen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altefähr - Ortsteile Altefähr, Barnkevitz, Grahlhof, Jarkvitz, Klein Bandelvitz, Scharpitz, Poppelvitz, Groß Bandelvitz, Papenhagen

| — | Gemeinde Rambin - Ortsteile Bessin, Breesen, Grabitz, Kasselvitz-Ausbau, Gurvitz, Neuendorfer Katen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rambin - Ortsteile Bessin, Breesen, Grabitz, Kasselvitz-Ausbau, Gurvitz, Neuendorfer Katen

| — | Gemeinde Samtens - Ortsteile Berglase, Dumrade, Tolkmitz, Stönkvitz, Zirkow-Hof, Negast, Sehrow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Samtens - Ortsteile Berglase, Dumrade, Tolkmitz, Stönkvitz, Zirkow-Hof, Negast, Sehrow

| — | Gemeinde Putbus - Ortsteile Dumgenevitz, Krimvitz, Strachtitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putbus - Ortsteile Dumgenevitz, Krimvitz, Strachtitz

| — | Gemeinde Gingst - Ortsteile Haidhof, Steinsdorf, Klucksevitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gingst - Ortsteile Haidhof, Steinsdorf, Klucksevitz

| — | Gemeinde Parchtitz - Ortsteile Neuendorf, Volkshagen, Platvitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchtitz - Ortsteile Neuendorf, Volkshagen, Platvitz

| — | Hansestadt Stralsund |
| --- | --- |

—

Hansestadt Stralsund

| — | Gemeinde Sundhagen - Ortsteile Niederhof, Neuhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sundhagen - Ortsteile Niederhof, Neuhof

2020 12 18

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Rambin - Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rambin - Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf

| — | Gemeinde Samtens - Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Samtens - Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens

| — | Gemeinde Gustow - Ortsteile Saalkow, Warksow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gustow - Ortsteile Saalkow, Warksow

| — | Gemeinde Poseritz - Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Poseritz - Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau

| — | Gemeinde Altefähr - Ortsteil Kransdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altefähr - Ortsteil Kransdorf

Nuo 2020 12 10 iki 2020 12 18

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Lindholz - Ortsteile Breesen, Tangrim, Carlsthal |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindholz - Ortsteile Breesen, Tangrim, Carlsthal

| — | Gemeinde Deyelsdorf - Ortsteile Deyelsdorf, Stubbendorf, Fäsekow, Bassendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Deyelsdorf - Ortsteile Deyelsdorf, Stubbendorf, Fäsekow, Bassendorf

| — | Gemeinde Grammendorf - Ortsteile Keffenbrink, Dorow, Nehringen, Rodde, Camper |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grammendorf - Ortsteile Keffenbrink, Dorow, Nehringen, Rodde, Camper

2020 12 23

Landkreis Rostock

| — | Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteil Panzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteil Panzow

| — | Gemeinde Biendorf - Ortsteile Biendorf, Büttelkow, Gersdorf, Körchow, Parchow, Sandhagen, Uhlenbrook, Westenbrügge, Wischuer |
| --- | --- |

—

Gemeinde Biendorf - Ortsteile Biendorf, Büttelkow, Gersdorf, Körchow, Parchow, Sandhagen, Uhlenbrook, Westenbrügge, Wischuer

| — | Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Blengow, Gaarzer Hof, Garvsmühlen, Meschendorf, Rerik, Roggow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Blengow, Gaarzer Hof, Garvsmühlen, Meschendorf, Rerik, Roggow

| — | Gemeinde Alt Bukow - Ortsteile Alt Bukow, Questin, Teschow, Bantow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Bukow - Ortsteile Alt Bukow, Questin, Teschow, Bantow

| — | Gemeinde Am Salzhaff - Ortsteile Klein Strömkendorf, Pepelow, Rakow, Teßmannsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Am Salzhaff - Ortsteile Klein Strömkendorf, Pepelow, Rakow, Teßmannsdorf

| — | Gemeinde Bastorf - Ortsteile Bastorf, Hohen Niendorf, Mechelsdorf, Wendelstorf, Westhof, Zweedorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bastorf - Ortsteile Bastorf, Hohen Niendorf, Mechelsdorf, Wendelstorf, Westhof, Zweedorf

| — | Gemeinde Carinerland - Ortsteile Alt Karin, Bolland, Clausdorf, Danneborth, Garvensdorf, Kamin, Karin, Kirch Mulsow, Klein Mulsow, Krempin, Moitin, Neu Karin, Ravensberg, Zarfzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Carinerland - Ortsteile Alt Karin, Bolland, Clausdorf, Danneborth, Garvensdorf, Kamin, Karin, Kirch Mulsow, Klein Mulsow, Krempin, Moitin, Neu Karin, Ravensberg, Zarfzow

| — | Kröpelin Stadt - Ortsteile Altenhagen, Boldenshagen, Brusow, Detershagen, Diedrichshagen, Hanshagen, Horst, Hundehagen, Jennewitz, Klein Nienhagen, Kröpelin, Parchow Ausbau, Schmadebeck, Wichmannsdorf |
| --- | --- |

—

Kröpelin Stadt - Ortsteile Altenhagen, Boldenshagen, Brusow, Detershagen, Diedrichshagen, Hanshagen, Horst, Hundehagen, Jennewitz, Klein Nienhagen, Kröpelin, Parchow Ausbau, Schmadebeck, Wichmannsdorf

2020 12 17

Landkreis Rostock

| — | Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink

| — | Gemeinde Biendorf - Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Biendorf - Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof

| — | Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Russow, Russow Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Russow, Russow Ausbau

Nuo 2020 12 9 iki 2020 12 17

Landkreis Rostock

| — | Stadt Gnoien - Ortsteile Dölitz, Kranichshof sowie die Stadt Gnoien nordwestlich der Teterower Straße und nordwestlich der Straße „Bleiche“ |
| --- | --- |

—

Stadt Gnoien - Ortsteile Dölitz, Kranichshof sowie die Stadt Gnoien nordwestlich der Teterower Straße und nordwestlich der Straße „Bleiche“

| — | Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Alt Quitzenow, Bäbelitz, Behren-Lübchin, Friedrichshof, Groß Nieköhr, Klein Nieköhr, Neu Nieköhr, Neu Quitzenow, Samow, Viecheln und Wasdow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Alt Quitzenow, Bäbelitz, Behren-Lübchin, Friedrichshof, Groß Nieköhr, Klein Nieköhr, Neu Nieköhr, Neu Quitzenow, Samow, Viecheln und Wasdow

| — | Gemeinde Finkenthal - Ortsteile Finkenthal und Fürstenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Finkenthal - Ortsteile Finkenthal und Fürstenhof

| — | Gemeinde Walkendorf - Ortsteile Boddin, Gottesgabe, Groß Lunow, Klein Lunow, Neu Boddin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Walkendorf - Ortsteile Boddin, Gottesgabe, Groß Lunow, Klein Lunow, Neu Boddin

| — | Gemeinde Altkalen - Ortsteile Altkalen, Alt Pannekow, Damm, Granzow, Granzow Ausbau, Kämmerich, Kleverhof, Lüchow und Neu Pannekow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altkalen - Ortsteile Altkalen, Alt Pannekow, Damm, Granzow, Granzow Ausbau, Kämmerich, Kleverhof, Lüchow und Neu Pannekow

| — | Gemeinde Schwasdorf - Ortsteile Neu Remlin und Remlin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwasdorf - Ortsteile Neu Remlin und Remlin

2020 12 23

Landkreis Rostock

| — | Stadt Gnoien - Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche“ |
| --- | --- |

—

Stadt Gnoien - Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche“

| — | Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow

| — | Gemeinde Finkenthal - Ortsteil Schlutow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Finkenthal - Ortsteil Schlutow

Nuo 2020 12 15

iki 2020 12 23

Landkreis Nordwestmecklenburg

| — | Gemeinde Boiensdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boiensdorf

| — | Gemeinde Neuburg- die Ortsteile Lischow, Vogelsang, Nantrow, Neu Nantrow, Ilow, Madsow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuburg- die Ortsteile Lischow, Vogelsang, Nantrow, Neu Nantrow, Ilow, Madsow

| — | Gemeinde Passee- die Ortsteile Neu Poorstorf, Höltingsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passee- die Ortsteile Neu Poorstorf, Höltingsdorf

2020 12 17

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Dargun - Ortschaften Altbauhof, Barlin, Brudersdorf, Darbein, Neu Darbein, Dargun, Dörgelin, Glasow, Groß Methling, Klein Methling (in Teilen), Lehnenhof, Neubauhof, Stubbendorf (in Teilen) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dargun - Ortschaften Altbauhof, Barlin, Brudersdorf, Darbein, Neu Darbein, Dargun, Dörgelin, Glasow, Groß Methling, Klein Methling (in Teilen), Lehnenhof, Neubauhof, Stubbendorf (in Teilen)

| — | Gemeinde Nossendorf - Ortschaft Nossendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nossendorf - Ortschaft Nossendorf

2020 12 23

Landkreis Dithmarschen

| — | Gemeinde Kaiser-Wilhelmkoog - Gemeindegebiet nördlich der Süderstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kaiser-Wilhelmkoog - Gemeindegebiet nördlich der Süderstraße

| — | Gemeinde Friedrichskoog - Gemeindegebiet südlich des Feldweges in Höhe des Krabbenlochs, westlich der Hauptstraße, südlich der Straßen Jürgensweg, Maaßenweg und Koogstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrichskoog - Gemeindegebiet südlich des Feldweges in Höhe des Krabbenlochs, westlich der Hauptstraße, südlich der Straßen Jürgensweg, Maaßenweg und Koogstraße

| — | Gemeinde Kronprinzenkoog - Gemeindegebiet nördlich der Straße Süderquerweg und südlich der Friedrichsköger Straße, östlich der Schleusenstraße und südlich der Straße Mühlenweg (L144) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kronprinzenkoog - Gemeindegebiet nördlich der Straße Süderquerweg und südlich der Friedrichsköger Straße, östlich der Schleusenstraße und südlich der Straße Mühlenweg (L144)

| — | Gemeinde Trennewurth - Gemeindegebiet südlich der Straße Trennewurther Altendeich inkl. der nördlichen Bebauung an den Straßen Op de Meent und Dorfstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trennewurth - Gemeindegebiet südlich der Straße Trennewurther Altendeich inkl. der nördlichen Bebauung an den Straßen Op de Meent und Dorfstraße

| — | Gemeinde Helse |
| --- | --- |

—

Gemeinde Helse

| — | Stadt Marne |
| --- | --- |

—

Stadt Marne

| — | Gemeinde Marnerdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marnerdeich

| — | Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt - Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Fahrstedterwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt - Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Fahrstedterwesterdeich

| — | Gemeinde Schmedeswurth - Gemeindegebiet östlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmedeswurth - Gemeindegebiet östlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich

| — | Gemeinde Volsemenhusen - Gemeindegebiet inkl. der östlichen Bebauung der Straße L 173 (Kannemoor) und inkl. des Ortsteils Norderwisch, südlich und westlich der Straße Rösthusener Querweg, westlich der Straße Rösthusen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Volsemenhusen - Gemeindegebiet inkl. der östlichen Bebauung der Straße L 173 (Kannemoor) und inkl. des Ortsteils Norderwisch, südlich und westlich der Straße Rösthusener Querweg, westlich der Straße Rösthusen

| — | Gemeinde Ramhusen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ramhusen

| — | Gemeinde Neufeld - Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Westerdieker Strot |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufeld - Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Westerdieker Strot

| — | Gemeinde Barlt - Gemeindegebiet südlich der L 144, westlich der Dorfstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Barlt - Gemeindegebiet südlich der L 144, westlich der Dorfstraße

| — | Gemeinde Dingen - das Gemeindegebiet westlich der Marschstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dingen - das Gemeindegebiet westlich der Marschstraße

| — | Gemeinde Eddelak - das Gemeindegebiet westlich der Bebauung an der L 138 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eddelak - das Gemeindegebiet westlich der Bebauung an der L 138

| — | Stadt Brunsbüttel - Gemeindegebiet westlich der Fritz-Staiger-Straße, nordwestlich der Ostermoorer Straße und der Schillerstraße bis zum Schleusenzentrum NOK |
| --- | --- |

