# Eiropas Savienības L 387/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 387 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 19. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 387

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 19. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1727 (2020. gada 18. novembris), ar ko attiecībā uz konkrētiem noteikumiem par atzītajiem uzņēmējiem groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/2447 | 1 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1728 (2020. gada 17. novembris), ar ko apstiprina cūku liemeņu klasificēšanas metodes Horvātijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 7880) | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1729 (2020. gada 17. novembris) par uzraudzību un ziņošanu attiecībā uz zoonotisko un komensālo baktēriju rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem un ar ko atceļ Īstenošanas lēmumu 2013/652/ES
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 7894)

   (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2020/1730 (2020. gada 18. novembris), ar ko apstiprina Īrijas dalību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/1954, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1030/2002, ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem | 22 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1727 (2020. gada 18. novembris), ar ko attiecībā uz konkrētiem noteikumiem par atzītajiem uzņēmējiem groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/2447

1

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1728 (2020. gada 17. novembris), ar ko apstiprina cūku liemeņu klasificēšanas metodes Horvātijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 7880)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 7880)

3

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1729 (2020. gada 17. novembris) par uzraudzību un ziņošanu attiecībā uz zoonotisko un komensālo baktēriju rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem un ar ko atceļ Īstenošanas lēmumu 2013/652/ES
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 7894)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 7894)

1

8

*

Komisijas Lēmums (ES) 2020/1730 (2020. gada 18. novembris), ar ko apstiprina Īrijas dalību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/1954, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1030/2002, ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem

22

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Papildinājums ( Eiropas Kopienu Oficiālais Vēstnesis P 52, 1960. gada 16. augusts ) | 23 |

Labojumi

*

Papildinājums ( Eiropas Kopienu Oficiālais Vēstnesis P 52, 1960. gada 16. augusts )

( Eiropas Kopienu Oficiālais Vēstnesis P 52, 1960. gada 16. augusts )

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 19.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 387/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 387/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1727

(2020. gada 18. novembris),

ar ko attiecībā uz konkrētiem noteikumiem par atzītajiem uzņēmējiem groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/2447

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 41. pantu,

tā kā:

| (1) | Ir jāprecizē daži Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (2) 24. panta noteikumi, lai nodrošinātu, ka atzītā uzņēmēja statusa piešķiršanas nolūkā vienādi tiek piemērots Regulas (ES) Nr. 952/2013 (“Kodekss”) 39. panta a) punktā noteiktais kritērijs – nav tiesību aktu muitas jomā un nodokļu noteikumu nopietnu vai atkārtotu pārkāpumu, tostarp nav smagu noziedzīgu nodarījumu, kas saistīti ar pieteikuma iesniedzēja saimniecisko darbību. Pirmkārt, ir nepieciešams precizēt, ka attiecībā uz pārkāpumiem kritērijs ir izpildīts tad, ja neviena administratīva vai tiesu iestāde nav pieņēmusi lēmumu, kurā secināts, ka kāda no 24. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajām personām pēdējo trīs gadu laikā ir izdarījusi minētos pārkāpumus. Faktiem, kuri rada pārkāpumu, jābūt notikušiem pēdējo trīs gadu laikā, pat ja administratīvā vai tiesu iestāde dažos gadījumos lēmumu par šiem faktiem var pieņemt pēc tam, kad pagājuši minētie trīs gadi. Otrkārt, ir jāprecizē, ka par attiecīgajiem tiesību aktu muitas jomā un nodokļu noteikumu nopietniem vai atkārtotiem pārkāpumiem uzskatāmi tādi, kuri ir saistīti ar minētajā pantā b) apakšpunktā minēto personu saimniecisko darbību. Treškārt, ir jāprecizē, kuras personas, neskaitot pieteikuma iesniedzēju, atkarībā no pieteikuma iesniedzēja organizatoriskās struktūras ir jāizvērtē atbilstoši minētajam kritērijam. |
| --- | --- |

(1)

Ir jāprecizē daži Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (2) 24. panta noteikumi, lai nodrošinātu, ka atzītā uzņēmēja statusa piešķiršanas nolūkā vienādi tiek piemērots Regulas (ES) Nr. 952/2013 (“Kodekss”) 39. panta a) punktā noteiktais kritērijs – nav tiesību aktu muitas jomā un nodokļu noteikumu nopietnu vai atkārtotu pārkāpumu, tostarp nav smagu noziedzīgu nodarījumu, kas saistīti ar pieteikuma iesniedzēja saimniecisko darbību. Pirmkārt, ir nepieciešams precizēt, ka attiecībā uz pārkāpumiem kritērijs ir izpildīts tad, ja neviena administratīva vai tiesu iestāde nav pieņēmusi lēmumu, kurā secināts, ka kāda no 24. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajām personām pēdējo trīs gadu laikā ir izdarījusi minētos pārkāpumus. Faktiem, kuri rada pārkāpumu, jābūt notikušiem pēdējo trīs gadu laikā, pat ja administratīvā vai tiesu iestāde dažos gadījumos lēmumu par šiem faktiem var pieņemt pēc tam, kad pagājuši minētie trīs gadi. Otrkārt, ir jāprecizē, ka par attiecīgajiem tiesību aktu muitas jomā un nodokļu noteikumu nopietniem vai atkārtotiem pārkāpumiem uzskatāmi tādi, kuri ir saistīti ar minētajā pantā b) apakšpunktā minēto personu saimniecisko darbību. Treškārt, ir jāprecizē, kuras personas, neskaitot pieteikuma iesniedzēju, atkarībā no pieteikuma iesniedzēja organizatoriskās struktūras ir jāizvērtē atbilstoši minētajam kritērijam.

| (2) | Tādēļ Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(2)

Tādēļ Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 būtu attiecīgi jāgroza.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447

Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 24. pantu groza šādi:

| 1) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Kodeksa 39. panta a) punktā noteikto kritēriju uzskata par izpildītu, ja:






  a) | administratīva vai tiesu iestāde nav pieņēmusi lēmumu, kurā būtu secināts, ka kāda no b) apakšpunktā minētajām personām pēdējo trīs gadu laikā ir izdarījusi tiesību aktu muitas jomā vai nodokļu noteikumu nopietnus vai atkārtotus pārkāpumus, kas saistīti ar tās saimniecisko darbību; un |
| --- | --- | --- |

1)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Kodeksa 39. panta a) punktā noteikto kritēriju uzskata par izpildītu, ja:

a)

administratīva vai tiesu iestāde nav pieņēmusi lēmumu, kurā būtu secināts, ka kāda no b) apakšpunktā minētajām personām pēdējo trīs gadu laikā ir izdarījusi tiesību aktu muitas jomā vai nodokļu noteikumu nopietnus vai atkārtotus pārkāpumus, kas saistīti ar tās saimniecisko darbību; un

| b) | neviena no turpmāk minētajām personām, attiecīgā gadījumā, nav izdarījusi smagu noziedzīgu nodarījumu, kas saistīts ar tās saimniecisko darbību, ieskaitot pieteikuma iesniedzēja saimniecisko darbību:






  i) | pieteikuma iesniedzējs; |
| --- | --- | --- |

b)

neviena no turpmāk minētajām personām, attiecīgā gadījumā, nav izdarījusi smagu noziedzīgu nodarījumu, kas saistīts ar tās saimniecisko darbību, ieskaitot pieteikuma iesniedzēja saimniecisko darbību:

i)

pieteikuma iesniedzējs;

| ii) | par pieteikuma iesniedzēja muitas jautājumiem atbildīgais(-ie) darbinieks(-i); un |
| --- | --- |

ii)

par pieteikuma iesniedzēja muitas jautājumiem atbildīgais(-ie) darbinieks(-i); un

| iii) | par pieteikuma iesniedzēju atbildīgā(-ās) persona(-as) vai persona(-as), kura(-as) veic pieteikuma iesniedzēja vadības kontroli.”; |
| --- | --- |

iii)

par pieteikuma iesniedzēju atbildīgā(-ās) persona(-as) vai persona(-as), kura(-as) veic pieteikuma iesniedzēja vadības kontroli.”;

| 2) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Ja 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā minētā persona, kas nav pieteikuma iesniedzējs, veic uzņēmējdarbību vai tai ir pastāvīga dzīvesvieta trešā valstī, tad muitas dienests, kura kompetencē ir pieņemt lēmumu, novērtē Kodeksa 39. panta a) punktā minētā kritērija izpildi, pamatojoties uz pieejamo uzskaiti un informāciju.” |
| --- | --- |

2)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ja 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā minētā persona, kas nav pieteikuma iesniedzējs, veic uzņēmējdarbību vai tai ir pastāvīga dzīvesvieta trešā valstī, tad muitas dienests, kura kompetencē ir pieņemt lēmumu, novērtē Kodeksa 39. panta a) punktā minētā kritērija izpildi, pamatojoties uz pieejamo uzskaiti un informāciju.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 18. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

2

---

LĒMUMI

| 19.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 387/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 387/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1728

(2020. gada 17. novembris),

ar ko apstiprina cūku liemeņu klasificēšanas metodes Horvātijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 7880)

(Autentisks ir tikai teksts horvātu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 20. panta p) punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 1308/2013 IV pielikuma B daļas IV iedaļas 1. punktā noteikts, ka cūku liemeņu klasificēšanas vajadzībām muskuļaudu saturs jānovērtē, izmantojot Komisijas apstiprinātas klasificēšanas metodes, un ka apstiprināt var tikai tādas statistiski pierādītas novērtēšanas metodes, kuru pamatā ir cūkas liemeņa vienas vai vairāku anatomisko daļu fiziska izmērīšana. Klasificēšanas metodes būtu jāapstiprina tikai tad, ja statistiskā kļūda novērtējumā nepārsniedz maksimālo pielaidi. Minētā kļūdas pielaide ir noteikta Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/1182 (2) V pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 IV pielikuma B daļas IV iedaļas 1. punktā noteikts, ka cūku liemeņu klasificēšanas vajadzībām muskuļaudu saturs jānovērtē, izmantojot Komisijas apstiprinātas klasificēšanas metodes, un ka apstiprināt var tikai tādas statistiski pierādītas novērtēšanas metodes, kuru pamatā ir cūkas liemeņa vienas vai vairāku anatomisko daļu fiziska izmērīšana. Klasificēšanas metodes būtu jāapstiprina tikai tad, ja statistiskā kļūda novērtējumā nepārsniedz maksimālo pielaidi. Minētā kļūdas pielaide ir noteikta Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/1182 (2) V pielikuma A daļā.

| (2) | Horvātija ir lūgusi Komisiju apstiprināt piecas metodes (“Hennessy Grading Probe 2 (HGP2)”, “Hennessy Grading Probe 7 (HGP7)”, “OptiGrade-MCP”, “OptiScan-TP” un manuālo metodi “ZP”. Tālab Deleģētās regulas (ES) 2017/1182 11. panta 3. punktā minētajā protokolā Horvātija ir sīki aprakstījusi sadalīšanas izmēģinājumu, norādot principus, uz kuriem pamatojas minētās jaunās metodes, sadalīšanas izmēģinājuma rezultātus un vienādojumus, ko izmanto, lai novērtētu muskuļaudu procentuālo saturu. |
| --- | --- |

(2)

Horvātija ir lūgusi Komisiju apstiprināt piecas metodes (“Hennessy Grading Probe 2 (HGP2)”, “Hennessy Grading Probe 7 (HGP7)”, “OptiGrade-MCP”, “OptiScan-TP” un manuālo metodi “ZP”. Tālab Deleģētās regulas (ES) 2017/1182 11. panta 3. punktā minētajā protokolā Horvātija ir sīki aprakstījusi sadalīšanas izmēģinājumu, norādot principus, uz kuriem pamatojas minētās jaunās metodes, sadalīšanas izmēģinājuma rezultātus un vienādojumus, ko izmanto, lai novērtētu muskuļaudu procentuālo saturu.

| (3) | Minētā lūguma pārbaudē secināts, ka minēto klasificēšanas metožu apstiprināšanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minētās klasificēšanas metodes un formulas Horvātijā būtu jāapstiprina. |
| --- | --- |

(3)

Minētā lūguma pārbaudē secināts, ka minēto klasificēšanas metožu apstiprināšanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minētās klasificēšanas metodes un formulas Horvātijā būtu jāapstiprina.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Cūku liemeņu klasificēšanai Horvātijā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 IV pielikuma B daļas IV iedaļas 1. punktu ir apstiprinātas šādas metodes:

| a) | aparāts “Hennessy Grading Probe 2 (HGP2)” un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma I daļā; |
| --- | --- |

a)

aparāts “Hennessy Grading Probe 2 (HGP2)” un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma I daļā;

| b) | aparāts “Hennessy Grading Probe 7 (HGP7)” un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma II daļā; |
| --- | --- |

b)

aparāts “Hennessy Grading Probe 7 (HGP7)” un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma II daļā;

| c) | aparāts “OptiGrade-MCP” un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma III daļā; |
| --- | --- |

c)

aparāts “OptiGrade-MCP” un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma III daļā;

| d) | aparāts “OptiScan-TP” un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma IV daļā; |
| --- | --- |

d)

aparāts “OptiScan-TP” un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma IV daļā;

| e) | manuālā metode “ZP” ar lineālu un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma V daļā. |
| --- | --- |

e)

manuālā metode “ZP” ar lineālu un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma V daļā.