—

Stadt Brunsbüttel - Gemeindegebiet westlich der Fritz-Staiger-Straße, nordwestlich der Ostermoorer Straße und der Schillerstraße bis zum Schleusenzentrum NOK

2020 12 31

Landkreis Dithmarschen

| — | Gemeinde Neufelderkoog |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufelderkoog

| — | Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog - Gemeindegebiet südlich der Süderstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog - Gemeindegebiet südlich der Süderstraße

| — | Gemeinde Kronprinzenkoog - Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kronprinzenkoog - Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg

| — | Gemeinde Neufeld - Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufeld - Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot

| — | Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt - das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt - das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich

| — | Gemeinde Schmedeswurth - das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmedeswurth - das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich

Nuo 2020 12 23 iki 2020 12 31

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Rechlin - Ortschaften Rechlin, Retzow, Kotzow, Vietzen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rechlin - Ortschaften Rechlin, Retzow, Kotzow, Vietzen

| — | Gemeinde Mirow - Ortschaften Mirow, Granzow, Peetsch, Fleeth, Fleether Mühle, Starsow, Diemitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mirow - Ortschaften Mirow, Granzow, Peetsch, Fleeth, Fleether Mühle, Starsow, Diemitz

| — | Gemeinde Schwarz - Ortschaften Schwarz, Buschhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarz - Ortschaften Schwarz, Buschhof

| — | Gemeinde Lärz - Ortschaften Troja, Neu Gaarz, Lärz, Ichlim, Gaarzer Mühle |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lärz - Ortschaften Troja, Neu Gaarz, Lärz, Ichlim, Gaarzer Mühle

| — | Gemeinde Buchholz - Ortschaft Buchholz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buchholz - Ortschaft Buchholz

| — | Gemeinde Priborn - Ortschaften Kolkhof, Priborn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priborn - Ortschaften Kolkhof, Priborn

| — | Gemeinde Südmüritz - Ortschaften Vipperow, Vipperow-Ausbau, Solzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Südmüritz - Ortschaften Vipperow, Vipperow-Ausbau, Solzow

| — | Gemeinde Melz - Ortschaften Melz, Friedrichshof, Heide |
| --- | --- |

—

Gemeinde Melz - Ortschaften Melz, Friedrichshof, Heide

| — | Gemeinde Kieve - Ortschaft Kieve |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kieve - Ortschaft Kieve

2021 1 7

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Lärz - Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lärz - Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau

| — | Gemeinde Mirow - Ortsteil Birkenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mirow - Ortsteil Birkenhof

Nuo 2020 12 30 iki 2021 1 7

BRANDENBURG

Landkreis Ostprignitz-Ruppin

| — | Gemeinde Wittstock/Dosse - Gemarkungen Berlinchen, Sewekow, Dranse, Schweinrich, Zempow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wittstock/Dosse - Gemarkungen Berlinchen, Sewekow, Dranse, Schweinrich, Zempow

| — | Gemeinde Rheinsberg - Gemarkung Flecken Zechlin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rheinsberg - Gemarkung Flecken Zechlin

2021 1 7

NIEDERSACHSEN

Landkreis Cuxhaven

| — | innerhalb der Samtgemeinde Land Hadeln:
  Von der Elbe her kommend ca. 600m westlich der Medemmündung auf Norderteiler Deich, Otterndorf, der Straße folgend über den Deich auf die Deichstraße, der Straße folgend in Richtung Schleuse am Hafen Otterndorf; ab der Schleuse dem Verlauf des Flusses Medem folgend flussaufwärts bis zur Eisenbahnbrücke auf Höhe der Bahnhofstraße, Otterndorf und weiter auf der Bahnlinie Cuxhaven-HH in Richtung HH. Ab dem ehemaligen Bahnhof Neuhaus weiter auf der L144 „Am Bahnhof“ Richtung Intzenbüttel über die Bahnhofstraße Richtung Neuhaus. Ab dem Übergang zur B73 der Bundesstraße folgend Richtung Stade bis Dingwörden; weiter auf der L111 (zunächst Dingwörden wechselt namentlich auf Itzwörden) bis zur Landkreisgrenze Stade |
| --- | --- |

—

innerhalb der Samtgemeinde Land Hadeln:

Von der Elbe her kommend ca. 600m westlich der Medemmündung auf Norderteiler Deich, Otterndorf, der Straße folgend über den Deich auf die Deichstraße, der Straße folgend in Richtung Schleuse am Hafen Otterndorf; ab der Schleuse dem Verlauf des Flusses Medem folgend flussaufwärts bis zur Eisenbahnbrücke auf Höhe der Bahnhofstraße, Otterndorf und weiter auf der Bahnlinie Cuxhaven-HH in Richtung HH. Ab dem ehemaligen Bahnhof Neuhaus weiter auf der L144 „Am Bahnhof“ Richtung Intzenbüttel über die Bahnhofstraße Richtung Neuhaus. Ab dem Übergang zur B73 der Bundesstraße folgend Richtung Stade bis Dingwörden; weiter auf der L111 (zunächst Dingwörden wechselt namentlich auf Itzwörden) bis zur Landkreisgrenze Stade

2020 12 31

| Landkreis Stade







  — | Gemeinde Balje:
  „Itzwördener Straße“ ab der Landkreisgrenze Stade/Cuxhaven über die Straße „Hörne-Ost“ bis zur Straße „Süderdeich-West“ Höhe Hausnummer 34 (Landesstraße 111), von dort eine gedachte Linie zum Wohngebäude „Elbdeich-West 25“ und weiter über die private Erschließungsstraße zur öffentlichen Straße „Elbdeich-West“, außendeichs entlang der Straßen „Elbdeich-West“ und „Deichstraße“ bis zur Deichüberfahrt in Höhe der Kreuzung „Deichstraße/Bahnhofstraße/Baljer Weg“ und von dort über den Weg in Richtung der Bundeswasserstraße „Elbe“ bis zum dortigen Hochwasserschutzdeich und weiter bis an das südliche Elbufer (Landkreisgrenze) |
| --- | --- |

Landkreis Stade

—

Gemeinde Balje:

„Itzwördener Straße“ ab der Landkreisgrenze Stade/Cuxhaven über die Straße „Hörne-Ost“ bis zur Straße „Süderdeich-West“ Höhe Hausnummer 34 (Landesstraße 111), von dort eine gedachte Linie zum Wohngebäude „Elbdeich-West 25“ und weiter über die private Erschließungsstraße zur öffentlichen Straße „Elbdeich-West“, außendeichs entlang der Straßen „Elbdeich-West“ und „Deichstraße“ bis zur Deichüberfahrt in Höhe der Kreuzung „Deichstraße/Bahnhofstraße/Baljer Weg“ und von dort über den Weg in Richtung der Bundeswasserstraße „Elbe“ bis zum dortigen Hochwasserschutzdeich und weiter bis an das südliche Elbufer (Landkreisgrenze)

2020 12 31

Valstybė narė: Nyderlandai

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį) |
| --- | --- |
| Province: Gelderland |
| 1. | From the corssing Beldertseweg with Amsterdam-Rijnkanaal, follow Beldertseweg (N835) in eastern direction until Ommerenwal. |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį)

Province: Gelderland

1.

From the corssing Beldertseweg with Amsterdam-Rijnkanaal, follow Beldertseweg (N835) in eastern direction until Ommerenwal.

| 2. | Follow Ommerenwal in eastern direction turing into Voorburgtseweg turning into Ooievaar turning into Dokter Guepinlaan turning into Voorstraat turning into Dokter van Noorstraat until Oudsmidsestraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Ommerenwal in eastern direction turing into Voorburgtseweg turning into Ooievaar turning into Dokter Guepinlaan turning into Voorstraat turning into Dokter van Noorstraat until Oudsmidsestraat.

| 3. | Follow Oudsmidsestraat in eastern direction until Dorpstraat. |
| --- | --- |

3.

Follow Oudsmidsestraat in eastern direction until Dorpstraat.

| 4. | Follow Dorpstraat in northern direction until Papestraat. |
| --- | --- |

4.

Follow Dorpstraat in northern direction until Papestraat.

| 5. | Follow Papestraat in eastern direction turning into Remstraat turning into Hogeweg until Cuneraweg. |
| --- | --- |

5.

Follow Papestraat in eastern direction turning into Remstraat turning into Hogeweg until Cuneraweg.

| 6. | Follow Cuneraweg in northern direction until Nederrijn (river). |
| --- | --- |

6.

Follow Cuneraweg in northern direction until Nederrijn (river).

| 7. | Follow Nederrijn in south-eastern direction until Veerweg. |
| --- | --- |

7.

Follow Nederrijn in south-eastern direction until Veerweg.

| 8. | Follow Veerweg in southern direction until aan Rijnbandijk. |
| --- | --- |

8.

Follow Veerweg in southern direction until aan Rijnbandijk.

| 9. | Follow Rijnbandijk in eastern direction until Dorpsstraat. |
| --- | --- |

9.

Follow Rijnbandijk in eastern direction until Dorpsstraat.

| 10. | Follow Dorpsstraat in southern direction until Burg Lodderstaat. |
| --- | --- |

10.

Follow Dorpsstraat in southern direction until Burg Lodderstaat.

| 11. | Follow Burg Lodderstraat in eastern direction until Dalwagenseweg. |
| --- | --- |

11.

Follow Burg Lodderstraat in eastern direction until Dalwagenseweg.

| 12. | Follow Dalwagenseweg in southern direction turning into Dodewaardsestraat until Matensestraat. |
| --- | --- |

12.

Follow Dalwagenseweg in southern direction turning into Dodewaardsestraat until Matensestraat.

| 13. | Follow Matensestraat in eastern direction until Dalwagen. |
| --- | --- |

13.

Follow Matensestraat in eastern direction until Dalwagen.

| 14. | Follow Dalwagen in southern direction until Pluimenburgsestraat. |
| --- | --- |

14.

Follow Dalwagen in southern direction until Pluimenburgsestraat.

| 15. | Follow Pluimenburgsestraat in eastern direction, turning into Waalbandijk, crossing river „de Waal“ until Waalbandijk. |
| --- | --- |

15.

Follow Pluimenburgsestraat in eastern direction, turning into Waalbandijk, crossing river „de Waal“ until Waalbandijk.

| 16. | Follow Waalbandijk in eastern direction allong „pad langs ganzenkuil“ until Deest. |
| --- | --- |

16.

Follow Waalbandijk in eastern direction allong „pad langs ganzenkuil“ until Deest.

| 17. | Follow Deest in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Deest in southern direction until Van Heemstraweg.

| 18. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Geerstraat. |
| --- | --- |

18.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Geerstraat.

| 19. | Follow Geerstraat in southern direction until Koningstraat. |
| --- | --- |

19.

Follow Geerstraat in southern direction until Koningstraat.

| 20. | Follow Koningstraat in eastern direction until Betenlaan. |
| --- | --- |

20.

Follow Koningstraat in eastern direction until Betenlaan.

| 21. | Follow Betenlaan in southern direction until Broeksche Leigraaf Winsen (water). |
| --- | --- |

21.

Follow Betenlaan in southern direction until Broeksche Leigraaf Winsen (water).

| 22. | Follow Broeksche Leigraaf Winsen in eastern direction until A50. |
| --- | --- |

22.

Follow Broeksche Leigraaf Winsen in eastern direction until A50.

| 23. | Follow A50 in southern direction until Graafsebaan. |
| --- | --- |

23.

Follow A50 in southern direction until Graafsebaan.

| 24. | Follow Graafsebaan in Northern direction until Julianasingel. |
| --- | --- |

24.

Follow Graafsebaan in Northern direction until Julianasingel.

| 25. | Follow Julianasingel in western direction until Dr Saal v. Zwanenbergsingel. |
| --- | --- |

25.

Follow Julianasingel in western direction until Dr Saal v. Zwanenbergsingel.

| 26. | Follow Dr Saal v. Zwanenbergsingel in northern direction until railway-track Nijmegen’s-Hertogenbosch. |
| --- | --- |

26.

Follow Dr Saal v. Zwanenbergsingel in northern direction until railway-track Nijmegen’s-Hertogenbosch.

| 27. | Follow railway-track Nijmegen’s-Hertogenbosch in western direction until Klompstraat. |
| --- | --- |

27.

Follow railway-track Nijmegen’s-Hertogenbosch in western direction until Klompstraat.

| 28. | Follow Klompstraat in northern direction turning into Kepkensdonk turning into Weisestraat until Gewandeweg. |
| --- | --- |

28.

Follow Klompstraat in northern direction turning into Kepkensdonk turning into Weisestraat until Gewandeweg.

| 29. | Follow Gewandeweg in western direction until Kesselsegraaf. |
| --- | --- |

29.

Follow Gewandeweg in western direction until Kesselsegraaf.

| 30. | Follow Kesselsegraaf in northern direction until De Lithse Ham. |
| --- | --- |

30.

Follow Kesselsegraaf in northern direction until De Lithse Ham.

| 31. | From De Lithse Ham crossing the rivers „Maas“ and „Waal“ at Heerewaarden until Waalbandijk. |
| --- | --- |

31.

From De Lithse Ham crossing the rivers „Maas“ and „Waal“ at Heerewaarden until Waalbandijk.

| 32. | Follow Waalbandijk in northern direction turning into Molenstraat until Dreef. |
| --- | --- |

32.

Follow Waalbandijk in northern direction turning into Molenstraat until Dreef.

| 33. | Follow Dreef volgen in northern direction until Pippertsestraat. |
| --- | --- |

33.

Follow Dreef volgen in northern direction until Pippertsestraat.

| 34. | Follow Pippertsestraat in northern direction turning into Zijvelingsestraat until Vuadapad. |
| --- | --- |

34.

Follow Pippertsestraat in northern direction turning into Zijvelingsestraat until Vuadapad.

| 35. | Follow Vuadapad in eastern direction until Groenestraat. |
| --- | --- |

35.

Follow Vuadapad in eastern direction until Groenestraat.

| 36. | Follow Groenestraat in northern direction until „de Linge“ (river). |
| --- | --- |

36.

Follow Groenestraat in northern direction until „de Linge“ (river).

| 37. | Follow De Linge in north-eastern direction until Beldertseweg (N835). |
| --- | --- |

37.

Follow De Linge in north-eastern direction until Beldertseweg (N835).

| 38. | Follow Beldertseweg in northern diection until crossing with the „Amsterdam-Rijnkanaal“. |
| --- | --- |

38.

Follow Beldertseweg in northern diection until crossing with the „Amsterdam-Rijnkanaal“.

2020 11 29

| 1. | From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line. |
| --- | --- |

1.

From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line.

| 2. | Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat.

| 3. | Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat. |
| --- | --- |

3.

Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat.

| 4. | Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat. |
| --- | --- |

4.

Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat.

| 5. | Follow Korenbloemstraat in eastern directionuntil Florastraat. |
| --- | --- |

5.

Follow Korenbloemstraat in eastern directionuntil Florastraat.

| 6. | Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang. |
| --- | --- |

6.

Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang.

| 7. | Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat. |
| --- | --- |

7.

Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat.

| 8. | Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

8.

Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 9. | Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329). |
| --- | --- |

9.

Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329).

| 10. | Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

10.

Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat.

| 11. | Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat. |
| --- | --- |

11.

Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat.

| 12. | Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg. |
| --- | --- |

12.

Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg.

| 13. | Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

13.

Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg.

| 14. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

14.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 15. | Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid. |
| --- | --- |

15.

Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid.

| 16. | Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water). |
| --- | --- |

16.

Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water).

| 17. | Follow Maas in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Maas in western direction until Veerweg.

| 18. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

18.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 19. | Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg.

| 21. | Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat. |
| --- | --- |

21.

Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat.

| 22. | Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

22.

Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg.

| 23. | Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat.

| 24. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322). |
| --- | --- |

24.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322).

| 25. | Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat. |
| --- | --- |

25.

Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat.

Nuo 2020 11 21 iki 2020 11 29

| 1. | From Marsdijk at the Bicycle ferry cross the „Nederrijn“ towards Veerweg. |
| --- | --- |

1.

From Marsdijk at the Bicycle ferry cross the „Nederrijn“ towards Veerweg.

| 2. | Follow Veerweg in northern direction until Herenstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Veerweg in northern direction until Herenstraat.

| 3. | Follow Herenstraat in eastern direction turning into Grebbeweg until Grebbedijk. |
| --- | --- |

3.

Follow Herenstraat in eastern direction turning into Grebbeweg until Grebbedijk.

| 4. | Follow Grebbedijk in eastern direction turning into „Nederrijn’ until Wolfswaard. |
| --- | --- |

4.

Follow Grebbedijk in eastern direction turning into „Nederrijn’ until Wolfswaard.

| 5. | Follow Wolfswaard in southerns direction until Randwijkse Rijndijk. |
| --- | --- |

5.

Follow Wolfswaard in southerns direction until Randwijkse Rijndijk.

| 6. | Follow Randwijkse Rijndijk in eastern direction until Lakemondsestraat. |
| --- | --- |

6.

Follow Randwijkse Rijndijk in eastern direction until Lakemondsestraat.

| 7. | Follow Lakemondsestraat in southern directtion until De Hel. |
| --- | --- |

7.

Follow Lakemondsestraat in southern directtion until De Hel.

| 8. | Follow De Hel in southerns direction turning into Tolsestraat until zandweg at nr 6. |
| --- | --- |

8.

Follow De Hel in southerns direction turning into Tolsestraat until zandweg at nr 6.

| 9. | Follow Zandweg in southern direction until Gesperdensestraat. |
| --- | --- |

9.

Follow Zandweg in southern direction until Gesperdensestraat.

| 10. | Follow Gesperdensestraat in eastern direction until Wuustweg. |
| --- | --- |

10.

Follow Gesperdensestraat in eastern direction until Wuustweg.

| 11. | Follow Wuustweg in southern direction until Boelenhamsestraat. |
| --- | --- |

11.

Follow Wuustweg in southern direction until Boelenhamsestraat.

| 12. | Follow Boelenhamsestraat in western direction until railway track. |
| --- | --- |

12.

Follow Boelenhamsestraat in western direction until railway track.

| 13. | Follow the railway track in eastern direction until Leigraafseweg. |
| --- | --- |

13.

Follow the railway track in eastern direction until Leigraafseweg.

| 14. | Follow Leigraafseweg in southern direction until A15. |
| --- | --- |

14.

Follow Leigraafseweg in southern direction until A15.

| 15. | Follow A15 in eastern direction until Andeltsche Leigraaf. |
| --- | --- |

15.

Follow A15 in eastern direction until Andeltsche Leigraaf.

| 16. | Follow Andeltsche Leigraaf in southern direction until Engelandstraat. |
| --- | --- |

16.

Follow Andeltsche Leigraaf in southern direction until Engelandstraat.

| 17. | Follow Engelandstraat in western direction until De Steeg. |
| --- | --- |

17.

Follow Engelandstraat in western direction until De Steeg.

| 18. | Follow De Steeg in southern direction turning into Molenhofstaat until Groenestraat. |
| --- | --- |

18.

Follow De Steeg in southern direction turning into Molenhofstaat until Groenestraat.

| 19. | Follow Groenestraat in eastern direction until Horstweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Groenestraat in eastern direction until Horstweg.

| 20. | Follow Horstweg in southern direction until Waalbandijk. |
| --- | --- |

20.

Follow Horstweg in southern direction until Waalbandijk.

| 21. | Follow Waalbandijk in eastern direction, crossing „de Waal“ until Uiterwaard. |
| --- | --- |

21.

Follow Waalbandijk in eastern direction, crossing „de Waal“ until Uiterwaard.

| 22. | Cross Uiterwaard until Dijk. |
| --- | --- |

22.

Cross Uiterwaard until Dijk.

| 23. | Follow Dijk in southern direction until Molenstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Dijk in southern direction until Molenstraat.

| 24. | Follow Molenstraat in western direction until Leegstraat. |
| --- | --- |

24.

Follow Molenstraat in western direction until Leegstraat.

| 25. | Follow Leegstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

25.

Follow Leegstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 26. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Plakstraat. |
| --- | --- |

26.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Plakstraat.

| 27. | Follow Plakstraat in southern direction until Koningstraat. |
| --- | --- |

27.

Follow Plakstraat in southern direction until Koningstraat.

| 28. | Follow Koningstraat in eastern direction until A50. |
| --- | --- |

28.

Follow Koningstraat in eastern direction until A50.

| 29. | Follow A50 in southern direction until Ficarystraat. |
| --- | --- |

29.

Follow A50 in southern direction until Ficarystraat.

| 30. | Follow Ficarystraat in eastern direction until Wezelsedijk. |
| --- | --- |

30.

Follow Ficarystraat in eastern direction until Wezelsedijk.

| 31. | Follow Wezelsedijk in southerns direction until Hoogvonderweg. |
| --- | --- |

31.

Follow Wezelsedijk in southerns direction until Hoogvonderweg.

| 32. | Follow Hoogvonderweg in western direction, tuning into Wezelseveldweg until Broekstraat. |
| --- | --- |

32.

Follow Hoogvonderweg in western direction, tuning into Wezelseveldweg until Broekstraat.

| 33. | Follow Broekstraat in eaastern direction until Puitsestraat. |
| --- | --- |

33.

Follow Broekstraat in eaastern direction until Puitsestraat.

| 34. | Follow Puitsestraat in southerns direction, turning into Van Balverenlaan. |
| --- | --- |

34.