2.   Manuālā metode “ZP” ar lineālu un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kas minētas 1. punkta e) apakšpunktā, ir apstiprinātas izmantošanai tikai kautuvēs, kurās nedēļā nokauto cūku skaits nepārsniedz 500, kas aprēķināts kā gada vidējais rādītājs.

2. pants

Apstiprināto aparātu vai klasificēšanas metožu izmaiņas nav atļautas, izņemot gadījumus, kad minētās izmaiņas ir skaidri apstiprinātas ar Komisijas īstenošanas lēmumu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Horvātijas Republikai.

Briselē, 2020. gada 17. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/1182 (2017. gada 20. aprīlis), ar ko attiecībā uz Savienības skalām liellopu, cūku un aitu liemeņu klasificēšanai un attiecībā uz konkrētu kategoriju liemeņu un dzīvu dzīvnieku tirgus cenu paziņošanu papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (OV L 171, 4.7.2017., 74. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Cūku liemeņu klasificēšanas metodes Horvātijā

I DAĻA

Hennessy Grading Probe 2 (HPG 2)

| 1. | Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasificēšanai izmanto aparātu “Hennessy Grading Probe 2 (HGP 2)”. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aparāts ir aprīkots ar zondi, kuras diametrs ir 5,95 mm (un 6,3 mm pie asmens zondes augšgalā), kura satur fotodiodi (LYU 260-EO tipa Siemens LED un 58 MR tipa fotodetektoru) un kuras darbības attālums ir no 0 līdz 120 mm. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Liemeņa muskuļaudu saturu aprēķina pēc šādas formulas: | LMPHGP 2 = 68,54165 – (0,7727577 × F) + (0,008924575 × M), |
| --- | --- | --- |

3.

LMPHGP 2 = 68,54165 – (0,7727577 × F) + (0,008924575 × M),

kur:

| LMP HGP 2 | = | aplēstais liemeņa muskuļaudu procentuālais saturs, |
| --- | --- | --- |
| F | = | muguras tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) milimetros, mērīts punktā, kas atrodas 7 cm attālumā no viduslīnijas liemeņa ārpusē un 4 cm attālumā no viduslīnijas liemeņa iekšpusē starp otro un trešo ribu no beigām, |
| M | = | muskuļa biezums milimetros, mērīts tajā pašā laikā un vietā kā F. |

LMP HGP 2

=

aplēstais liemeņa muskuļaudu procentuālais saturs,

F

=

muguras tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) milimetros, mērīts punktā, kas atrodas 7 cm attālumā no viduslīnijas liemeņa ārpusē un 4 cm attālumā no viduslīnijas liemeņa iekšpusē starp otro un trešo ribu no beigām,

M

=

muskuļa biezums milimetros, mērīts tajā pašā laikā un vietā kā F.

| 4. | Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kg (silta liemeņa svars). |
| --- | --- |

4.

II DAĻA

Hennessy Grading Probe 7 (HPG 7)

| 1. | Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasificēšanai izmanto aparātu “Hennessy Grading Probe 7 (HGP 7)”. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aparāts ir aprīkots ar zondi, kuras diametrs ir 5,95 mm (un 6,3 mm pie asmens zondes augšgalā), kura satur fotodiodi (LYU 260-EO tipa Siemens LED un 58 MR tipa fotodetektoru) un kuras darbības attālums ir no 0 līdz 120 mm. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Liemeņa muskuļaudu saturu aprēķina pēc šādas formulas: | LMPHGP 7 = 66,92177 – (0,7505144 × F) + (0,03170816 × M), |
| --- | --- | --- |

3.

LMPHGP 7 = 66,92177 – (0,7505144 × F) + (0,03170816 × M),

kur:

| LMP HGP 7 | = | aplēstais liemeņa muskuļaudu procentuālais saturs, |
| --- | --- | --- |
| F | = | muguras tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) milimetros, mērīts punktā, kas atrodas 7 cm attālumā no viduslīnijas liemeņa ārpusē un 4 cm attālumā no viduslīnijas liemeņa iekšpusē starp otro un trešo ribu no beigām, |
| M | = | muskuļa biezums milimetros, mērīts tajā pašā laikā un vietā kā F. |

LMP HGP 7

=

aplēstais liemeņa muskuļaudu procentuālais saturs,

F

=

muguras tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) milimetros, mērīts punktā, kas atrodas 7 cm attālumā no viduslīnijas liemeņa ārpusē un 4 cm attālumā no viduslīnijas liemeņa iekšpusē starp otro un trešo ribu no beigām,

M

=

muskuļa biezums milimetros, mērīts tajā pašā laikā un vietā kā F.

| 4. | Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kg (silta liemeņa svars). |
| --- | --- |

4.

III DAĻA

OptiGrade-MCP

| 1. | Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasificēšanai izmanto aparātu “OptiGrade-MCP”. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aparāts ir aprīkots ar optisko zondi, kuras diametrs ir 6 mm, vienu infrasarkano fotodiodi (Siemens) un fototranzistoru (Siemens). Darbības attālums ir no 0 līdz 110 mm. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Liemeņa muskuļaudu saturu aprēķina pēc šādas formulas: | LMPMCP = 66,863 – (0,6809437 × F) + (0,02633554 × M), |
| --- | --- | --- |

3.

LMPMCP = 66,863 – (0,6809437 × F) + (0,02633554 × M),

kur:

| LMPMCP | = | aplēstais liemeņa muskuļaudu procentuālais saturs, |
| --- | --- | --- |
| F | = | muguras tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) milimetros, mērīts punktā, kas atrodas 7 cm attālumā no viduslīnijas liemeņa ārpusē un 4 cm attālumā no viduslīnijas liemeņa iekšpusē starp otro un trešo ribu no beigām, |
| M | = | muskuļa biezums milimetros, mērīts tajā pašā laikā un vietā kā F. |

LMPMCP

=

aplēstais liemeņa muskuļaudu procentuālais saturs,

F

=

muguras tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) milimetros, mērīts punktā, kas atrodas 7 cm attālumā no viduslīnijas liemeņa ārpusē un 4 cm attālumā no viduslīnijas liemeņa iekšpusē starp otro un trešo ribu no beigām,

M

=

muskuļa biezums milimetros, mērīts tajā pašā laikā un vietā kā F.

| 4. | Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kg (silta liemeņa svars). |
| --- | --- |

4.

IV DAĻA

OptiScan-TP

| 1. | Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasificēšanai izmanto aparātu “OptiScan TP”. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aparāts “OptiScan TP” ir aprīkots ar digitālo attēlveidotāju, kas uzņem divu liemeņa mērpunktu fotoattēlu. Attēlus izmanto par pamatu tauku un muskuļu slāņa biezuma aprēķinam. Mērījumu rezultātus aparāts “OptiScan TP” pats pārveido aplēstajā muskuļaudu saturā. Fotoattēli tiek saglabāti, un vēlāk tos var pārbaudīt. Integrētā Bluetooth® saskarne nodrošina ērtu datu nosūtīšanu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Liemeņa muskuļaudu saturu aprēķina pēc šādas formulas: | LMPTP =66,52167 – (0,5215984 × F) + (0, 01604653 × M), |
| --- | --- | --- |

3.

LMPTP =66,52167 – (0,5215984 × F) + (0, 01604653 × M),

kur:

| LMPTP | = | aplēstais liemeņa muskuļaudu procentuālais saturs, |
| --- | --- | --- |
| F | = | vidējo gūžas muskuli (gluteus medius) nosedzošā redzamā tauku slāņa (ieskaitot ādu) minimālais biezums (milimetros), mērīts sadalīta liemeņa viduslīnijā, |
| M | = | minimālais muskuļa biezums starp vidējā gūžas muskuļa priekšējo galu un mugurkaula kanāla dorsālo malu. |

LMPTP

=

aplēstais liemeņa muskuļaudu procentuālais saturs,

F

=

vidējo gūžas muskuli (gluteus medius) nosedzošā redzamā tauku slāņa (ieskaitot ādu) minimālais biezums (milimetros), mērīts sadalīta liemeņa viduslīnijā,

M

=

minimālais muskuļa biezums starp vidējā gūžas muskuļa priekšējo galu un mugurkaula kanāla dorsālo malu.

| 4. | Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kg (silta liemeņa svars). |
| --- | --- |

4.

V DAĻA

Manuālā metode “ZP”

| 1. | Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasificēšanu veic ar manuālo metodi “ZP”, mērot ar lineālu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pēc šīs metodes mērījumus var izdarīt ar lineālu, bet klasifikāciju nosaka, pamatojoties uz prognozes vienādojumu. Metodes pamatā ir tauku un muskuļu slāņa biezuma manuāla mērīšana sadalīta liemeņa viduslīnijā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Liemeņa muskuļaudu saturu aprēķina pēc šādas formulas: | LMPZP= 66,18242 – (0, 5312573 × F) + (0,02048905 × M), |
| --- | --- | --- |

3.

LMPZP= 66,18242 – (0, 5312573 × F) + (0,02048905 × M),

kur:

| LMPZP | = | aplēstais liemeņa muskuļaudu procentuālais saturs, |
| --- | --- | --- |
| F | = | vidējo gūžas muskuli (gluteus medius) nosedzošā redzamā tauku slāņa (ieskaitot ādu) minimālais biezums (milimetros), mērīts sadalīta liemeņa viduslīnijā, |
| M | = | minimālais muskuļa biezums starp vidējā gūžas muskuļa priekšējo galu un mugurkaula kanāla dorsālo malu. |

LMPZP

=

aplēstais liemeņa muskuļaudu procentuālais saturs,

F

=

vidējo gūžas muskuli (gluteus medius) nosedzošā redzamā tauku slāņa (ieskaitot ādu) minimālais biezums (milimetros), mērīts sadalīta liemeņa viduslīnijā,

M

=

minimālais muskuļa biezums starp vidējā gūžas muskuļa priekšējo galu un mugurkaula kanāla dorsālo malu.

| 4. | Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kg (silta liemeņa svars). |
| --- | --- |

4.

---

| 19.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 387/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 387/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1729

(2020. gada 17. novembris)

par uzraudzību un ziņošanu attiecībā uz zoonotisko un komensālo baktēriju rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem un ar ko atceļ Īstenošanas lēmumu 2013/652/ES

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 7894)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/99/EK (2003. gada 17. novembris) par zoonožu un zoonožu ierosinātāju uzraudzību, ar kuru groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 92/117/EEK (1), un jo īpaši tās 4. panta 5. punktu, 7. panta 3. punktu, 8. panta 3. punktu un 9. panta 1. punkta ceturto daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvu 2003/99/EK dalībvalstīm ir jānodrošina, ka, veicot uzraudzību, tiek savākti salīdzināmi dati par zoonožu ierosinātāju un, ciktāl tie apdraud sabiedrības veselību, citu slimību ierosinātāju rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem (AMR) sastopamību. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvu 2003/99/EK dalībvalstīm ir jānodrošina, ka, veicot uzraudzību, tiek savākti salīdzināmi dati par zoonožu ierosinātāju un, ciktāl tie apdraud sabiedrības veselību, citu slimību ierosinātāju rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem (AMR) sastopamību.

| (2) | Direktīvā 2003/99/EK arī noteikts, ka dalībvalstīm jānovērtē AMR tendences un avoti savas valsts teritorijā un reizi gadā jānosūta Komisijai ziņojums, kurā iekļauti saskaņā ar minēto direktīvu savāktie dati. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvā 2003/99/EK arī noteikts, ka dalībvalstīm jānovērtē AMR tendences un avoti savas valsts teritorijā un reizi gadā jānosūta Komisijai ziņojums, kurā iekļauti saskaņā ar minēto direktīvu savāktie dati.

| (3) | Komisijas Īstenošanas lēmums 2013/652/ES (2) nosaka sīki izstrādātus noteikumus saskaņotai uzraudzībai un ziņošanai par zoonotisko un komensālo baktēriju AMR. Šos noteikumus piemēro līdz 2020. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Īstenošanas lēmums 2013/652/ES (2) nosaka sīki izstrādātus noteikumus saskaņotai uzraudzībai un ziņošanai par zoonotisko un komensālo baktēriju AMR. Šos noteikumus piemēro līdz 2020. gada 31. decembrim.

| (4) | Lai tiktu ņemtas vērā jaunākās zinātnes atziņas un datu vākšanas vajadzības, Komisija 2017. gada 29. jūnija paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Eiropas “Viena veselība” rīcības plāns pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai” (3) apņēmās pārskatīt Savienības īstenošanas tiesību aktus, proti, Īstenošanas lēmumu 2013/652/ES, kura darbības joma aptver lauksaimniecības dzīvnieku organismā un pārtikā sastopamu zoonotisku un komensālu baktēriju AMR uzraudzību. |
| --- | --- |

(4)

Lai tiktu ņemtas vērā jaunākās zinātnes atziņas un datu vākšanas vajadzības, Komisija 2017. gada 29. jūnija paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Eiropas “Viena veselība” rīcības plāns pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai” (3) apņēmās pārskatīt Savienības īstenošanas tiesību aktus, proti, Īstenošanas lēmumu 2013/652/ES, kura darbības joma aptver lauksaimniecības dzīvnieku organismā un pārtikā sastopamu zoonotisku un komensālu baktēriju AMR uzraudzību.

| (5) | No 2015. līdz 2018. gadam Komisija dalībvalstīs veica virkni revīziju, lai izvērtētu, kā kompetentās iestādes īsteno Īstenošanas lēmumu 2013/652/ES. Galīgajā pārskata ziņojumā (4), kurā rezumēta šī revīziju sērija, tika uzsvērtas zināmas īstenošanas problēmas, ar kurām dalībvalstis saskaras un kuras Komisijai būtu jāņem vērā, pārskatot Īstenošanas lēmumu 2013/652/ES. |
| --- | --- |

(5)

No 2015. līdz 2018. gadam Komisija dalībvalstīs veica virkni revīziju, lai izvērtētu, kā kompetentās iestādes īsteno Īstenošanas lēmumu 2013/652/ES. Galīgajā pārskata ziņojumā (4), kurā rezumēta šī revīziju sērija, tika uzsvērtas zināmas īstenošanas problēmas, ar kurām dalībvalstis saskaras un kuras Komisijai būtu jāņem vērā, pārskatot Īstenošanas lēmumu 2013/652/ES.

| (6) | 2019. gada 5. jūnijā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) publicēja zinātnisko ziņojumu Technical specifications on harmonised monitoring of antimicrobial resistance in zoonotic and indicator bacteria from food‐producing animals and food (“Tehniskās specifikācijas saskaņotai tādu zoonotisku un komensālu baktēriju rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem uzraudzībai, kas sastopamas produktīvajos dzīvniekos un pārtikā”) (5). Šajā ziņojumā ieteikti īpaši pašreizējās AMR uzraudzības un ziņošanas sistēmas, kas noteikta Īstenošanas lēmumā 2013/652/ES, pielāgojumi, ar kuriem efektīvi reaģēt uz pastāvīgi mainīgajiem AMR draudiem un nodrošināt AMR no 2021. gada gaidāmo nākotnes tendenču novērtēšanas nepārtrauktību. Šie ieteiktie pielāgojumi galvenokārt attiecas uz produktīvo dzīvnieku populācijām vai pārtikas kategorijām, no kurām jāņem paraugi, uz paraugu ņemšanas modeli, baktēriju sugām, kam jāveic AMR testi, un uz analītiskajām metodēm, kas izmantojamas laboratorijās, kuras atbild par AMR testiem. |
| --- | --- |

(6)

2019. gada 5. jūnijā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) publicēja zinātnisko ziņojumu Technical specifications on harmonised monitoring of antimicrobial resistance in zoonotic and indicator bacteria from food‐producing animals and food (“Tehniskās specifikācijas saskaņotai tādu zoonotisku un komensālu baktēriju rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem uzraudzībai, kas sastopamas produktīvajos dzīvniekos un pārtikā”) (5). Šajā ziņojumā ieteikti īpaši pašreizējās AMR uzraudzības un ziņošanas sistēmas, kas noteikta Īstenošanas lēmumā 2013/652/ES, pielāgojumi, ar kuriem efektīvi reaģēt uz pastāvīgi mainīgajiem AMR draudiem un nodrošināt AMR no 2021. gada gaidāmo nākotnes tendenču novērtēšanas nepārtrauktību. Šie ieteiktie pielāgojumi galvenokārt attiecas uz produktīvo dzīvnieku populācijām vai pārtikas kategorijām, no kurām jāņem paraugi, uz paraugu ņemšanas modeli, baktēriju sugām, kam jāveic AMR testi, un uz analītiskajām metodēm, kas izmantojamas laboratorijās, kuras atbild par AMR testiem.

| (7) | Definējot visbūtiskākās baktēriju sugu, produktīvo dzīvnieku sugu un pārtikas produktu kombinācijas, kas no 2021. gada jāaptver saskaņotajai uzraudzībai un ziņošanai par AMR, ir svarīgi ņemt vērā EFSA2019. gada 5. jūnija zinātniskā ziņojuma ieteikumus, lai arī turpmāk par AMR iegūtu salīdzināmus un ticamus datus. Tāpat ir lietderīgi pēc iespējas samazināt slogu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, un jo īpaši to darīt, risinot zināmās īstenošanas problēmas un AMR uzraudzībā koncentrējoties uz bioloģiskajiem paraugiem vai baktēriju izolātiem, kas savākti esošo nacionālo kontroles programmu ietvaros. |
| --- | --- |

(7)

Definējot visbūtiskākās baktēriju sugu, produktīvo dzīvnieku sugu un pārtikas produktu kombinācijas, kas no 2021. gada jāaptver saskaņotajai uzraudzībai un ziņošanai par AMR, ir svarīgi ņemt vērā EFSA2019. gada 5. jūnija zinātniskā ziņojuma ieteikumus, lai arī turpmāk par AMR iegūtu salīdzināmus un ticamus datus. Tāpat ir lietderīgi pēc iespējas samazināt slogu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, un jo īpaši to darīt, risinot zināmās īstenošanas problēmas un AMR uzraudzībā koncentrējoties uz bioloģiskajiem paraugiem vai baktēriju izolātiem, kas savākti esošo nacionālo kontroles programmu ietvaros.

| (8) | Vesela genoma sekvencēšana (“WGS”) ir daudzsološs paņēmiens, ar ko aizstāt mikrobioloģijā izmantoto tradicionālo fenotipisko testēšanu, un to arvien vairāk izmanto visā pasaulē. Tomēr patlaban tikai neliels skaits dalībvalstu AMR uzraudzībai WGS var izmantot pastāvīgi. Tāpēc ir lietderīgi WGS kā alternatīvu tradicionālajiem fenotipiskajiem paņēmieniem atļaut izmantot tikai pēc brīvprātības principa un WGS paņēmienam noteikt tehniskus nosacījumus, kas nodrošinātu datu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(8)

Vesela genoma sekvencēšana (“WGS”) ir daudzsološs paņēmiens, ar ko aizstāt mikrobioloģijā izmantoto tradicionālo fenotipisko testēšanu, un to arvien vairāk izmanto visā pasaulē. Tomēr patlaban tikai neliels skaits dalībvalstu AMR uzraudzībai WGS var izmantot pastāvīgi. Tāpēc ir lietderīgi WGS kā alternatīvu tradicionālajiem fenotipiskajiem paņēmieniem atļaut izmantot tikai pēc brīvprātības principa un WGS paņēmienam noteikt tehniskus nosacījumus, kas nodrošinātu datu salīdzināmību.

| (9) | AMR ir globāls apdraudējums, kas var viegli izplatīties pāri robežām. Tāpēc, lai uzlabotu koordināciju un gūtu dziļāku izpratni par to, kā palīdzēt samazināt AMR postošo ietekmi pasaulē, ir svarīgi, lai AMR uzraudzības prasības attiektos arī uz Savienībā importētajiem pārtikas produktiem. |
| --- | --- |

(9)

AMR ir globāls apdraudējums, kas var viegli izplatīties pāri robežām. Tāpēc, lai uzlabotu koordināciju un gūtu dziļāku izpratni par to, kā palīdzēt samazināt AMR postošo ietekmi pasaulē, ir svarīgi, lai AMR uzraudzības prasības attiektos arī uz Savienībā importētajiem pārtikas produktiem.

| (10) | Lai nodrošinātu nepārtrauktību attiecībā uz saskaņoto AMR uzraudzību un ziņošanu, ko dalībvalstis veic pēc Īstenošanas lēmuma 2013/652/ES aptvertā laikposma, šis lēmums būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu nepārtrauktību attiecībā uz saskaņoto AMR uzraudzību un ziņošanu, ko dalībvalstis veic pēc Īstenošanas lēmuma 2013/652/ES aptvertā laikposma, šis lēmums būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra.

| (11) | Juridiskās skaidrības labad Īstenošanas lēmums 2013/652/ES būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(11)

Juridiskās skaidrības labad Īstenošanas lēmums 2013/652/ES būtu jāatceļ.

| (12) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šis lēmums nosaka saskaņotus noteikumus par to, kā dalībvalstīm no 2021. līdz 2027. gadam saskaņā ar Direktīvas 2003/99/EK 7. panta 3. punktu un 9. panta 1. punktu, kā arī II pielikuma B daļu un IV pielikumu ir jāveic uzraudzība un ziņošana attiecībā uz rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem (AMR).

2.   
  AMR uzraudzību un ziņošanu attiecina uz šīm baktērijām:

| a) | Salmonella spp.; |
| --- | --- |

a)

Salmonella spp.;

| b) | Campylobacter coli (C. coli); |
| --- | --- |

b)

Campylobacter coli (C. coli);

| c) | Campylobacter jejuni (C. jejuni); |
| --- | --- |

c)

Campylobacter jejuni (C. jejuni);

| d) | komensālās indikatorbaktērijas Escherichia coli (E. coli); |
| --- | --- |

d)

komensālās indikatorbaktērijas Escherichia coli (E. coli);

| e) | Salmonella spp. un E. coli, kas producē šādus enzīmus:






  i) | paplašināta spektra beta-laktamāzes (ESBL); |
| --- | --- | --- |

e)

Salmonella spp. un E. coli, kas producē šādus enzīmus:

i)

paplašināta spektra beta-laktamāzes (ESBL);

| ii) | AmpC beta-laktamāzes (AmpC); |
| --- | --- |

ii)

AmpC beta-laktamāzes (AmpC);

| iii) | karbapenemāzes (CP). |
| --- | --- |

iii)

karbapenemāzes (CP).