Follow Puitsestraat in southerns direction, turning into Van Balverenlaan.

| 35. | Follow Van Balverenlaan in southern direction turning into Ruffelsdijk until N845. |
| --- | --- |

35.

Follow Van Balverenlaan in southern direction turning into Ruffelsdijk until N845.

| 36. | Follow N845 in southern direction until A326. |
| --- | --- |

36.

Follow N845 in southern direction until A326.

| 37. | Follow A326 in western direction until A50. |
| --- | --- |

37.

Follow A326 in western direction until A50.

| 38. | Follow A50 in southern direction until Berghemseweg. |
| --- | --- |

38.

Follow A50 in southern direction until Berghemseweg.

| 39. | Follow Berghemseweg in western direction until railway track. |
| --- | --- |

39.

Follow Berghemseweg in western direction until railway track.

| 40. | Follow the railway track in western direction until Hertogin Johannasingel. |
| --- | --- |

40.

Follow the railway track in western direction until Hertogin Johannasingel.

| 41. | Follow Hertogin Johannasingel in northern direction until Gewandeweg. |
| --- | --- |

41.

Follow Hertogin Johannasingel in northern direction until Gewandeweg.

| 42. | Follow Gewandeweg in western direction until Huizenbeemdweg. |
| --- | --- |

42.

Follow Gewandeweg in western direction until Huizenbeemdweg.

| 43. | Follow Huizenbeemdweg in northern direction until Lutterstraat. |
| --- | --- |

43.

Follow Huizenbeemdweg in northern direction until Lutterstraat.

| 44. | Follow Lutterstraat in northern direction until Tiendweg. |
| --- | --- |

44.

Follow Lutterstraat in northern direction until Tiendweg.

| 45. | Follow Tiendweg in western direction until Weisestraat. |
| --- | --- |

45.

Follow Tiendweg in western direction until Weisestraat.

| 46. | Follow Weisestraat in northern direction until Valkseweg. |
| --- | --- |

46.

Follow Weisestraat in northern direction until Valkseweg.

| 47. | Follow Valkseweg in western direction until Lithseweg. |
| --- | --- |

47.

Follow Valkseweg in western direction until Lithseweg.

| 48. | Follow Lithseweg crossing „de Maas“ until Maasdijk. |
| --- | --- |

48.

Follow Lithseweg crossing „de Maas“ until Maasdijk.

| 49. | Follow Maasdijk in northern direction crossing „de Waal“ until Waalbandijk. |
| --- | --- |

49.

Follow Maasdijk in northern direction crossing „de Waal“ until Waalbandijk.

| 50. | Follow Waalbandijk in northern direction until Jonkheer P.A. Reuchlinlaan. |
| --- | --- |

50.

Follow Waalbandijk in northern direction until Jonkheer P.A. Reuchlinlaan.

| 51. | Follow Jonkheer P.A. Reuchlinlaan in northern direction until Provincialeweg. |
| --- | --- |

51.

Follow Jonkheer P.A. Reuchlinlaan in northern direction until Provincialeweg.

| 52. | Follow Provincialeweg in northern direction until Rivierenlandlaan. |
| --- | --- |

52.

Follow Provincialeweg in northern direction until Rivierenlandlaan.

| 53. | Follow Rivierenlandlaan in northern direction unwil Industrieweg. |
| --- | --- |

53.

Follow Rivierenlandlaan in northern direction unwil Industrieweg.

| 54. | Follow Industrieweg in northern direction, turning into Beldertseweg until Ommerenweg. |
| --- | --- |

54.

Follow Industrieweg in northern direction, turning into Beldertseweg until Ommerenweg.

| 55. | Follow Ommerenweg in eastern direction until Voorburgseweg. |
| --- | --- |

55.

Follow Ommerenweg in eastern direction until Voorburgseweg.

| 56. | Follow Voorburgseweg in eastern direction, turning intoDokter Guepinlaan until Kerststraat. |
| --- | --- |

56.

Follow Voorburgseweg in eastern direction, turning intoDokter Guepinlaan until Kerststraat.

| 57. | Follow Kerststraat in northern direction until Groenestraat. |
| --- | --- |

57.

Follow Kerststraat in northern direction until Groenestraat.

| 58. | Follow Groenestraat in eastern direction until Hogebrinksestraat. |
| --- | --- |

58.

Follow Groenestraat in eastern direction until Hogebrinksestraat.

| 59. | Follow Hogebrinksestraat in southern direction until Beemsestraat. |
| --- | --- |

59.

Follow Hogebrinksestraat in southern direction until Beemsestraat.

| 60. | Follow Beemsestraat in northern direction, turning into Rijndijk until Waaijweg. |
| --- | --- |

60.

Follow Beemsestraat in northern direction, turning into Rijndijk until Waaijweg.

| 61. | Follow Waaijweg in eastern direction until Drosseweg. |
| --- | --- |

61.

Follow Waaijweg in eastern direction until Drosseweg.

| 62. | Follow Drosseweg in northern direction until Marsdijk. |
| --- | --- |

62.

Follow Drosseweg in northern direction until Marsdijk.

| 63. | Follow Marsdijk in eastern direction until the Bicycle ferry. |
| --- | --- |

63.

Follow Marsdijk in eastern direction until the Bicycle ferry.

2020 12 7

| 1. | From Waalbandijk follow „de Waal“ in eastern direction until Waalbandijk at nr 155. |
| --- | --- |

1.

From Waalbandijk follow „de Waal“ in eastern direction until Waalbandijk at nr 155.

| 2. | Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat.

| 3. | Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

3.

Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 4. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg. |
| --- | --- |

4.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg.

| 5. | Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg. |
| --- | --- |

5.

Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg.

| 6. | Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat. |
| --- | --- |

6.

Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat.

| 7. | Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

7.

Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat.

| 8. | Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel. |
| --- | --- |

8.

Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel.

| 9. | Follow Singel in southern direction until Middenweg. |
| --- | --- |

9.

Follow Singel in southern direction until Middenweg.

| 10. | Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

10.

Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg.

| 11. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

11.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 12. | Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329. |
| --- | --- |

12.

Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329.

| 13. | Follow Noord Zuid N329 in southern direction until „de Maas“ (river). |
| --- | --- |

13.

Follow Noord Zuid N329 in southern direction until „de Maas“ (river).

| 14. | Follow „de Maas“ in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

14.

Follow „de Maas“ in western direction until Veerweg.

| 15. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

15.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 16. | Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat. |
| --- | --- |

16.

Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat.

| 17. | Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg.

| 18. | Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg. |
| --- | --- |

18.

Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg.

| 19. | Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat.

| 21. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld. |
| --- | --- |

21.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld.

| 22. | Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat. |
| --- | --- |

22.

Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat.

| 23. | Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat.

| 24. | Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk. |
| --- | --- |

24.

Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk.

Nuo 2020 11 29 iki 2020 12 7

| 1. | Vanaf Kruising Zuukerenweg/De Meent. De Meent volgen in noordelijke richting tot aan Oenerweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Kruising Zuukerenweg/De Meent. De Meent volgen in noordelijke richting tot aan Oenerweg.

| 2. | Oenerweg volgen in oostelijke richting overgaand in Eperweg tot aan Ooster Oenerweg. |
| --- | --- |

2.

Oenerweg volgen in oostelijke richting overgaand in Eperweg tot aan Ooster Oenerweg.

| 3. | Ooster Oenerweg volgen in noordelijke richting tot aan Molenstraat. |
| --- | --- |

3.

Ooster Oenerweg volgen in noordelijke richting tot aan Molenstraat.

| 4. | Molenstraat volgen in oostelijke richting tot aan Houtweg. |
| --- | --- |

4.

Molenstraat volgen in oostelijke richting tot aan Houtweg.

| 5. | Houtweg volgen in oostelijke richting tot aan IJsseldijk. |
| --- | --- |

5.

Houtweg volgen in oostelijke richting tot aan IJsseldijk.

| 6. | IJsseldijk volgen in zuidelijke richting tot aan IJsseldijk 10. |
| --- | --- |

6.

IJsseldijk volgen in zuidelijke richting tot aan IJsseldijk 10.

| 7. | Bij IJsseldijk 10 de IJssel overstekend tot aan Rijksstraatweg (N337). |
| --- | --- |

7.

Bij IJsseldijk 10 de IJssel overstekend tot aan Rijksstraatweg (N337).

| 8. | Rijksstraatweg (N337) volgen in zuidelijke richting tot aan Beltenweg. |
| --- | --- |

8.

Rijksstraatweg (N337) volgen in zuidelijke richting tot aan Beltenweg.

| 9. | Beltenweg volgen in oostelijke richting tot aan Holstweg. |
| --- | --- |

9.

Beltenweg volgen in oostelijke richting tot aan Holstweg.

| 10. | Holstweg volgen in zuidoostelijke richting tot aan Zandwetering (water). |
| --- | --- |

10.

Holstweg volgen in zuidoostelijke richting tot aan Zandwetering (water).

| 11. | Zandwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Kleistraat. |
| --- | --- |

11.

Zandwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Kleistraat.

| 12. | Kleistraat volgen in oostelijke richting tot aan Dingshofweg. |
| --- | --- |

12.

Kleistraat volgen in oostelijke richting tot aan Dingshofweg.

| 13. | Dingshofweg volgen in oostelijke richting tot aan Soestwetering (water). |
| --- | --- |

13.

Dingshofweg volgen in oostelijke richting tot aan Soestwetering (water).

| 14. | Soestwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Raalterweg (N348). |
| --- | --- |

14.

Soestwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Raalterweg (N348).

| 15. | Raalterweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Lindemanweg. |
| --- | --- |

15.

Raalterweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Lindemanweg.

| 16. | Lindemanweg volgen in zuidelijke richting tot aan Nering Bögelweg. |
| --- | --- |

16.

Lindemanweg volgen in zuidelijke richting tot aan Nering Bögelweg.

| 17. | Nering Bögelweg volgen in westelijke richting tot aan haakse bocht, overstekend in Dotherweg. |
| --- | --- |

17.

Nering Bögelweg volgen in westelijke richting tot aan haakse bocht, overstekend in Dotherweg.

| 18. | Dotherweg volgen in zuidelijke richting tot aan Olthoflaan. |
| --- | --- |

18.

Dotherweg volgen in zuidelijke richting tot aan Olthoflaan.

| 19. | Olthoflaan volgen in zuidelijke richting tot aan Hassinklaan. |
| --- | --- |

19.

Olthoflaan volgen in zuidelijke richting tot aan Hassinklaan.

| 20. | Hassinklaan volgen in zuidelijke richting tot aan Deventerweg (N348). |
| --- | --- |

20.

Hassinklaan volgen in zuidelijke richting tot aan Deventerweg (N348).

| 21. | Deventerweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Ravensweerdsweg. |
| --- | --- |

21.

Deventerweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Ravensweerdsweg.

| 22. | Ravensweerdsweg volgen in westelijke richting tot aan IJsel (water). |
| --- | --- |

22.

Ravensweerdsweg volgen in westelijke richting tot aan IJsel (water).

| 23. | IJssel overstekend tot aan Rammelwaardsdijk. |
| --- | --- |

23.