3.   AMR uzraudzību un ziņošanu var attiecināt uz komensālām indikatorbaktērijām Enterococcus faecalis (E. faecalis) un Enterococcus faecium (E. faecium).

4.   
  AMR uzraudzību un ziņošanu attiecina uz šādu produktīvo dzīvnieku populācijām un pārtiku:

| a) | broileri; |
| --- | --- |

a)

broileri;

| b) | dējējvistas; |
| --- | --- |

b)

dējējvistas;

| c) | gaļas tītari; |
| --- | --- |

c)

gaļas tītari;

| d) | liellopi, kas jaunāki par vienu gadu; |
| --- | --- |

d)

liellopi, kas jaunāki par vienu gadu;

| e) | nobarojamās cūkas; |
| --- | --- |

e)

nobarojamās cūkas;

| f) | svaiga broileru gaļa; |
| --- | --- |

f)

svaiga broileru gaļa;

| g) | svaiga tītaru gaļa; |
| --- | --- |

g)

svaiga tītaru gaļa;

| h) | svaiga cūkgaļa; |
| --- | --- |

h)

svaiga cūkgaļa;

| i) | svaiga liellopu gaļa. |
| --- | --- |

i)

svaiga liellopu gaļa.

5.   Dalībvalstis atbilstoši 3. un 4. pantam uzrauga un ziņo par AMR konkrētās baktēriju/antimikrobiālo līdzekļu / produktīvo dzīvnieku populāciju un no tiem iegūtas svaigas gaļas kombinācijās.

2. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

| a) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/625 (6) noteiktās definīcijas; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/625 (6) noteiktās definīcijas;

6

| b) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 2073/2005 (7) noteiktās definīcijas; |
| --- | --- |

b)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 2073/2005 (7) noteiktās definīcijas;

7

| c) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 853/2004 (8) noteiktās definīcijas; |
| --- | --- |

c)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 853/2004 (8) noteiktās definīcijas;

8

| d) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2160/2003 (9) noteiktās definīcijas; |
| --- | --- |

d)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2160/2003 (9) noteiktās definīcijas;

9

| e) | Direktīvā 2003/99/EK noteiktās definīcijas; |
| --- | --- |

e)

Direktīvā 2003/99/EK noteiktās definīcijas;

| f) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/6 (10) noteiktās definīcijas; |
| --- | --- |

f)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/6 (10) noteiktās definīcijas;

10

| g) | “kaušanas partija” ir dzīvnieku grupa, kuru izcelsme ir vienā ganāmpulkā, kuri kopā audzēti vienādos apstākļos un uz kautuvi nosūtīti vienā un tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

g)

“kaušanas partija” ir dzīvnieku grupa, kuru izcelsme ir vienā ganāmpulkā, kuri kopā audzēti vienādos apstākļos un uz kautuvi nosūtīti vienā un tajā pašā dienā.

3. pants

Paraugu ņemšanas kārtība un analīze

1.   Dalībvalstis ņem paraugus no dažādām produktīvo dzīvnieku populācijām un no tām iegūtas svaigas gaļas, kas minētas 1. panta 4. punktā, un saskaņā ar pielikuma A daļā noteiktajām tehniskajām prasībām testē no tām iegūto baktēriju izolātu antimikrobiālo uzņēmību.

Tomēr Salmonella spp. uzraudzībai broileru, dējējvistu un gaļas tītaru populācijās dalībvalstis var izmantot baktēriju izolātus, kas jau iegūti Regulas (EK) Nr. 2160/2003 5. pantā paredzēto valsts kontroles programmu paraugu ņemšanas ietvaros.

2.   
  AMR nacionālās references laboratorijas vai citas laboratorijas, kuras kompetentā iestāde nozīmējusi saskaņā ar Regula (ES) 2017/625 37. pantu, ir atbildīgas par:

| a) | panta 1. punktā minēto baktēriju izolātu antimikrobiālās uzņēmības testēšanu saskaņā ar pielikuma A daļas 4. punktā izklāstītajām tehniskajām prasībām; |
| --- | --- |

a)

panta 1. punktā minēto baktēriju izolātu antimikrobiālās uzņēmības testēšanu saskaņā ar pielikuma A daļas 4. punktā izklāstītajām tehniskajām prasībām;

| b) | ESBL-, AmpC- vai CP- producējošas E. coli īpašo uzraudzību saskaņā ar pielikuma A daļas 5. punktā izklāstītajām tehniskajām prasībām; |
| --- | --- |

b)

ESBL-, AmpC- vai CP- producējošas E. coli īpašo uzraudzību saskaņā ar pielikuma A daļas 5. punktā izklāstītajām tehniskajām prasībām;

| c) | pielikuma A daļas 6. punktā minēto alternatīvo paņēmienu. |
| --- | --- |

c)

pielikuma A daļas 6. punktā minēto alternatīvo paņēmienu.

4. pants

Gada ziņojumi par
  AMR
  un tās novērtējums

Dalībvalstis katru gadu saskaņā ar pielikuma B daļas prasībām Komisijai ziņo par AMR uzraudzības rezultātiem.

AMR

Dalībvalstis arī novērtē ikgadējās AMR uzraudzības rezultātus un minēto novērtējumu iekļauj Direktīvas 2003/99/EK 9. panta 1. punktā paredzētajā ziņojumā par zoonožu, zoonožu ierosinātāju un rezistences pret antimikrobiālajiem līdzekļiem tendencēm un avotiem.

AMR

5. pants

Datu publicēšana

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde publicē nacionālos uz izolātu testiem balstītos kvantitatīvos datus par rezistenci pret antimikrobiālajiem līdzekļiem un saskaņā ar 4. pantu paziņotos analīžu rezultātus.

6. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Īstenošanas lēmumu 2013/652/ES.

7. pants

Piemērošana

Šo lēmumu piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

8. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2020. gada 17. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 325, 12.12.2003., 31. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas lēmums 2013/652/ES (2013. gada 12. novembris) par uzraudzību un ziņošanu attiecībā uz zoonotisko un komensālo baktēriju rezistenci pret antimikrobiālajiem līdzekļiem (OV L 303, 14.11.2013., 26. lpp.).

2

(3)  COM(2017) 339 final.

3

(4)  DG(SANTE) 2019-6789

4

(5)  
  EFSA Journal 2019; 17(6):5709.

5

EFSA Journal

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts), par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.).

6

(7)  Komisijas Regula (EK) Nr. 2073/2005 (2005. gada 15. novembris) par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem (OV L 338, 22.12.2005., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2160/2003 (2003. gada 17. novembris) par salmonellas un dažu citu pārtikā sastopamu zoonozes īpašu izraisītāju kontroli (OV L 325, 12.12.2003., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/6 (2018. gada 11. decembris) par veterinārajām zālēm un ar ko atceļ Direktīvu 2001/82/EK (OV L 4, 7.1.2019., 43. lpp.).

10

---

PIELIKUMS

A Daļa

Paraugu ņemšanas kārtība un analīze

1.   To baktēriju izolātu izcelsme, kuriem veic antimikrobiālās uzņēmības testu

AMR uzraudzībai dalībvalstis iegūst baktēriju izolātus no vismaz katras no šādām izolātu/produktīvo dzīvnieku populāciju/pārtikas kombinācijām:

| a) | Salmonella spp. izolātus, kas iegūti no:






  i) | paraugiem, kuri no katras dējējvistu, broileru un gaļas tītaru populācijas ņemti tādu valsts kontroles programmu ietvaros, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 2160/2003 5. pantā; |
| --- | --- | --- |

a)

Salmonella spp. izolātus, kas iegūti no:

i)

paraugiem, kuri no katras dējējvistu, broileru un gaļas tītaru populācijas ņemti tādu valsts kontroles programmu ietvaros, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 2160/2003 5. pantā;

| ii) | aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no nobarojamām cūkām, izņemot dalībvalstīs, kas īsteno ES līmenī apstiprinātu valsts programmu salmonellas kontrolei; |
| --- | --- |

ii)

aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no nobarojamām cūkām, izņemot dalībvalstīs, kas īsteno ES līmenī apstiprinātu valsts programmu salmonellas kontrolei;

| iii) | aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no liellopiem, kuri ir jaunāki par vienu gadu, – ja valstī saražotās šādu liellopu gaļas apjoms pārsniedz 10 000 tonnu gadā; |
| --- | --- |

iii)

aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no liellopiem, kuri ir jaunāki par vienu gadu, – ja valstī saražotās šādu liellopu gaļas apjoms pārsniedz 10 000 tonnu gadā;

| iv) | svaigas broileru un tītaru gaļas paraugi, kas ņemti robežkontroles punktos; |
| --- | --- |

iv)

svaigas broileru un tītaru gaļas paraugi, kas ņemti robežkontroles punktos;

| b) | C. coli un C. jejuni izolāti, kas iegūti no:






  i) | aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no broileriem; |
| --- | --- | --- |

b)

C. coli un C. jejuni izolāti, kas iegūti no:

i)

aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no broileriem;

| ii) | aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no tītariem, – ja valstī saražotās tītaru gaļas apjoms pārsniedz 10 000 tonnu gadā; |
| --- | --- |

ii)

aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no tītariem, – ja valstī saražotās tītaru gaļas apjoms pārsniedz 10 000 tonnu gadā;

| iii) | aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no liellopiem, kuri ir jaunāki par vienu gadu, – ja valstī saražotās šādu liellopu gaļas apjoms pārsniedz 10 000 tonnu gadā; |
| --- | --- |

iii)

aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no liellopiem, kuri ir jaunāki par vienu gadu, – ja valstī saražotās šādu liellopu gaļas apjoms pārsniedz 10 000 tonnu gadā;

| iv) | aklās zarnas paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no nobarojamām cūkām; |
| --- | --- |

iv)

aklās zarnas paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no nobarojamām cūkām;

| c) | komensālo indikatorbaktēriju E. coli izolātus, kas iegūti no:






  i) | aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no broileriem; |
| --- | --- | --- |

c)

komensālo indikatorbaktēriju E. coli izolātus, kas iegūti no:

i)

aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no broileriem;

| ii) | aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no tītariem, – ja valstī saražotās tītaru gaļas apjoms pārsniedz 10 000 tonnu gadā; |
| --- | --- |

ii)

aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no tītariem, – ja valstī saražotās tītaru gaļas apjoms pārsniedz 10 000 tonnu gadā;

| iii) | aklās zarnas paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no nobarojamām cūkām; |
| --- | --- |

iii)

aklās zarnas paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no nobarojamām cūkām;

| iv) | aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no liellopiem, kuri ir jaunāki par vienu gadu, – ja valstī saražotās šādu liellopu gaļas apjoms pārsniedz 10 000 tonnu gadā; |
| --- | --- |

iv)

aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no liellopiem, kuri ir jaunāki par vienu gadu, – ja valstī saražotās šādu liellopu gaļas apjoms pārsniedz 10 000 tonnu gadā;

| v) | svaigas broileru, tītaru, cūkgaļas un liellopu gaļas paraugiem, kas ņemti robežkontroles punktos; |
| --- | --- |

v)

svaigas broileru, tītaru, cūkgaļas un liellopu gaļas paraugiem, kas ņemti robežkontroles punktos;

| d) | ESBL, AmpC vai CP producējošu E. coli izolātus no:






  i) | aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no broileriem; |
| --- | --- | --- |

d)

ESBL, AmpC vai CP producējošu E. coli izolātus no:

i)

aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no broileriem;

| ii) | aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no tītariem, – ja valstī saražotās tītaru gaļas apjoms pārsniedz 10 000 tonnu gadā; |
| --- | --- |

ii)

aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no tītariem, – ja valstī saražotās tītaru gaļas apjoms pārsniedz 10 000 tonnu gadā;

| iii) | aklās zarnas paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no nobarojamām cūkām; |
| --- | --- |

iii)

aklās zarnas paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no nobarojamām cūkām;

| iv) | aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no liellopiem, kuri ir jaunāki par vienu gadu, – ja valstī saražotās šādu liellopu gaļas apjoms pārsniedz 10 000 tonnu gadā; |
| --- | --- |

iv)

aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no liellopiem, kuri ir jaunāki par vienu gadu, – ja valstī saražotās šādu liellopu gaļas apjoms pārsniedz 10 000 tonnu gadā;

| v) | svaigas broileru, tītaru, cūkgaļas un liellopu gaļas paraugiem, kas ņemti mazumtirdzniecības vietās; |
| --- | --- |

v)

svaigas broileru, tītaru, cūkgaļas un liellopu gaļas paraugiem, kas ņemti mazumtirdzniecības vietās;

| vi) | svaigas broileru, tītaru, cūkgaļas un liellopu gaļas paraugiem, kas ņemti robežkontroles punktos. |
| --- | --- |

vi)

svaigas broileru, tītaru, cūkgaļas un liellopu gaļas paraugiem, kas ņemti robežkontroles punktos.

| e) | Ja dalībvalsts nolemj veikt komensālo indikatorbaktēriju E. faecalis un E. faecium uzraudzību saskaņā ar 1. panta 3. punktu, šo baktēriju izolātus iegūst no:






  i) | aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no broileriem; |
| --- | --- | --- |

e)

Ja dalībvalsts nolemj veikt komensālo indikatorbaktēriju E. faecalis un E. faecium uzraudzību saskaņā ar 1. panta 3. punktu, šo baktēriju izolātus iegūst no:

i)

aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no broileriem;

| ii) | aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no tītariem, – ja valstī saražotās tītaru gaļas apjoms pārsniedz 10 000 tonnu gadā; |
| --- | --- |

ii)

aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no tītariem, – ja valstī saražotās tītaru gaļas apjoms pārsniedz 10 000 tonnu gadā;

| iii) | aklās zarnas paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no nobarojamām cūkām; |
| --- | --- |

iii)

aklās zarnas paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no nobarojamām cūkām;

| iv) | aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no liellopiem, kuri ir jaunāki par vienu gadu, – ja valstī saražotās šādu liellopu gaļas apjoms pārsniedz 10 000 tonnu gadā. |
| --- | --- |

iv)

aklās zarnas satura paraugiem, kas kaušanas laikā ņemti no liellopiem, kuri ir jaunāki par vienu gadu, – ja valstī saražotās šādu liellopu gaļas apjoms pārsniedz 10 000 tonnu gadā.

2.   Paraugu ņemšanas biežums

Dalībvalstis veic katras 1. punktā uzskaitītās baktēriju izolātu/produktīvo dzīvnieku populāciju/pārtikas kombinācijas AMR uzraudzību saskaņā ar šādu rotācijas sistēmu:

| a) | 2021., 2023. 2025. un 2027. gadā – AMR uzraudzību veic attiecībā uz nobarojamām cūkām, liellopiem, kas ir jaunāki par vienu gadu, cūkgaļu un liellopu gaļu; |
| --- | --- |

a)

2021., 2023. 2025. un 2027. gadā – AMR uzraudzību veic attiecībā uz nobarojamām cūkām, liellopiem, kas ir jaunāki par vienu gadu, cūkgaļu un liellopu gaļu;

| b) | 2022., 2024. un 2026. gadā – AMR uzraudzību veic attiecībā uz dējējvistām, broileriem, gaļas tītariem un svaigu gaļu, kas iegūta no broileriem un tītariem. |
| --- | --- |

b)

2022., 2024. un 2026. gadā – AMR uzraudzību veic attiecībā uz dējējvistām, broileriem, gaļas tītariem un svaigu gaļu, kas iegūta no broileriem un tītariem.

3.   Paraugu ņemšanas modelis un paraugu skaits

3.1.   Kautuves

a)   Paraugu ņemšanas modelis

Izstrādājot uz kautuvēm attiecināmu paraugu ņemšanas plānu, dalībvalstis ņem vērā EFSA tehniskās specifikācijas par nejaušinātu paraugu ņemšanu, kas tiek veikta tādas saskaņotas uzraudzības vajadzībām, kurā uzrauga zoonotisko un komensālo baktēriju rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem (1).

Dalībvalstis nodrošina, ka kautuvēs, kurās tiek pārstrādāti vismaz 60 % no dalībvalsts konkrētās mājdzīvnieku populācijas, aklās zarnas satura paraugi tiek paraugoti proporcionāli stratificēti, ka ņemto paraugu skaits ir sadalīts vienmērīgi pa visu uzraudzības periodu un ka paraugi tiek ņemti, ciktāl iespējams, nejauši izraudzītās mēneša dienās. Paraugus ņem no veseliem dzīvniekiem, kas atlasīti no nejauši izraudzītām epidemioloģiskajām vienībām. Dējējvistu, broileru un gaļas tītaru epidemioloģiskā vienība ir mājputnu saime. Nobarojamo cūku un liellopu, kas jaunāki par vienu gadu, epidemioloģiskā vienība ir kaušanas partija. Gadā no vienas epidemioloģiskās vienības ņem tikai vienu paraugu. Katru paraugu ņem no liemeņa, kas nejauši izraudzīts no epidemioloģiskās vienības. Savukārt no broileriem katru paraugu ņem no desmit liemeņiem, kas nejauši izraudzīti no epidemioloģiskās vienības.

Vienā kautuvē paņemto paraugu skaits ir proporcionāls katras paraugu ņemšanas plānā iekļautās kautuves gada jaudai.

b)   Paraugu skaits

Lai 4.1. punktā minētajam minimālajam baktēriju izolātu skaitam veiktu antimikrobiālās uzņēmības testu, dalībvalstis katru gadu ņem pietiekamu skaitu 1. punkta a) apakšpunkta ii) un iii) punktā, 1. punkta b) apakšpunktā un 1. punkta c) apakšpunkta i) līdz iv) punktā minēto paraugu un to dara, ņemot vērā to baktēriju sugu aplēsto izplatību, attiecībā uz kurām notiek attiecīgās dzīvnieku populācijas uzraudzība.

Atkāpjoties no minētā, ja ir zināms, ka uzraudzīto baktēriju sugu izplatība attiecīgajā dzīvnieku populācijā ir zemāka vai vienāda ar 30 %, vai ja pirmajā uzraudzības gadā nav zināms, cik liela ir izplatība, vai ja paraugošanai pieejamo epidemioloģisko vienību skaits nav pietiekams, lai nepieļautu, ka vienas un tā pašas vienības tiktu paraugotas atkārtoti, dalībvalstis var nolemt ierobežot gadā ņemamo paraugu skaitu, nosakot, ka to maksimālais skaits ir 300. Ja dalībvalstu gada nacionālā produkcija ir mazāka par 100 000 tonnām broileru gaļas, mazāka par 100 000 tonnām tītara gaļas, mazāka par 100 000 tonnām cūkgaļas vai mazāka par 50 000 tonnām liellopu gaļas, minēto gadam noteikto skaitu katrai konkrētajai baktēriju izolātu/dzīvnieku populāciju kombinācijai var samazināt līdz 150. Dalībvalstis, kas izmanto iespēju samazināt gada paraugu skaitu, savu lēmumu balsta uz dokumentētiem pierādījumiem, piemēram, apsekojumu rezultātiem, un šos pierādījumus Komisijai iesniedz, iekams tās pirmo reizi ievieš paraugu skaita samazinājumu.

Dalībvalstis katru gadu ņem vismaz 300 paraugus no katras dzīvnieku 1. punkta d) apakšpunkta i) līdz iv) punktā minētās populācijas. Atkāpjoties no minētā, ja dalībvalstu gada produkcija ir mazāka par 100 000 tonnām broileru gaļas, mazāka par 100 000 tonnām tītaru gaļas, mazāka par 100 000 tonnām cūkgaļas vai mazāka par 50 000 tonnām liellopu gaļas, tās var nolemt 300 paraugu vietā ņemt vismaz 150 paraugus no katras konkrētās izmeklējamās dzīvnieku populācijas.

3.2.   Mazumtirdzniecība

a)   Paraugu ņemšanas modelis

Izstrādājot uz mazumtirdzniecību attiecināmu paraugu ņemšanas plānu, dalībvalstis ņem vērā EFSA tehniskās specifikācijas par nejaušinātu paraugu ņemšanu, kas tiek veikta tādas saskaņotas uzraudzības vajadzībām, kurā uzrauga zoonotisko un komensālo baktēriju rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem (2).

Dalībvalstis nodrošina, ka svaigas gaļas paraugi, tos iepriekš neatlasot pēc pārtikas izcelsmes vietas, mazumtirdzniecībā tiek proporcionāli stratificēti paraugoti, paraugu skaitu proporcionāli sadalot uz ģeogrāfiskā reģiona populāciju. Tās arī nodrošina, ka svaigas gaļas paraugi ir sadalīti vienmērīgi pa visu uzraudzības gadu un ka paraugi tiek ņemti, ciktāl iespējams, nejauši izraudzītās mēneša dienās. Partijas, no kurām paraugus ņem attiecīgajā dienā, izraugās pēc nejaušības principa.

b)   Paraugu skaits

Dalībvalstis ņem vismaz 300 paraugus no katras 1. punkta d) apakšpunkta v) punktā minētās svaigas gaļas kategorijas. Atkāpjoties no minētā, ja dalībvalstu gada produkcija ir mazāka par 100 000 tonnām broileru gaļas, mazāka par 100 000 tonnām tītaru gaļas, mazāka par 100 000 tonnām cūkgaļas vai mazāka par 50 000 tonnām liellopu gaļas, tās var nolemt 300 paraugu vietā ņemt 150 paraugus no katras konkrētās izmeklējamās svaigas gaļas kategorijas.

3.3.   Robežkontroles punkts

a)   Paraugu ņemšanas modelis

Izstrādājot uz robežkontroles punktiem attiecināmu paraugu ņemšanas plānu, dalībvalstis ņem vērā EFSA tehniskās specifikācijas par nejaušinātu paraugu ņemšanu, kas tiek veikta tādas saskaņotas uzraudzības vajadzībām, kurā uzrauga zoonotisko un komensālo baktēriju rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem (3).

Dalībvalstis nodrošina, ka sūtījumu un gaļas paraugi tiek paraugoti proporcionāli stratificēti par katru robežkontroles punktu un par katru izcelsmes valsti un ka importētas svaigas gaļas sūtījumi, no kuriem paraugi tiek ņemti robežkontroles punktā, ir sadalīti vienmērīgi pa visu uzraudzības gadu. Paraugu ņemšanas plānā iekļauj visus svaigai gaļai nozīmētos robežkontroles punktus. Sūtījumus, no kuriem paraugus ņem attiecīgajā dienā, izraugās pēc nejaušības principa. Ja sūtījums sastāv no dažādām partijām, paraugus ņem no dažādajām partijām. Paraugus nedrīkst apvienot.

b)   Paraugu skaits

Dalībvalstis nosaka atbilstošo paraugu skaitu, ko tās ik gadu ņem katrā svaigas gaļas kategorijā, kas minēta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā, 1. punkta c) apakšpunkta v) punktā un 1. punkta d) apakšpunkta vi) punktā, pamatojoties uz 1. tabulā norādītā orientējošā paraugu ņemšanas biežuma.

1. tabula

Svaiga gaļa, kam importēšanas laikā veic AMR testēšanu: orientējošais paraugu ņemšanas biežums

| Svaigas gaļas veids | Ieteicamais ikgadējais paraugu ņemšanas biežums no sūtījumiem, kas saņemti robežkontroles punktos |
| --- | --- |
| Broileru gaļa | 3 % |
| Tītaru gaļa | 15 % |
| Cūkgaļa | 10 % |
| Liellopu gaļa | 2 % |

Svaigas gaļas veids

Ieteicamais ikgadējais paraugu ņemšanas biežums no sūtījumiem, kas saņemti robežkontroles punktos

Broileru gaļa

3 %

Tītaru gaļa

15 %

Cūkgaļa

10 %

Liellopu gaļa

2 %

4.   Antimikrobiālās uzņēmības testēšana

4.1.   Testējamo izolātu skaits

Dalībvalstis antimikrobiālās uzņēmības testu veic turpmāk norādītajam skaitam izolātu gadā un nodrošina, lai no vienas un tās pašas epidemioloģiskās vienības tiktu testēts ne vairāk kā viens katras baktēriju sugas/Salmonella serotipa izolāts.