IJssel overstekend tot aan Rammelwaardsdijk.

| 24. | Rammelwaardsdijk volgen in westelijke richting tot aan Voorsterbeek (water). |
| --- | --- |

24.

Rammelwaardsdijk volgen in westelijke richting tot aan Voorsterbeek (water).

| 25. | Voorsterbeek (water) volgen in westelijke richting tot aan Lange Klarenbeekseweg. |
| --- | --- |

25.

Voorsterbeek (water) volgen in westelijke richting tot aan Lange Klarenbeekseweg.

| 26. | Lange Klarenbeekseweg volgen in noordelijke richting tot aan Oudhuizerstraat. |
| --- | --- |

26.

Lange Klarenbeekseweg volgen in noordelijke richting tot aan Oudhuizerstraat.

| 27. | Oudhuizerstraat volgen in westelijke richting tot aan Polveensweg. |
| --- | --- |

27.

Oudhuizerstraat volgen in westelijke richting tot aan Polveensweg.

| 28. | Polveensweg volgen in westelijke richting overgaand in Hessenallee tot aan Klarenbeekseweg. |
| --- | --- |

28.

Polveensweg volgen in westelijke richting overgaand in Hessenallee tot aan Klarenbeekseweg.

| 29. | Klarenbeekseweg volgen in westelijke richting tot aan Woudweg. |
| --- | --- |

29.

Klarenbeekseweg volgen in westelijke richting tot aan Woudweg.

| 30. | Woudweg volgen in westelijke richting tot aan Apeldoornsch kanaal (water). |
| --- | --- |

30.

Woudweg volgen in westelijke richting tot aan Apeldoornsch kanaal (water).

| 31. | Apeldoornsch kanaal volgen in noordelijke richting tot aan Wolfskuilen. |
| --- | --- |

31.

Apeldoornsch kanaal volgen in noordelijke richting tot aan Wolfskuilen.

| 32. | Wolfskuilen volken in westelijke richting tot aan A1. |
| --- | --- |

32.

Wolfskuilen volken in westelijke richting tot aan A1.

| 33. | A1 volgen in westelijke richting tot aan Arnhemseweg. |
| --- | --- |

33.

A1 volgen in westelijke richting tot aan Arnhemseweg.

| 34. | Arnhemseweg volgen in noordelijke richting tot aan Laan van Westenenk (Ring). |
| --- | --- |

34.

Arnhemseweg volgen in noordelijke richting tot aan Laan van Westenenk (Ring).

| 35. | Laan van Westenenk (Ring) in westelijke richting, overgaand in Laan van Spitsbergen tot aan J.C. Wilslaan. |
| --- | --- |

35.

Laan van Westenenk (Ring) in westelijke richting, overgaand in Laan van Spitsbergen tot aan J.C. Wilslaan.

| 36. | J.C. Wilslaan volgen in noordelijke richting tot aan Amersfoortseweg (N344). |
| --- | --- |

36.

J.C. Wilslaan volgen in noordelijke richting tot aan Amersfoortseweg (N344).

| 37. | Amersfoortseweg (N344) volgen in westelijke richting tot aan Elspetergrindweg. |
| --- | --- |

37.

Amersfoortseweg (N344) volgen in westelijke richting tot aan Elspetergrindweg.

| 38. | Elspetergrindweg volgen in noordelijke richting tot aan Elspeterweg. |
| --- | --- |

38.

Elspetergrindweg volgen in noordelijke richting tot aan Elspeterweg.

| 39. | Elspeterweg volgen in oostelijke richting tot aan Enkhoutweg. |
| --- | --- |

39.

Elspeterweg volgen in oostelijke richting tot aan Enkhoutweg.

| 40. | Enkhoutweg volgen in noordelijke richting tot aan Elburgerweg. |
| --- | --- |

40.

Enkhoutweg volgen in noordelijke richting tot aan Elburgerweg.

| 41. | Elburgerweg volgen in noordelijke richting tot aan Oranjeweg. |
| --- | --- |

41.

Elburgerweg volgen in noordelijke richting tot aan Oranjeweg.

| 42. | Oranjeweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Woesterweg. |
| --- | --- |

42.

Oranjeweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Woesterweg.

| 43. | Woesterweg volgen in noordelijke richting tot aan Langeweg. |
| --- | --- |

43.

Woesterweg volgen in noordelijke richting tot aan Langeweg.

| 44. | Langeweg volgen in oostelijke richting tot aan Hoofdstraat. |
| --- | --- |

44.

Langeweg volgen in oostelijke richting tot aan Hoofdstraat.

| 45. | Hoofdstraat volgen in noordelijke richting tot aan Vegtelarijweg. |
| --- | --- |

45.

Hoofdstraat volgen in noordelijke richting tot aan Vegtelarijweg.

| 46. | Vegtelarijweg volgen in oostelijke richting tot aan Willem Dreeslaan. |
| --- | --- |

46.

Vegtelarijweg volgen in oostelijke richting tot aan Willem Dreeslaan.

| 47. | Willem Dreeslaan volgen in oostelijke richting tot aan Europalaan. |
| --- | --- |

47.

Willem Dreeslaan volgen in oostelijke richting tot aan Europalaan.

| 48. | Europalaan volgen in noordelijke richting tot aan Zuukerenweg. |
| --- | --- |

48.

Europalaan volgen in noordelijke richting tot aan Zuukerenweg.

| 49. | Zuukerenweg volgen in oostelijke richting tot aan De Meent. |
| --- | --- |

49.

Zuukerenweg volgen in oostelijke richting tot aan De Meent.

2020 12 13

| 1. | Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve Wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve Wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat.

| 2. | Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk. |
| --- | --- |

2.

Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk.

| 3. | Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad. |
| --- | --- |

3.

Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad.

| 4. | Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk. |
| --- | --- |

4.

Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk.

| 5. | Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792). |
| --- | --- |

5.

Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792).

| 6. | Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg. |
| --- | --- |

6.

Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg.

| 7. | Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg. |
| --- | --- |

7.

Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg.

| 8. | Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat. |
| --- | --- |

8.

Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat.

| 9. | Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter. |
| --- | --- |

9.

Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter.

| 10. | Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat. |
| --- | --- |

10.

Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat.

| 11. | Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg. |
| --- | --- |

11.

Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg.

| 12. | Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg. |
| --- | --- |

12.

Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg.

| 13. | Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344). |
| --- | --- |

13.

Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344).

| 14. | Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk. |
| --- | --- |

14.

Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk.

| 15. | Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50. |
| --- | --- |

15.

Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50.

| 16. | A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water). |
| --- | --- |

16.

A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water).

Nuo 2020 12 5 iki 2020 12 13

Province: Groningen

| 1. | Vanaf Brug Sylsterwei Dokkumer Djip, Dokkumer Djip volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeer. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Brug Sylsterwei Dokkumer Djip, Dokkumer Djip volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeer.

| 2. | Lauwersmeer volgen in oostelijke richting tot aan Zoutkamperril. |
| --- | --- |

2.

Lauwersmeer volgen in oostelijke richting tot aan Zoutkamperril.

| 3. | Zoutkamperril volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingokanaal. |
| --- | --- |

3.

Zoutkamperril volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingokanaal.

| 4. | Hunsingokanaal volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingoweg (N388). |
| --- | --- |

4.

Hunsingokanaal volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingoweg (N388).

| 5. | Hunsingoweg volgen in zuidelijke richting tot aan S.H. Woldringhstraat. |
| --- | --- |

5.

Hunsingoweg volgen in zuidelijke richting tot aan S.H. Woldringhstraat.

| 6. | S.H. Woldringhstraat, overgaand in Julianastraat volgen in oostelijke richting tot aan Churchillweg. |
| --- | --- |

6.

S.H. Woldringhstraat, overgaand in Julianastraat volgen in oostelijke richting tot aan Churchillweg.

| 7. | Churchillweg volgen in oostelijke richting overgaand in Zoutkamperweg, overgaand in Hoofdstraat overgaand in Ewer, overgaand in Hoofdweg, volgend in zuidelijke richting tot aan Reitdiep. |
| --- | --- |

7.

Churchillweg volgen in oostelijke richting overgaand in Zoutkamperweg, overgaand in Hoofdstraat overgaand in Ewer, overgaand in Hoofdweg, volgend in zuidelijke richting tot aan Reitdiep.

| 8. | Reitdiep volgen in oostelijke richting tot aan Boerderij Nwe Kampen. |
| --- | --- |

8.

Reitdiep volgen in oostelijke richting tot aan Boerderij Nwe Kampen.

| 9. | Vanaf De Nwe Kampen, De Kampen volgen in zuidelijke richting, overgaand in Englumerweg tot aan Englumstraat. |
| --- | --- |

9.

Vanaf De Nwe Kampen, De Kampen volgen in zuidelijke richting, overgaand in Englumerweg tot aan Englumstraat.

| 10. | Englumstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Boventilsterweg (N982) tot aan Barnwerderweg (N983). |
| --- | --- |

10.

Englumstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Boventilsterweg (N982) tot aan Barnwerderweg (N983).

| 11. | Barnwerderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Oude Dijk. |
| --- | --- |

11.

Barnwerderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Oude Dijk.

| 12. | Oude Dijk, overgaand in, Jensemaweg volgen in zuidelijke richting tot aan Spanjaardsdijk Noord. |
| --- | --- |

12.

Oude Dijk, overgaand in, Jensemaweg volgen in zuidelijke richting tot aan Spanjaardsdijk Noord.

| 13. | Spanjaardsdijk Noord volgen in zuidelijke richting tot aan Van Starkenborghkanaal Noordzijde. |
| --- | --- |

13.

Spanjaardsdijk Noord volgen in zuidelijke richting tot aan Van Starkenborghkanaal Noordzijde.

| 14. | Van Starkenborghkanaal Noordzijde volgen in westelijke richting tot aan Rijksstraatweg (N355) volgen in zuidelijke richting tot aan rotonde met Fanerweg (N980), de Fanerweg volgend tot aan Spoorlijn Groningen-Leeuwarden. |
| --- | --- |

14.

Van Starkenborghkanaal Noordzijde volgen in westelijke richting tot aan Rijksstraatweg (N355) volgen in zuidelijke richting tot aan rotonde met Fanerweg (N980), de Fanerweg volgend tot aan Spoorlijn Groningen-Leeuwarden.

| 15. | Spoorlijn Groningen-Leeuwarden volgen in zuidelijke richting tot aan Hoge Weg. |
| --- | --- |

15.

Spoorlijn Groningen-Leeuwarden volgen in zuidelijke richting tot aan Hoge Weg.

| 16. | Hoge Weg volgen in zuidelijke richting tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

16.

Hoge Weg volgen in zuidelijke richting tot aan Dorpsstraat.

| 17. | Dorpsstraat overgaand in Westerdijk volgen in westelijke richting tot aan Lettelberterdiep. |
| --- | --- |

17.

Dorpsstraat overgaand in Westerdijk volgen in westelijke richting tot aan Lettelberterdiep.

| 18. | Lettelberterdiep volgen in zuidelijke richting tot aan A7. |
| --- | --- |

18.

Lettelberterdiep volgen in zuidelijke richting tot aan A7.

| 19. | A7 volgen westelijke richting tot aan Zethuisterweg. |
| --- | --- |

19.