Salmonella spp:

| — | līdz 170 izolātiem, kas iegūti no 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētajiem paraugiem. Ja dalībvalstu gada nacionālā produkcija ir mazāka par 100 000 tonnām broileru gaļas, tās var nolemt maksimālo skaitu 170 izolātu vietā samazināt līdz 85 izolātiem. Izolātus iegūst no veseliem dzīvniekiem. Ja dalībvalstī gadā pieejamais izolātu skaits no attiecīgās dzīvnieku populācijas pārsniedz maksimālo skaitu, tad šos izolātus pēc nejaušības principa atlasa tā, lai nodrošinātu ģeogrāfisko reprezentativitāti un, ja iespējams, gada laikā ņemto paraugu skaita vienmērīgu sadalījumu pa datumiem. Ja gadā pieejamo izolātu skaits ir mazāks par maksimālo skaitu, testē visus, |
| --- | --- |

—

līdz 170 izolātiem, kas iegūti no 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētajiem paraugiem. Ja dalībvalstu gada nacionālā produkcija ir mazāka par 100 000 tonnām broileru gaļas, tās var nolemt maksimālo skaitu 170 izolātu vietā samazināt līdz 85 izolātiem. Izolātus iegūst no veseliem dzīvniekiem. Ja dalībvalstī gadā pieejamais izolātu skaits no attiecīgās dzīvnieku populācijas pārsniedz maksimālo skaitu, tad šos izolātus pēc nejaušības principa atlasa tā, lai nodrošinātu ģeogrāfisko reprezentativitāti un, ja iespējams, gada laikā ņemto paraugu skaita vienmērīgu sadalījumu pa datumiem. Ja gadā pieejamo izolātu skaits ir mazāks par maksimālo skaitu, testē visus,

| — | vismaz 170 izolāti, kas iegūti no 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētajiem paraugiem, vai attiecībā uz dalībvalstīm, kuras izmanto 3. punkta 1. apakšpunkta b) punkta otrajā daļā minēto atkāpi, – visi no šiem paraugiem iegūtie izolāti. Atkāpjoties no minētā, ja dalībvalstu gada nacionālā produkcija ir mazāka par 100 000 tonnām cūkgaļas, tās var nolemt 170 izolātu vietā testēt vismaz 85 izolātus, |
| --- | --- |

—

vismaz 170 izolāti, kas iegūti no 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētajiem paraugiem, vai attiecībā uz dalībvalstīm, kuras izmanto 3. punkta 1. apakšpunkta b) punkta otrajā daļā minēto atkāpi, – visi no šiem paraugiem iegūtie izolāti. Atkāpjoties no minētā, ja dalībvalstu gada nacionālā produkcija ir mazāka par 100 000 tonnām cūkgaļas, tās var nolemt 170 izolātu vietā testēt vismaz 85 izolātus,

| — | vismaz 170 izolāti, kas iegūti no 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā minētajiem paraugiem, vai attiecībā uz dalībvalstīm, kuras izmanto 3. punkta 1. apakšpunkta b) punkta otrajā daļā minēto atkāpi, – visi no šiem paraugiem iegūtie izolāti. |
| --- | --- |

—

vismaz 170 izolāti, kas iegūti no 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā minētajiem paraugiem, vai attiecībā uz dalībvalstīm, kuras izmanto 3. punkta 1. apakšpunkta b) punkta otrajā daļā minēto atkāpi, – visi no šiem paraugiem iegūtie izolāti.

| — | visi izolāti, kas iegūti no 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā minētajiem paraugiem. |
| --- | --- |

—

visi izolāti, kas iegūti no 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā minētajiem paraugiem.

C. coli un C. jejuni
  :

| — | vismaz 170 valstī (C.
  coli un C.
  jejuni vidū) visvairāk izplatīto Campylobacter sugu izolāti, kas iegūti no 1. punkta b) apakšpunkta i)–iii) punktā minētajiem paraugiem, vai attiecībā uz dalībvalstīm, kuras izmanto 3. punkta 1. apakšpunkta b) punkta otrajā daļā minēto atkāpi, – visi no šiem paraugiem iegūtie izolāti. Atkāpjoties no minētā, ja dalībvalstu gada nacionālā produkcija ir mazāka par 100 000 tonnām broileru gaļas, tās var nolemt 170 izolātu vietā testēt vismaz 85 izolātus, |
| --- | --- |

—

vismaz 170 valstī (C.
  coli un C.
  jejuni vidū) visvairāk izplatīto Campylobacter sugu izolāti, kas iegūti no 1. punkta b) apakšpunkta i)–iii) punktā minētajiem paraugiem, vai attiecībā uz dalībvalstīm, kuras izmanto 3. punkta 1. apakšpunkta b) punkta otrajā daļā minēto atkāpi, – visi no šiem paraugiem iegūtie izolāti. Atkāpjoties no minētā, ja dalībvalstu gada nacionālā produkcija ir mazāka par 100 000 tonnām broileru gaļas, tās var nolemt 170 izolātu vietā testēt vismaz 85 izolātus,

| — | līdz 170 valstī (C. coli un C. jejuni vidū) vismazāk izplatīto Campylobacter sugu izolāti, kas konstatēti, kad no 1. punkta b) apakšpunkta i)–iii) punktā minētajiem paraugiem tika iegūti visvairāk izplatīto Campylobacter sugu izolāti, |
| --- | --- |

—

līdz 170 valstī (C. coli un C. jejuni vidū) vismazāk izplatīto Campylobacter sugu izolāti, kas konstatēti, kad no 1. punkta b) apakšpunkta i)–iii) punktā minētajiem paraugiem tika iegūti visvairāk izplatīto Campylobacter sugu izolāti,

| — | vismaz 170 C. coli izolāti, kas iegūti no 1. punkta b) apakšpunkta iv) punktā minētajiem paraugiem, vai attiecībā uz dalībvalstīm, kuras izmanto 3. punkta 1. apakšpunkta b) punkta otrajā daļā minēto atkāpi, – visi no šiem paraugiem iegūtie izolāti. Atkāpjoties no minētā, ja dalībvalstu gada nacionālā produkcija ir mazāka par 100 000 tonnām cūkgaļas, tās var nolemt 170 izolātu vietā testēt vismaz 85 izolātus. |
| --- | --- |

—

vismaz 170 C. coli izolāti, kas iegūti no 1. punkta b) apakšpunkta iv) punktā minētajiem paraugiem, vai attiecībā uz dalībvalstīm, kuras izmanto 3. punkta 1. apakšpunkta b) punkta otrajā daļā minēto atkāpi, – visi no šiem paraugiem iegūtie izolāti. Atkāpjoties no minētā, ja dalībvalstu gada nacionālā produkcija ir mazāka par 100 000 tonnām cūkgaļas, tās var nolemt 170 izolātu vietā testēt vismaz 85 izolātus.

Komensālās indikatorbaktērijas E. coli
  :

| — | vismaz 170 izolāti, kas iegūti no 1. punkta c) apakšpunkta i)–iv) punktā minētajiem paraugiem. Atkāpjoties no minētā, ja dalībvalstu gada produkcija ir mazāka par 100 000 tonnām broileru gaļas, mazāka par 100 000 tonnām tītaru gaļas vai mazāka par 100 000 tonnām cūkgaļas, tās var nolemt 170 izolātu vietā testēt vismaz 85 izolātus no katras konkrētās izmeklējamās dzīvnieku populācijas, |
| --- | --- |

—

vismaz 170 izolāti, kas iegūti no 1. punkta c) apakšpunkta i)–iv) punktā minētajiem paraugiem. Atkāpjoties no minētā, ja dalībvalstu gada produkcija ir mazāka par 100 000 tonnām broileru gaļas, mazāka par 100 000 tonnām tītaru gaļas vai mazāka par 100 000 tonnām cūkgaļas, tās var nolemt 170 izolātu vietā testēt vismaz 85 izolātus no katras konkrētās izmeklējamās dzīvnieku populācijas,

| — | visi izolāti, kas iegūti no 1. punkta c) apakšpunkta v) punktā minētajiem paraugiem. |
| --- | --- |

—

visi izolāti, kas iegūti no 1. punkta c) apakšpunkta v) punktā minētajiem paraugiem.

ESBL, AmpC un CP producējošās E. coli baktērijas:

| — | visi izolāti, kas iegūti no 1. punkta d) apakšpunktā minētajiem paraugiem. |
| --- | --- |

—

visi izolāti, kas iegūti no 1. punkta d) apakšpunktā minētajiem paraugiem.

4.2.   Analītiskās metodes, ko izmanto noteikšanai un antimikrobiālās uzņēmības testēšanai

Lai noteiktu Salmonella spp., C. coli, C. jejuni, komensālo indikatorbaktēriju E. coli, E. faecalis un E. faecium antimikrobiālo uzņēmību, dalībvalstis izmanto tālāk 2., 3. un 4. tabulā norādītās epidemioloģiskās robežvērtības un koncentrāciju diapazonus.

Visus E. coli un Salmonellas izolātus, kas, testēti atbilstīgi 2. tabulai, uzrāda rezistenci pret cefotaksīmu, ceftazidīmu vai meropenēmu, testē ar otrajā sarakstā iekļautajiem antimikrobiālajiem līdzekļiem atbilstīgi 5. tabulai.

ESBL, AmpC un/vai CP producējošo E. coli baktēriju īpašās uzraudzības vajadzībām dalībvalstis izmanto 5. punktā minētās metodes.

Antimikrobiālās uzņēmības testēšanu veic 3. panta 2. punktā minētās laboratorijas. Testēšanai izmanto mikroatšķaidīšanu buljonā atbilstīgi standartmetodei ISO 20776-1:2019.

2. tabula

To antimikrobiālo līdzekļu saraksts, kuri jāiekļauj AMR uzraudzībā, EUCAST rezistences robežvērtības un koncentrāciju diapazoni, ko testē attiecībā uz Salmonella spp. un komensālajām indikatorbaktērijām E. coli (pirmais saraksts)

| Antimikrobiālais līdzeklis | Antimikrobiālo līdzekļu klase | Suga | AMR interpretēšanas robežvērtības (mg/L) | Koncentrāciju diapazoni (mg/L)
  (Iekavās avotu skaits) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ECOFF | Klīniskā robežvērtība |
| Amikacīns | Aminoglikozīds | Salmonella | > 4 (*) | > 16 | 4–128 (6) |
| E. coli | > 8 | > 16 |
| Ampicilīns | Penicilīns | Salmonella | > 8 | > 8 | 1–32 (6) |
| E. coli | > 8 | > 8 |
| Azitromicīns | Makrolīds | Salmonella | NA | NA | 2–64 (6) |
| E. coli | NA | NA |
| Cefotaksīms | Cefalosporīns | Salmonella | > 0,5 | > 2 | 0,25–4 (5) |
| E. coli | > 0,25 | > 2 |
| Ceftazidīms | Cefalosporīns | Salmonella | > 2 | > 4 | 0,25–8 (6) |
| E. coli | > 0,5 | > 4 |
| Hloramfenikols | Fenikols | Salmonella | > 16 | > 8 | 8–64 (4) |
| E. coli | > 16 | > 8 |
| Ciprofloksacīns | Fluorhinolons | Salmonella | > 0,06 | > 0,06 | 0,015–8 (10) |
| E. coli | > 0,06 | > 0,5 |
| Kolistīns | Polimiksīns | Salmonella | NA | > 2 | 1–16 (5) |
| E. coli | > 2 | > 2 |
| Gentamicīns | Aminoglikozīds | Salmonella | > 2 | > 4 | 0,5–16 (6) |
| E. coli | > 2 | > 4 |
| Meropenēms | Karbapenēms | Salmonella | > 0,125 | > 8 | 0,03–16 (10) |
| E. coli | > 0,125 | > 8 |
| Nalidiksskābe | Hinolons | Salmonella | > 8 | NA | 4–64 (5) |
| E. coli | > 8 | NA |
| Sulfametoksazols | Folātu vielmaiņas ceļa antagonists | Salmonella | NA | NA | 8–512 (7) |
| E. coli | > 64 | NA |
| Tetraciklīns | Tetraciklīns | Salmonella | > 8 | NA | 2–32 (5) |
| E. coli | > 8 | NA |
| Tigeciklīns | Glicilciklīns | Salmonella | NA | NA | 0,25–8 (6) |
| E. coli | > 0,5 | > 0,5 |
| Trimetoprims | Folātu vielmaiņas ceļa antagonists | Salmonella | > 2 | > 4 | 0,25–16 (7) |
| E. coli | > 2 | > 4 |
| NA: dati nav pieejami. |