A7 volgen westelijke richting tot aan Zethuisterweg.

| 20. | Zethuisterweg volgen in noordelijke richting tot aan Kolonieweg. |
| --- | --- |

20.

Zethuisterweg volgen in noordelijke richting tot aan Kolonieweg.

| 21. | Kolonieweg volgen in westelijke richting tot aan Julianabuurt. |
| --- | --- |

21.

Kolonieweg volgen in westelijke richting tot aan Julianabuurt.

| 22. | Julianabuurt volgen in noordelijke richting tot aan Drachsterweg. |
| --- | --- |

22.

Julianabuurt volgen in noordelijke richting tot aan Drachsterweg.

| 23. | Drachsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Poelbuurt. |
| --- | --- |

23.

Drachsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Poelbuurt.

| 24. | Poelbuurt volgen in westelijke richting to aan Scheiding. |
| --- | --- |

24.

Poelbuurt volgen in westelijke richting to aan Scheiding.

| 25. | Scheiding volgen in zuidelijke richting tot aan Heidelaan. |
| --- | --- |

25.

Scheiding volgen in zuidelijke richting tot aan Heidelaan.

| 26. | Heidelaan volgen in westelijke richting tot aan Warreboslaan. |
| --- | --- |

26.

Heidelaan volgen in westelijke richting tot aan Warreboslaan.

| 27. | Warreboslaan volgen in noordelijke richting tot aan Burmaniastraat. |
| --- | --- |

27.

Warreboslaan volgen in noordelijke richting tot aan Burmaniastraat.

| 28. | Burmaniastraat volgen in westelijke richting overgaand in Badlaan tot aan Gedemptevaart. |
| --- | --- |

28.

Burmaniastraat volgen in westelijke richting overgaand in Badlaan tot aan Gedemptevaart.

| 29. | Gedemptevaart volgen in noordelijke richting tot aan Vierhuisterweg. |
| --- | --- |

29.

Gedemptevaart volgen in noordelijke richting tot aan Vierhuisterweg.

| 30. | Vierhuisterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Turfloane tot aan Warmotsstrjitte. |
| --- | --- |

30.

Vierhuisterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Turfloane tot aan Warmotsstrjitte.

| 31. | Warmoltsstjitte volgen in westelijke richting tot Pauloane. |
| --- | --- |

31.

Warmoltsstjitte volgen in westelijke richting tot Pauloane.

| 32. | Pauloane volgen in noordelijke richting tot aan Wopkeloane. |
| --- | --- |

32.

Pauloane volgen in noordelijke richting tot aan Wopkeloane.

| 33. | Wopkeloane volgen in noordelijke/westelijke richting overgaand in De Singel. |
| --- | --- |

33.

Wopkeloane volgen in noordelijke/westelijke richting overgaand in De Singel.

| 34. | De Singel volgen in noordelijke richting tot aan Krúswei. |
| --- | --- |

34.

De Singel volgen in noordelijke richting tot aan Krúswei.

| 35. | Krúswei volgen in westelijke richting tot aan It Kleasterbreed. |
| --- | --- |

35.

Krúswei volgen in westelijke richting tot aan It Kleasterbreed.

| 36. | It Kleasterbreed volgen in noordelijke richting tot aan De Sânnen. |
| --- | --- |

36.

It Kleasterbreed volgen in noordelijke richting tot aan De Sânnen.

| 37. | De Sânnen volgen in westelijke richting overgaand in De Buorren overgaand in Tillewei tot aan Prinses Margrietkanaal. |
| --- | --- |

37.

De Sânnen volgen in westelijke richting overgaand in De Buorren overgaand in Tillewei tot aan Prinses Margrietkanaal.

| 38. | Prinses Margrietkanaal volgen in noordelijke richting tot aan Twizelerfeart. |
| --- | --- |

38.

Prinses Margrietkanaal volgen in noordelijke richting tot aan Twizelerfeart.

| 39. | Twizelerfeart volgen in westelijke richting tot aan N355. |
| --- | --- |

39.

Twizelerfeart volgen in westelijke richting tot aan N355.

| 40. | N355 volgen in noordelijke richting tot aan De Wedze. |
| --- | --- |

40.

N355 volgen in noordelijke richting tot aan De Wedze.

| 41. | De Wedze volgen in noordelijke richting overgaand in Ganzewei tot aan Sparrewei. |
| --- | --- |

41.

De Wedze volgen in noordelijke richting overgaand in Ganzewei tot aan Sparrewei.

| 42. | Sparrewei volgen in oostelijke richting overgaand in Hanenburgch overgaand in Cecilialoane tot aan Nonnewei. |
| --- | --- |

42.

Sparrewei volgen in oostelijke richting overgaand in Hanenburgch overgaand in Cecilialoane tot aan Nonnewei.

| 43. | Nonnewei volgen in noordelijke rchting tot aan Müntsewei. |
| --- | --- |

43.

Nonnewei volgen in noordelijke rchting tot aan Müntsewei.

| 44. | Müntsewei volgen in noordelijke richting overgaand in Hüsternoard tot aan Foarwei. |
| --- | --- |

44.

Müntsewei volgen in noordelijke richting overgaand in Hüsternoard tot aan Foarwei.

| 45. | Foarwei volgen in oostelijke richting tot aan Jan Binneswei. |
| --- | --- |

45.

Foarwei volgen in oostelijke richting tot aan Jan Binneswei.

| 46. | Jan Binneswei volgen in noordelijke richting overgaand in De Wygeast tot aan Allemawei. |
| --- | --- |

46.

Jan Binneswei volgen in noordelijke richting overgaand in De Wygeast tot aan Allemawei.

| 47. | Allemawei volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeerweg (N358). |
| --- | --- |

47.

Allemawei volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeerweg (N358).

| 48. | Lauwersmeerweg volgen in noordelijke richting tot aan Alddjip. |
| --- | --- |

48.

Lauwersmeerweg volgen in noordelijke richting tot aan Alddjip.

| 49. | Alddjip volgen in oostelijke richting tot aan Butendykswei. |
| --- | --- |

49.

Alddjip volgen in oostelijke richting tot aan Butendykswei.

| 50. | Butendykswei volgen in noordelijke richting tot aan Streamkanaal Willem Loreslûs. |
| --- | --- |

50.

Butendykswei volgen in noordelijke richting tot aan Streamkanaal Willem Loreslûs.

| 51. | Streamkanaal Willem Loreslûs volgen in oostelijke richting tot aan Brug Sylsterwei Dokkumer Djip. |
| --- | --- |

51.

Streamkanaal Willem Loreslûs volgen in oostelijke richting tot aan Brug Sylsterwei Dokkumer Djip.

2020 12 11

| 1. | Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Herestraat tot aan Van Eysingaweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Herestraat tot aan Van Eysingaweg.

| 2. | Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg. |
| --- | --- |

2.

Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg.

| 3. | Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat. |
| --- | --- |

3.

Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat.

| 4. | Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried. |
| --- | --- |

4.

Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried.

| 5. | Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg. |
| --- | --- |

5.

Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg.

| 6. | Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388). |
| --- | --- |

6.

Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388).

| 7. | Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg. |
| --- | --- |

7.

Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg.

| 8. | Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat. |
| --- | --- |

8.

Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat.

| 9. | Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg. |
| --- | --- |

9.

Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg.

| 10. | Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay. |
| --- | --- |

10.

Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay.

| 11. | Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1. |
| --- | --- |

11.

Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1.

| 12. | Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers. |
| --- | --- |

12.

Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers.

| 13. | De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg. |
| --- | --- |

13.

De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg.

| 14. | Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal. |
| --- | --- |

14.

Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal.

| 15. | Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart. |
| --- | --- |

15.

Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart.

| 16. | Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355. |
| --- | --- |

16.

Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355.

| 17. | Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg. |
| --- | --- |

17.

Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg.

Nuo 2020 12 3 iki 2020 12 11

Province: Friesland

| 1. | Vanaf Tjerk Hiddessluizen van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Waadseewei. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Tjerk Hiddessluizen van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Waadseewei.

| 2. | Waadseewei volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg. |
| --- | --- |

2.

Waadseewei volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg.

| 3. | Rijksweg volgen in oostelijke richting tot aan Kiesterzijl. |
| --- | --- |

3.

Rijksweg volgen in oostelijke richting tot aan Kiesterzijl.

| 4. | Kiesterzijl volgen in zuidelijke richting tot aan Van Harinxmakanaal. |
| --- | --- |

4.

Kiesterzijl volgen in zuidelijke richting tot aan Van Harinxmakanaal.

| 5. | Van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Burgermeester J. Dijkstraweg. |
| --- | --- |

5.

Van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Burgermeester J. Dijkstraweg.

| 6. | Burgermeester J. Dijkstraweg volgen in zuidelijke richting tot aan Tsjommer Faert (water). |
| --- | --- |

6.

Burgermeester J. Dijkstraweg volgen in zuidelijke richting tot aan Tsjommer Faert (water).

| 7. | Tsjommer Faert volgen in zuidelijke richting tot aan Witzumerweg. |
| --- | --- |

7.

Tsjommer Faert volgen in zuidelijke richting tot aan Witzumerweg.

| 8. | Witzumerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lollumerweg. |
| --- | --- |

8.

Witzumerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lollumerweg.

| 9. | Lollumerweg volgen in oostelijke richting tot aan Holprijp. |
| --- | --- |

9.

Lollumerweg volgen in oostelijke richting tot aan Holprijp.

| 10. | Holprijp volgen in oostelijke richting tot aan Aldmaer (water). |
| --- | --- |

10.

Holprijp volgen in oostelijke richting tot aan Aldmaer (water).

| 11. | Aldmaer volgen in oostelijke richting tot aan Platendijk. |
| --- | --- |

11.

Aldmaer volgen in oostelijke richting tot aan Platendijk.

| 12. | Platendijk volgen in zuidelijke richting tot aan Felsumerleane. |
| --- | --- |

12.

Platendijk volgen in zuidelijke richting tot aan Felsumerleane.

| 13. | Felsumerleane volgen in zuidelijke richting tot aan Bonkwerterreed. |
| --- | --- |

13.

Felsumerleane volgen in zuidelijke richting tot aan Bonkwerterreed.

| 14. | Bonkwerterreed volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg. |
| --- | --- |

14.

Bonkwerterreed volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg.

| 15. | Provincialeweg volgen in noordelijke richting tot aan Lange Daam (water). |
| --- | --- |

15.

Provincialeweg volgen in noordelijke richting tot aan Lange Daam (water).

| 16. | Lange Daam volgen in zuidelijke richting tot aan Boolserterfeart (water). |
| --- | --- |

16.

Lange Daam volgen in zuidelijke richting tot aan Boolserterfeart (water).

| 17. | Boolserterfeart volgen in westelijke richting tot aan De Sebeare (water). |
| --- | --- |

17.

Boolserterfeart volgen in westelijke richting tot aan De Sebeare (water).

| 18. | De Sebeare (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Seaberefeart (water). |
| --- | --- |

18.

De Sebeare (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Seaberefeart (water).

| 19. | Seaberefeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Eastereinderfeart (water). |
| --- | --- |

19.

Seaberefeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Eastereinderfeart (water).

| 20. | Eastereinderfeart (water) volgen in oostelijke richting tot aan Frjensjerterfeart (water). |
| --- | --- |

20.