Antimikrobiālais līdzeklis

Antimikrobiālo līdzekļu klase

Suga

AMR interpretēšanas robežvērtības (mg/L)

Koncentrāciju diapazoni (mg/L)

(Iekavās avotu skaits)

ECOFF

Klīniskā robežvērtība

Amikacīns

Aminoglikozīds

Salmonella

> 4 (*)

> 16

4–128 (6)

E. coli

> 8

> 16

Ampicilīns

Penicilīns

Salmonella

> 8

> 8

1–32 (6)

E. coli

> 8

> 8

Azitromicīns

Makrolīds

Salmonella

NA

NA

2–64 (6)

E. coli

NA

NA

Cefotaksīms

Cefalosporīns

Salmonella

> 0,5

> 2

0,25–4 (5)

E. coli

> 0,25

> 2

Ceftazidīms

Cefalosporīns

Salmonella

> 2

> 4

0,25–8 (6)

E. coli

> 0,5

> 4

Hloramfenikols

Fenikols

Salmonella

> 16

> 8

8–64 (4)

E. coli

> 16

> 8

Ciprofloksacīns

Fluorhinolons

Salmonella

> 0,06

> 0,06

0,015–8 (10)

E. coli

> 0,06

> 0,5

Kolistīns

Polimiksīns

Salmonella

NA

> 2

1–16 (5)

E. coli

> 2

> 2

Gentamicīns

Aminoglikozīds

Salmonella

> 2

> 4

0,5–16 (6)

E. coli

> 2

> 4

Meropenēms

Karbapenēms

Salmonella

> 0,125

> 8

0,03–16 (10)

E. coli

> 0,125

> 8

Nalidiksskābe

Hinolons

Salmonella

> 8

NA

4–64 (5)

E. coli

> 8

NA

Sulfametoksazols

Folātu vielmaiņas ceļa antagonists

Salmonella

NA

NA

8–512 (7)

E. coli

> 64

NA

Tetraciklīns

Tetraciklīns

Salmonella

> 8

NA

2–32 (5)

E. coli

> 8

NA

Tigeciklīns

Glicilciklīns

Salmonella

NA

NA

0,25–8 (6)

E. coli

> 0,5

> 0,5

Trimetoprims

Folātu vielmaiņas ceļa antagonists

Salmonella

> 2

> 4

0,25–16 (7)

E. coli

> 2

> 4

NA: dati nav pieejami.

3. tabula

To antimikrobiālo līdzekļu saraksts, kuri jāiekļauj AMR uzraudzībā, EUCAST rezistences interpretēšanas robežvērtības un koncentrāciju diapazoni, ko testē attiecībā uz C. jejuni un C. coli

| Antimikrobiālais līdzeklis | Antimikrobiālo līdzekļu klase | Suga | AMR interpretēšanas robežvērtības (mg/L) | Koncentrāciju diapazoni (mg/L)
  (Iekavās avotu skaits) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ECOFF | Klīniskā robežvērtība |
| Hloramfenikols | Fenikols | C. jejuni | > 16 | NA | 2–64 (6) |
| C. coli | > 16 | NA |
| Ciprofloksacīns | Fluorhinolons | C. jejuni | > 0,5 | > 0,5 | 0,12–32 (9) |
| C. coli | > 0,5 | > 0,5 |
| Ertapenēms | Karbapenēms | C. jejuni | NA | NA | 0,125–4 (6) |
| C. coli | NA | NA |
| Eritromicīns | Makrolīds | C. jejuni | > 4 | > 4 | 1–512 (10) |
| C. coli | > 8 | > 8 |
| Gentamicīns | Aminoglikozīds | C. jejuni | > 2 | NA | 0,25–16 (7) |
| C. coli | > 2 | NA |
| Tetraciklīns | Tetraciklīns | C. jejuni | > 1 | > 2 | 0,5–64 (8) |
| C. coli | > 2 | > 2 |
| NA: dati nav pieejami. |

Antimikrobiālais līdzeklis

Antimikrobiālo līdzekļu klase

Suga

AMR interpretēšanas robežvērtības (mg/L)

Koncentrāciju diapazoni (mg/L)

(Iekavās avotu skaits)

ECOFF

Klīniskā robežvērtība

Hloramfenikols

Fenikols

C. jejuni

> 16

NA

2–64 (6)

C. coli

> 16

NA

Ciprofloksacīns

Fluorhinolons

C. jejuni

> 0,5

> 0,5

0,12–32 (9)

C. coli

> 0,5

> 0,5

Ertapenēms

Karbapenēms

C. jejuni

NA

NA

0,125–4 (6)

C. coli

NA

NA

Eritromicīns

Makrolīds

C. jejuni

> 4

> 4

1–512 (10)

C. coli

> 8

> 8

Gentamicīns

Aminoglikozīds

C. jejuni

> 2

NA

0,25–16 (7)

C. coli

> 2

NA

Tetraciklīns

Tetraciklīns

C. jejuni

> 1

> 2

0,5–64 (8)

C. coli

> 2

> 2

NA: dati nav pieejami.

4. tabula

To antimikrobiālo līdzekļu saraksts, kuri jāiekļauj AMR uzraudzībā, EUCAST rezistences interpretēšanas robežvērtības un koncentrāciju diapazoni, ko testē attiecībā uz E. faecalis un E. Faecium

| Antimikrobiālais līdzeklis | Antimikrobiālo līdzekļu klase | Suga | AMR interpretēšanas robežvērtības (mg/L) | Koncentrāciju diapazoni (mg/L)
  (Iekavās avotu skaits) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ECOFF | Klīniskā robežvērtība |
| Ampicilīns | Penicilīns | E. faecalis | > 4 | > 8 | 0,5–64 (8) |
| E. faecium | > 4 | > 8 |
| Hloramfenikols | Fenikols | E. faecalis | > 32 | NA | 4–128 (6) |
| E. faecium | > 32 | NA |
| Ciprofloksacīns | Fluorhinolons | E. faecalis | > 4 | > 4 | 0,12–16 (8) |
| E. faecium | > 4 | > 4 |
| Daptomicīns | Lipopeptīds | E. faecalis | > 4 | NA | 0,25–32 (8) |
| E. faecium | > 8 | NA |
| Eritromicīns | Makrolīds | E. faecalis | > 4 | NA | 1–128 (8) |
| E. faecium | > 4 | NA |
| Gentamicīns | Aminoglikozīds | E. faecalis | > 64 | NA | 8–1 024 (8) |
| E. faecium | > 32 | NA |
| Linezolīds | Oksazolidinons | E. faecalis | > 4 | > 4 | 0,5–64 (8) |
| E. faecium | > 4 | > 4 |
| Hinupristīns/dalfopristīns | Streptogramīns | E. faecalis | NA | NA | 0,5–64 (8) |
| E. faecium | NA | > 4 |
| Teikoplanīns | Glikopeptīds | E. faecalis | > 2 | > 2 | 0,5–64 (8) |
| E. faecium | > 2 | > 2 |
| Tetraciklīns | Tetraciklīns | E. faecalis | > 4 | NA | 1–128 (8) |
| E. faecium | > 4 | NA |
| Tigeciklīns | Glicilciklīns | E. faecalis | > 0,25 | > 0,25 | 0,03–4 (8) |
| E. faecium | > 0,25 | > 0,25 |
| Vankomicīns | Glikopeptīds | E. faecalis | > 4 | > 4 | 1–128 (8) |
| E. faecium | > 4 | > 4 |
| NA: dati nav pieejami. |

Antimikrobiālais līdzeklis

Antimikrobiālo līdzekļu klase

Suga

AMR interpretēšanas robežvērtības (mg/L)

Koncentrāciju diapazoni (mg/L)

(Iekavās avotu skaits)

ECOFF

Klīniskā robežvērtība

Ampicilīns

Penicilīns

E. faecalis

> 4

> 8

0,5–64 (8)

E. faecium

> 4

> 8

Hloramfenikols

Fenikols

E. faecalis

> 32

NA

4–128 (6)

E. faecium

> 32

NA

Ciprofloksacīns

Fluorhinolons

E. faecalis

> 4

> 4

0,12–16 (8)

E. faecium

> 4

> 4

Daptomicīns

Lipopeptīds

E. faecalis

> 4

NA

0,25–32 (8)

E. faecium

> 8

NA

Eritromicīns

Makrolīds

E. faecalis

> 4

NA

1–128 (8)

E. faecium

> 4

NA

Gentamicīns

Aminoglikozīds

E. faecalis

> 64

NA

8–1 024 (8)

E. faecium

> 32

NA

Linezolīds

Oksazolidinons

E. faecalis

> 4

> 4

0,5–64 (8)

E. faecium

> 4

> 4

Hinupristīns/dalfopristīns

Streptogramīns

E. faecalis

NA

NA

0,5–64 (8)

E. faecium

NA

> 4

Teikoplanīns

Glikopeptīds

E. faecalis

> 2

> 2

0,5–64 (8)

E. faecium

> 2

> 2

Tetraciklīns

Tetraciklīns

E. faecalis

> 4

NA

1–128 (8)

E. faecium

> 4

NA

Tigeciklīns

Glicilciklīns

E. faecalis

> 0,25

> 0,25

0,03–4 (8)

E. faecium

> 0,25

> 0,25

Vankomicīns

Glikopeptīds

E. faecalis

> 4

> 4

1–128 (8)

E. faecium

> 4

> 4

NA: dati nav pieejami.

5.   
  ESBL, AmpC vai CP producējošo E. coli baktēriju īpašā uzraudzība

5.1.   ESBL, AmpC vai CP producējošo varbūtējo E. coli baktēriju noteikšanas metodes

Lai aplēstu, cik liela daļa no aklās zarnas un svaigas gaļas paraugiem, kas ievākti saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu, satur ESBL, AmpC vai CP producējošās varbūtējās E. coli baktērijas, 3. panta 2. punktā minētās laboratorijas izmanto noteikšanas metodes, kas sīki aprakstītas ES references laboratorijas protokolos attiecībā uz AMR
   (4).

Visus ESBL, AmpC vai CP producējošo varbūtējo E. coli baktēriju izolātus, kas konstatēti ar iepriekš minētajām metodēm, testē ar pirmajā sarakstā un otrajā sarakstā iekļautajiem antimikrobiālajiem līdzekļiem atbilstīgi attiecīgi 2. tabulai un 5. tabulai.