Eastereinderfeart (water) volgen in oostelijke richting tot aan Frjensjerterfeart (water).

| 21. | Frjensjerterfeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Terpstjitte. |
| --- | --- |

21.

Frjensjerterfeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Terpstjitte.

| 22. | Terpstrjitte volgen in westelijke richting overgaand in Ringdijk tot aan Ingenawei. |
| --- | --- |

22.

Terpstrjitte volgen in westelijke richting overgaand in Ringdijk tot aan Ingenawei.

| 23. | Ingenawei volgen in oostelijke richting tot aan Folsgearsterleane. |
| --- | --- |

23.

Ingenawei volgen in oostelijke richting tot aan Folsgearsterleane.

| 24. | Folsgearsterleane volgen zuidelijke richting overgaand in monumentwei tot aan Skeender. |
| --- | --- |

24.

Folsgearsterleane volgen zuidelijke richting overgaand in monumentwei tot aan Skeender.

| 25. | Skeender volgen in zuidelijke richting overgaand in Easthimmerwei tot aan Rige. |
| --- | --- |

25.

Skeender volgen in zuidelijke richting overgaand in Easthimmerwei tot aan Rige.

| 26. | Rige volgen in zuidelijke richting tot aan De Wimerts (water). |
| --- | --- |

26.

Rige volgen in zuidelijke richting tot aan De Wimerts (water).

| 27. | De Wimerts volgen in westelijke richting tot aan Abbegaerster Opfeart (water). |
| --- | --- |

27.

De Wimerts volgen in westelijke richting tot aan Abbegaerster Opfeart (water).

| 28. | Abbegaerster Opfeart volgen in zuidelijke richting tot aan Morrawei. |
| --- | --- |

28.

Abbegaerster Opfeart volgen in zuidelijke richting tot aan Morrawei.

| 29. | Morrawei volgen in zuidelijke richting tot aan Hissedyk. |
| --- | --- |

29.

Morrawei volgen in zuidelijke richting tot aan Hissedyk.

| 30. | Hissedyk volgen in westelijke richting overgaand in De Kat tot aan Westerkating. |
| --- | --- |

30.

Hissedyk volgen in westelijke richting overgaand in De Kat tot aan Westerkating.

| 31. | Westerkating volgen in zuidelijke richting tot aan spoorlijn Leeuwarden – Stavoren. |
| --- | --- |

31.

Westerkating volgen in zuidelijke richting tot aan spoorlijn Leeuwarden – Stavoren.

| 32. | Spoorlijn Leeuwarden – Stavoren volgen in westelijke richting tot aan Nijhuzumerdyk. |
| --- | --- |

32.

Spoorlijn Leeuwarden – Stavoren volgen in westelijke richting tot aan Nijhuzumerdyk.

| 33. | Nijhuzumerdyk volgen in westelijke richting tot aan Trekwei. |
| --- | --- |

33.

Nijhuzumerdyk volgen in westelijke richting tot aan Trekwei.

| 34. | Trekwei volgen in zuidelijke richting overgaand in Prystershoek tot aan Brouwersdyk. |
| --- | --- |

34.

Trekwei volgen in zuidelijke richting overgaand in Prystershoek tot aan Brouwersdyk.

| 35. | Brouwersdyk volgen in westelijke richting tot aan Droege Dolte (water). |
| --- | --- |

35.

Brouwersdyk volgen in westelijke richting tot aan Droege Dolte (water).

| 36. | Droege Dolte volgen in zuidelijke richting tot aan De Tillefonne. |
| --- | --- |

36.

Droege Dolte volgen in zuidelijke richting tot aan De Tillefonne.

| 37. | De Tillefonne volgen in westelijke richting tot aan Slinkewei. |
| --- | --- |

37.

De Tillefonne volgen in westelijke richting tot aan Slinkewei.

| 38. | Slinkewei volgen in westelijke richting tot aan oever van het IJsselmeer (water). |
| --- | --- |

38.

Slinkewei volgen in westelijke richting tot aan oever van het IJsselmeer (water).

| 39. | IJsselmeer volgen in noordelijke richting via sluizen Kornwerderzand tot aan Tjerk Hiddessluizen. |
| --- | --- |

39.

IJsselmeer volgen in noordelijke richting via sluizen Kornwerderzand tot aan Tjerk Hiddessluizen.

2020 12 22

| 1. | Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan.

| 2. | Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water). |
| --- | --- |

2.

Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water).

| 3. | Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water). |
| --- | --- |

3.

Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water).

| 4. | Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg. |
| --- | --- |

4.

Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg.

| 5. | Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7. |
| --- | --- |

5.

Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7.

| 6. | A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg. |
| --- | --- |

6.

A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg.

| 7. | Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

7.

Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat.

| 8. | Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal. |
| --- | --- |

8.

Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal.

| 9. | Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg. |
| --- | --- |

9.

Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg.

| 10. | Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg. |
| --- | --- |

10.

Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg.

| 11. | Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane. |
| --- | --- |

11.

Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane.

| 12. | Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water). |
| --- | --- |

12.

Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water).

| 13. | Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water). |
| --- | --- |

13.

Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water).

| 14. | Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan. |
| --- | --- |

14.

Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan.

| 15. | Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene. |
| --- | --- |

15.

Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene.

| 16. | Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water). |
| --- | --- |

16.

Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water).

| 17. | Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan. |
| --- | --- |

17.

Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan.

| 18. | Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk. |
| --- | --- |

18.

Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk.

| 19. | Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan. |
| --- | --- |

19.

Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan.

| 20. | Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane. |
| --- | --- |

20.

Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane.

| 21. | Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan. |
| --- | --- |

21.

Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan.

Nuo 2020 12 14 iki 2020 12 22

Province: Utrecht

| 1. | Vanaf de kruising van de N207 en de N11, de N11 volgend in oostzuidelijke richting tot aan de Spoorlaan. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N207 en de N11, de N11 volgend in oostzuidelijke richting tot aan de Spoorlaan.

| 2. | De Spoorlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Rijksstraatweg. |
| --- | --- |

2.

De Spoorlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Rijksstraatweg.

| 3. | De Rijksstraatweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Kerklaan. |
| --- | --- |

3.

De Rijksstraatweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Kerklaan.

| 4. | De Kerklaan volgend in oostelijke richting overgaand in de Verloostraat tot aan Buitendijk. |
| --- | --- |

4.

De Kerklaan volgend in oostelijke richting overgaand in de Verloostraat tot aan Buitendijk.

| 5. | De Buitendijk volgen in zuidelijke richting tot aan de Kerkweg. |
| --- | --- |

5.

De Buitendijk volgen in zuidelijke richting tot aan de Kerkweg.

| 6. | De Kerkweg volgend in oostelijke richting overgaand in Meije tot aan de Hazekade. |
| --- | --- |

6.

De Kerkweg volgend in oostelijke richting overgaand in Meije tot aan de Hazekade.

| 7. | De Hazekade volgend in zuidelijke richting tot aan Hoofdweg. |
| --- | --- |

7.

De Hazekade volgend in zuidelijke richting tot aan Hoofdweg.

| 8. | Hoofdweg volgen in zuidelijke richting tot aan de ’s Gravensloot. |
| --- | --- |

8.

Hoofdweg volgen in zuidelijke richting tot aan de ’s Gravensloot.

| 9. | De ’s Gravensloot volgend in oostelijke richting tot aan de Oudelandseweg. |
| --- | --- |

9.

De ’s Gravensloot volgend in oostelijke richting tot aan de Oudelandseweg.

| 10. | De Oudelandseweg volgend in noordelijke richting tot aan de Geestdorp. |
| --- | --- |

10.

De Oudelandseweg volgend in noordelijke richting tot aan de Geestdorp.

| 11. | De Geestdorp volgend in oostelijke richting tot aan de N198. |
| --- | --- |

11.

De Geestdorp volgend in oostelijke richting tot aan de N198.

| 12. | De N198 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Strijkviertel. |
| --- | --- |

12.

De N198 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Strijkviertel.

| 13. | De Strijkviertel volgend in zuidelijke richting tot aan de A12. |
| --- | --- |

13.

De Strijkviertel volgend in zuidelijke richting tot aan de A12.

| 14. | De A12 volgend in oostelijke richting tot aan de A2. |
| --- | --- |

14.

De A12 volgend in oostelijke richting tot aan de A2.

| 15. | De A2 volgend in zuidelijke richting tot aan de N210. |
| --- | --- |

15.

De A2 volgend in zuidelijke richting tot aan de N210.

| 16. | De N210 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de S.L. van Alterenstraat. |
| --- | --- |

16.

De N210 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de S.L. van Alterenstraat.

| 17. | De S.L. van Alterenstraat volgend in zuidelijke richting tot aan de rivier de Lek. |
| --- | --- |

17.

De S.L. van Alterenstraat volgend in zuidelijke richting tot aan de rivier de Lek.

| 18. | De rivier de Lek volgend in westelijke richting tot aan de Bonevlietweg. |
| --- | --- |

18.

De rivier de Lek volgend in westelijke richting tot aan de Bonevlietweg.

| 19. | De Bonevlietweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Melkweg. |
| --- | --- |

19.

De Bonevlietweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Melkweg.

| 20. | De Melkweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Peppelweg tot aan de Essenweg. |
| --- | --- |

20.

De Melkweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Peppelweg tot aan de Essenweg.

| 21. | De Essenweg volgend in noordelijke richting overgaand in de Graafland tot aan de Irenestraat. |
| --- | --- |

21.

De Essenweg volgend in noordelijke richting overgaand in de Graafland tot aan de Irenestraat.

| 22. | De Irenestraat volgend in westelijke richting tot aan de Beatrixstraat. |
| --- | --- |

22.

De Irenestraat volgend in westelijke richting tot aan de Beatrixstraat.

| 23. | De Beatrixstraat volgend in noordelijke richting tot aan de Voorstraat. |
| --- | --- |

23.

De Beatrixstraat volgend in noordelijke richting tot aan de Voorstraat.

| 24. | De Voorstraat volgend in westelijke richting overgaand in Sluis, overgaand in de Opperstok overgaand, in de Bergstoep tot aan de veerpont Bergambacht-Groot Ammers. |
| --- | --- |

24.

De Voorstraat volgend in westelijke richting overgaand in Sluis, overgaand in de Opperstok overgaand, in de Bergstoep tot aan de veerpont Bergambacht-Groot Ammers.

| 25. | De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan de Veerweg. |
| --- | --- |

25.

De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan de Veerweg.

| 26. | De Veerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N210. |
| --- | --- |

26.

De Veerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N210.

| 27. | De N210 volgend in westelijke richting tot aan de Zuidbroekse Opweg. |
| --- | --- |

27.

De N210 volgend in westelijke richting tot aan de Zuidbroekse Opweg.

| 28. | De Zuidbroekse Opweg volgend in noordelijke richting tot aan de Oosteinde. |
| --- | --- |

28.

De Zuidbroekse Opweg volgend in noordelijke richting tot aan de Oosteinde.

| 29. | De Oosteinde volgend in westelijke richting tot aan de Kerkweg. |
| --- | --- |

29.

De Oosteinde volgend in westelijke richting tot aan de Kerkweg.

| 30. | De Kerkweg volgend in westelijke richting tot aan de Graafkade. |
| --- | --- |

30.

De Kerkweg volgend in westelijke richting tot aan de Graafkade.

| 31. | De Graafkade volgend in oosteliijke richting tot aan de Wellepoort. |
| --- | --- |

31.

De Graafkade volgend in oosteliijke richting tot aan de Wellepoort.

| 32. | De Wellepoort volgend in noordwestelijke richting overgaand in de Schaapjeshaven tot aan de Kattendijk. |
| --- | --- |

32.

De Wellepoort volgend in noordwestelijke richting overgaand in de Schaapjeshaven tot aan de Kattendijk.

| 33. | De Kattendijk volgend in oostelijke richting tot aan de veerpont over de Hollandsche IJssel. |
| --- | --- |

33.

De Kattendijk volgend in oostelijke richting tot aan de veerpont over de Hollandsche IJssel.

| 34. | De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan het Veerpad. |
| --- | --- |

34.

De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan het Veerpad.

| 35. | Het Veerpad volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan overgaand in de Middelweg tot aan de N456. |
| --- | --- |

35.

Het Veerpad volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan overgaand in de Middelweg tot aan de N456.

| 36. | De N456 volgend in noordelijke richting tot aan de N207. |
| --- | --- |

36.

De N456 volgend in noordelijke richting tot aan de N207.

| 37. | De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de N11. |
| --- | --- |

37.

De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de N11.

2020 12 24

| 1. | Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg.

| 2. | De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk. |
| --- | --- |

2.

De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk.

| 3. | De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk. |
| --- | --- |

3.

De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk.

| 4. | De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk. |
| --- | --- |

4.

De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk.

| 5. | De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade. |
| --- | --- |

5.

De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade.

| 6. | De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad. |
| --- | --- |

6.

De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad.

| 7. | De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde. |
| --- | --- |

7.

De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde.

| 8. | De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur. |
| --- | --- |

8.

De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur.

| 9. | De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk. |
| --- | --- |

9.

De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk.

| 10. | De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228. |
| --- | --- |

10.

De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228.

| 11. | De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg. |
| --- | --- |

11.

De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg.

| 12. | De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg. |
| --- | --- |

12.

De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg.

| 13. | De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk. |
| --- | --- |

13.

De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk.

| 14. | De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228. |
| --- | --- |

14.

De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228.

| 15. | De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel. |
| --- | --- |

15.

De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel.

Nuo 2020 12 16 iki 2020 12 24

| 1. | Vanaf de kruising van de N207 en de A4, de A4 volgend in noordelijke richting tot aan de N201. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N207 en de A4, de A4 volgend in noordelijke richting tot aan de N201.

| 2. | De N201 volgend in oostelijke richting, overgaand in noordelijke richting, overgaand in oostelijke richting tot aan de N232. |
| --- | --- |

2.

De N201 volgend in oostelijke richting, overgaand in noordelijke richting, overgaand in oostelijke richting tot aan de N232.

| 3. | De N232 volgend in noordelijke richting tot aan de A9. |
| --- | --- |

3.

De N232 volgend in noordelijke richting tot aan de A9.

| 4. | De A9 volgend in westelijke richting tot aan de A4. |
| --- | --- |

4.

De A9 volgend in westelijke richting tot aan de A4.

| 5. | De A4 volgend in noordoostelijke richting, overgaand in oostelijke richting in de A10 tot aan de spoorlijn bij de ArenA. |
| --- | --- |

5.

De A4 volgend in noordoostelijke richting, overgaand in oostelijke richting in de A10 tot aan de spoorlijn bij de ArenA.

| 6. | Vanaf de spoorlijn bij de ArenA de spoorlijn volgend in zuidelijke richting tot aan de Amerlandseweg. |
| --- | --- |

6.

Vanaf de spoorlijn bij de ArenA de spoorlijn volgend in zuidelijke richting tot aan de Amerlandseweg.

| 7. | De Amerlandseweg volgend in westelijke richting overgaand in de N401 volgend in zuidelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N212. |
| --- | --- |

7.

De Amerlandseweg volgend in westelijke richting overgaand in de N401 volgend in zuidelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N212.

| 8. | De N212 volgend in zuidelijke richting tot aan de N463. |
| --- | --- |

8.

De N212 volgend in zuidelijke richting tot aan de N463.

| 9. | De N463 volgend in westelijke richting tot aan de Milandweg. |
| --- | --- |

9.

De N463 volgend in westelijke richting tot aan de Milandweg.

| 10. | De Milandweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Meije. |
| --- | --- |

10.

De Milandweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Meije.

| 11. | De Oude Meije volgend in westnoordelijke richting tot aan de Meije. |
| --- | --- |

11.

De Oude Meije volgend in westnoordelijke richting tot aan de Meije.

| 12. | De Meije volgend in westzuidelijke richting tot aan het water de Meije. |
| --- | --- |

12.

De Meije volgend in westzuidelijke richting tot aan het water de Meije.

| 13. | De water de Meije volgend in westelijke richting tot aan de Ziendeweg. |
| --- | --- |

13.

De water de Meije volgend in westelijke richting tot aan de Ziendeweg.

| 14. | De Ziendeweg volgend in noordelijke richting, overgaand in de Achttienkavels tot aan de Zevenhovenseweg. |
| --- | --- |

14.

De Ziendeweg volgend in noordelijke richting, overgaand in de Achttienkavels tot aan de Zevenhovenseweg.

| 15. | De Zevenhovenseweg volgend in westelijke richting, overgaand in de Kerkweg tot aan Westkanaalweg. |
| --- | --- |

15.

De Zevenhovenseweg volgend in westelijke richting, overgaand in de Kerkweg tot aan Westkanaalweg.

| 16. | Westkanaalweg volgen in noordelijke richting tot aan Hertog Beijerenstraat. |
| --- | --- |

16.

Westkanaalweg volgen in noordelijke richting tot aan Hertog Beijerenstraat.

| 17. | Hertog Beijerenstraat volgen in westelijke richting tot aan Paradijsweg. |
| --- | --- |

17.

Hertog Beijerenstraat volgen in westelijke richting tot aan Paradijsweg.

| 18. | Paradijsweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Kerkpad. |
| --- | --- |

18.

Paradijsweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Kerkpad.

| 19. | Kerkpad volgen in westelijke richting tot aan Langeraarseweg. |
| --- | --- |

19.

Kerkpad volgen in westelijke richting tot aan Langeraarseweg.

| 20. | Langeraarseweg volgen in westelijke richting tot aan G van Dijkstraat. |
| --- | --- |

20.

Langeraarseweg volgen in westelijke richting tot aan G van Dijkstraat.

| 21. | G van Dijkstraat volgen in noordelijke richting tot aan J.M.Halkestraat. |
| --- | --- |

21.

G van Dijkstraat volgen in noordelijke richting tot aan J.M.Halkestraat.

| 22. | J.M.Halkestraat volgen in oostelijke richting tot aan Van Wassenaerstraat. |
| --- | --- |

22.

J.M.Halkestraat volgen in oostelijke richting tot aan Van Wassenaerstraat.

| 23. | Van Wassenaerstraat volgen in noordelijke richting, overgaand in Achtmorgenpad, overgaand in water tot aan water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop. |
| --- | --- |

23.

Van Wassenaerstraat volgen in noordelijke richting, overgaand in Achtmorgenpad, overgaand in water tot aan water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop.

| 24. | Water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop volgen in oostelijke richting tot aan Vriezenweg. |
| --- | --- |

24.

Water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop volgen in oostelijke richting tot aan Vriezenweg.

| 25. | Vriezenweg volgen in westelijke richting tot aan N207 |
| --- | --- |

25.

Vriezenweg volgen in westelijke richting tot aan N207

| 26. | De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de A4. |
| --- | --- |

26.

De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de A4.

2020 12 28

| 1. | Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel.

| 2. | De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver. |
| --- | --- |

2.

De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver.

| 3. | De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg. |
| --- | --- |

3.

De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg.

| 4. | De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg. |
| --- | --- |

4.

De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg.

| 5. | De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg. |
| --- | --- |

5.

De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg.

| 6. | De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven. |
| --- | --- |

6.

De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven.

| 7. | De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg. |
| --- | --- |

7.

De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg.

| 8. | De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water. |
| --- | --- |

8.

De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water.

| 9. | Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht. |
| --- | --- |

9.

Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht.

| 10. | De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg. |
| --- | --- |

10.

De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg.

| 11. | De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg. |
| --- | --- |

11.

De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg.

| 12. | De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan. |
| --- | --- |

12.

De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan.

| 13. | De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231. |
| --- | --- |

13.

De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231.

| 14. | De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk. |
| --- | --- |

14.

De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk.

| 15. | De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk. |
| --- | --- |

15.

De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk.

| 16. | De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse. |
| --- | --- |

16.

De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse.

| 17. | De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn. |
| --- | --- |

17.

De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn.

| 18. | De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg. |
| --- | --- |

18.

De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg.

| 19. | De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196. |
| --- | --- |

19.

De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196.

| 20. | De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan. |
| --- | --- |

20.

De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan.

| 21. | De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom. |
| --- | --- |

21.

De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom.

| 22. | De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw. |
| --- | --- |

22.

De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw.

| 23. | De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden. |
| --- | --- |

23.

De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden.

| 24. | De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond. |
| --- | --- |

24.

De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond.

| 25. | De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht. |
| --- | --- |

25.

De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht.

| 26. | De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia. |
| --- | --- |

26.

De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia.

| 27. | De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos. |
| --- | --- |

27.

De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos.

| 28. | De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water. |
| --- | --- |

28.

De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water.

| 29. | Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251. |
| --- | --- |

29.

Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251.

| 30. | De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan. |
| --- | --- |

30.

De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan.

Nuo 2020 12 20 iki 2020 12 28

Valstybė narė: Lenkija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį) |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim i grodziskim i w województwie lubuskim w powiecie wschowskim |
| Obszary gmin Wolsztyn oraz Przemęt w powiecie wolsztyńskim, Rakoniewice w powiecie grodziskim oraz Sława w powiecie wschowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558 | 2021 1 1 |
| Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt w powiecie wolsztyńskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558 | Nuo 2020 12 24 iki 2021 1 1 |
| W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim: |
| Części gmin Mokobody, Mordy, Paprotnia, Siedlce i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz części gmin Bielany, Repki i Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408 | 2021 1 5 |
| Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408 | Nuo 2020 12 28 iki 2021 1 5 |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį)

W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim i grodziskim i w województwie lubuskim w powiecie wschowskim

Obszary gmin Wolsztyn oraz Przemęt w powiecie wolsztyńskim, Rakoniewice w powiecie grodziskim oraz Sława w powiecie wschowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558

2021 1 1

Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt w powiecie wolsztyńskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558

Nuo 2020 12 24 iki 2021 1 1

W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim:

Części gmin Mokobody, Mordy, Paprotnia, Siedlce i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz części gmin Bielany, Repki i Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408

2021 1 5

Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408

Nuo 2020 12 28 iki 2021 1 5

Valstybė narė: Švedija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį) |
| --- | --- |
| The area of the parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of 10 kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27 | 2020 12 19 |
| Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27 | Nuo 2020 12 11 iki 2020 12 19 |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį)

The area of the parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of 10 kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27

2020 12 19

Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27

Nuo 2020 12 11 iki 2020 12 19

---