5. tabula

Antimikrobiālo līdzekļu saraksts, EUCAST epidemioloģiskās robežvērtības (ECOFF) un klīniskās rezistences robežvērtības un koncentrāciju diapazoni, ko izmanto, lai testētu tikai tādus Salmonella spp. un komensālo indikatorbaktēriju E. coli izolātus, kas ir rezistenti pret cefotaksīmu, ceftazidīmu vai meropenēmu (otrais saraksts)

| Antimikrobiālais līdzeklis | Antimikrobiālo līdzekļu klase | Suga | AMR interpretēšanas robežvērtības (mg/L) | Koncentrāciju diapazoni (mg/L)
  (Iekavās avotu skaits) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ECOFF | Klīniskā robežvērtība |
| Cefepīms | Cefalosporīns | Salmonella | NA | > 4 | 0,06–32 (10) |
| E. coli | > 0,125 | > 4 |
| Cefotaksīms | Cefalosporīns | Salmonella | > 0,5 | > 2 | 0,25–64 (9) |
| E. coli | > 0,25 | > 2 |
| Cefotaksīms + klavulānskābe | Cefalosporīns un beta-laktamāzes inhibitoru kombinācija | Salmonella | NA | NA | 0,06–64 (11) |
| E. coli | > 0,25 | NA |
| Cefoksitīns | Cefamicīns | Salmonella | > 8 | NA | 0,5–64 (8) |
| E. coli | > 8 | NA |
| Ceftazidīms | Cefalosporīns | Salmonella | > 2 | > 4 | 0,25–128 (10) |
| E. coli | > 0,5 | > 4 |
| Ceftazidīms + klavulānskābe | Cefalosporīna un beta-laktamāzes inhibitoru kombinācija | Salmonella | NA | NA | 0,125–128 (11) |
| E. coli | > 0,5 | NA |
| Ertapenēms | Karbapenēms | Salmonella | NA | > 0,5 | 0,015–2 (8) |
| E. coli | NA | > 0,5 |
| Imipenēms | Karbapenēms | Salmonella | > 1 | > 4 | 0,12–16 (8) |
| E. coli | > 0,5 | > 4 |
| Meropenēms | Karbapenēms | Salmonella | > 0,125 | > 8 | 0,03–16 (10) |
| E. coli | > 0,125 | > 8 |
| Temocilīns | Penicilīns | Salmonella | > NA | NA | 0,5–128 (9) |
| E. coli | > 16 | NA |
| NA: dati nav pieejami. |

Antimikrobiālais līdzeklis

Antimikrobiālo līdzekļu klase

Suga

AMR interpretēšanas robežvērtības (mg/L)

Koncentrāciju diapazoni (mg/L)

(Iekavās avotu skaits)

ECOFF

Klīniskā robežvērtība

Cefepīms

Cefalosporīns

Salmonella

NA

> 4

0,06–32 (10)

E. coli

> 0,125

> 4

Cefotaksīms

Cefalosporīns

Salmonella

> 0,5

> 2

0,25–64 (9)

E. coli

> 0,25

> 2

Cefotaksīms + klavulānskābe

Cefalosporīns un beta-laktamāzes inhibitoru kombinācija

Salmonella

NA

NA

0,06–64 (11)

E. coli

> 0,25

NA

Cefoksitīns

Cefamicīns

Salmonella

> 8

NA

0,5–64 (8)

E. coli

> 8

NA

Ceftazidīms

Cefalosporīns

Salmonella

> 2

> 4

0,25–128 (10)

E. coli

> 0,5

> 4

Ceftazidīms + klavulānskābe

Cefalosporīna un beta-laktamāzes inhibitoru kombinācija

Salmonella

NA

NA

0,125–128 (11)

E. coli

> 0,5

NA

Ertapenēms

Karbapenēms

Salmonella

NA

> 0,5

0,015–2 (8)

E. coli

NA

> 0,5

Imipenēms

Karbapenēms

Salmonella

> 1

> 4

0,12–16 (8)

E. coli

> 0,5

> 4

Meropenēms

Karbapenēms

Salmonella

> 0,125

> 8

0,03–16 (10)

E. coli

> 0,125

> 8

Temocilīns

Penicilīns

Salmonella

> NA

NA

0,5–128 (9)

E. coli

> 16

NA

NA: dati nav pieejami.

5.2.   Kvantitatīva metode, ar ko aplēš ESBL vai AmpC producējošo E. coli proporcionālo daudzumu

Dalībvalstis var nolemt novērtēt, kāds ir ESBL vai AmpC producējošo E. coli īpatsvars no visiem vienā paraugā esošajiem E. coli izolātiem. Šajā gadījumā tās uzskaita ESBL vai AmpC producējošās E. coli baktērijas un visas E. coli baktērijas, izmantojot atšķaidīšanas metodes un pēc tam uzsējumu uz selektīvās un neselektīvās barotnes plates atbilstīgi Eiropas Savienības references laboratorijas protokoliem attiecībā uz AMR
   (5).

6.   Alternatīva metode

Dalībvalstis var nolemt atļaut izmantot visa genoma sekvencēšanu (“VGS”) kā alternatīvu metodi mikroatšķaidīšanai buljonā, izmantojot 2. un 5. tabulas antimikrobiālo līdzekļu sarakstus, kad veic ESBL, AmpC vai CP producējošo E. coli baktēriju īpašo uzraudzību, kā minēts 5. punktā. Tās VGS kā alternatīvu metodi mikroatšķaidīšanai buljonā, izmantojot 5. tabulas antimikrobiālo līdzekļu sarakstu, var izmantot arī tad, ja papildu testos, kas veikti atbilstīgi 4.2. punktam, E. coli un Salmonella izolāti uzrāda rezistenci pret cefotaksīmu, ceftazidīmu vai meropenēmu.

Laboratorijas, kas kā alternatīvu metodi izmanto VGS, izmanto ES references laboratorijas protokolus attiecībā uz AMR
   (6).

7.   Kvalitātes kontrole, izolātu uzglabāšana un apstiprinājuma testi

Dalībvalstis nodrošina, ka 3. panta 2. punktā minētās laboratorijas piedalās kvalitātes nodrošināšanas sistēmā, kurā iekļautas valsts vai Savienības līmenī rīkotas kvalifikācijas atbilstības pārbaudes attiecībā uz spējām identificēt un tipizēt saskaņotās AMR uzraudzības vajadzībām ievāktās baktērijas un testēt šo baktēriju antimikrobiālo uzņēmību.

Rezistentos izolātus laboratorijas uzglabā vismaz piecus gadus – 80 °C temperatūrā. Citas uzglabāšanas temperatūras drīkst izmantot tikai tad, ja tās nodrošina dzīvotspēju un to, ka celma raksturlielumos nenotiek pārmaiņas.

Ja EFSA un ES referenes laboratorija AMR jomā uzskata, ka tas ir zinātniski nepieciešams, 3. panta 2. punktā minētās laboratorijas visus saskaņā ar 4., 5. un 6. punktu testētos izolātus nosūta uz ES references laboratoriju apstiprinājuma testu veikšanai.

B DAĻA

Ziņošana

1.   Vispārīgi noteikumi par datu ziņošanu

Dalībvalstis sagatavo ziņojumu projektus un iekļauj 2. punktā minēto informāciju par katru individuālo izolātu, atsevišķi aplūkojot katru baktēriju sugu un dzīvnieku populāciju kombināciju un katru baktēriju sugu un pārtikas kombināciju, kas minētas A daļas 1. punktā. Ar šo lēmumu paredzētās saskaņotās AMR uzraudzības rezultātus dalībvalstis iesniedz kā uz izolātu analīzi balstītus datus, izmantojot EFSA piedāvāto datu vārdnīcu un elektronisko veidlapu komplektu. Dalībvalstis apraksta paraugu ņemšanas modeļus, stratifikācijas un nejaušināšanas procedūras attiecībā uz katru dzīvnieku populāciju un pārtikas kategoriju.

Ja AMR uzraudzība tiek veikta, izmantojot antimikrobiālās uzņēmības testus, dalībvalstis ziņo 2.1. punktā minēto informāciju.

Ja AMR uzraudzība tiek veikta, izmantojot VGS, dalībvalstis ziņo 2.2. punktā minēto informāciju.

Ja dalībvalstis nolemj EFSA paziņot datus, kas savākti brīvprātīgi, šos datus paziņo atsevišķi no obligāti vācamajiem datiem.

2.   Ziņojamo datu kopa

2.1.   Antimikrobiālās uzņēmības testu rezultātu ziņošana

Par katru individuālo izolātu norāda šādu informāciju:

| — | izolāta unikālais identifikators vai kods, |
| --- | --- |

—

izolāta unikālais identifikators vai kods,

| — | baktēriju suga, |
| --- | --- |

—

baktēriju suga,

| — | serotips (attiecībā uz Salmonella spp.), |
| --- | --- |

—

serotips (attiecībā uz Salmonella spp.),

| — | produktīvo dzīvnieku populācija vai pārtikas kategorija, |
| --- | --- |

—

produktīvo dzīvnieku populācija vai pārtikas kategorija,

| — | pārtikas aprites posms, kurā ņemti paraugi, |
| --- | --- |

—

pārtikas aprites posms, kurā ņemti paraugi,

| — | parauga tips, |
| --- | --- |

—

parauga tips,

| — | robežkontroles punkta kods Traces (tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēma) sistēmā (tikai importētās gaļas testēšanas vajadzībām), |
| --- | --- |

—

robežkontroles punkta kods Traces (tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēma) sistēmā (tikai importētās gaļas testēšanas vajadzībām),

| — | atsauce uz sūtījumu vienotajā sanitārajā ievešanas dokumentā (VSID) (tikai importētās gaļas testēšanas vajadzībām), |
| --- | --- |

—

atsauce uz sūtījumu vienotajā sanitārajā ievešanas dokumentā (VSID) (tikai importētās gaļas testēšanas vajadzībām),

| — | sūtījuma izcelsmes valsts (tikai importētās gaļas testēšanas vajadzībām), |
| --- | --- |

—

sūtījuma izcelsmes valsts (tikai importētās gaļas testēšanas vajadzībām),

| — | paraugņēmējs, |
| --- | --- |

—

paraugņēmējs,

| — | paraugu ņemšanas stratēģija, |
| --- | --- |

—

paraugu ņemšanas stratēģija,

| — | paraugu ņemšanas datums, |
| --- | --- |

—

paraugu ņemšanas datums,

| — | analīzes (izolēšanas) sākuma datums, |
| --- | --- |

—

analīzes (izolēšanas) sākuma datums,

| — | izolāta identifikators vai kods, ko piešķīrusi laboratorija, kura izolātam veikusi antimikrobiālās uzņēmības testu, |
| --- | --- |

—

izolāta identifikators vai kods, ko piešķīrusi laboratorija, kura izolātam veikusi antimikrobiālās uzņēmības testu,

| — | uzņēmības testēšanas datums, |
| --- | --- |

—

uzņēmības testēšanas datums,

| — | antimikrobiālais līdzeklis, |
| --- | --- |

—

antimikrobiālais līdzeklis,

| — | minimālās inhibējošās koncentrācijas (MIC) vērtība (mg/l), |
| --- | --- |

—

minimālās inhibējošās koncentrācijas (MIC) vērtība (mg/l),

| — | sinerģijas testēšana ar klavulānskābi attiecībā uz ceftazidīmu, |
| --- | --- |

—

sinerģijas testēšana ar klavulānskābi attiecībā uz ceftazidīmu,

| — | sinerģijas testēšana ar klavulānskābi attiecībā uz cefotaksīmu. |
| --- | --- |

—

sinerģijas testēšana ar klavulānskābi attiecībā uz cefotaksīmu.

2.2.   VGS testu rezultātu ziņošana

Par katru individuālo izolātu norāda šādu informāciju:

| — | izolāta unikālais identifikators vai kods, |
| --- | --- |

—

izolāta unikālais identifikators vai kods,

| — | baktēriju suga, |
| --- | --- |

—

baktēriju suga,

| — | produktīvo dzīvnieku populācija vai pārtikas kategorija, |
| --- | --- |

—

produktīvo dzīvnieku populācija vai pārtikas kategorija,

| — | pārtikas aprites posms, kurā ņemti paraugi, |
| --- | --- |

—

pārtikas aprites posms, kurā ņemti paraugi,

| — | parauga tips, |
| --- | --- |

—

parauga tips,

| — | robežkontroles punkta kods Traces sistēmā (tikai importētās gaļas testēšanas vajadzībām), |
| --- | --- |

—

robežkontroles punkta kods Traces sistēmā (tikai importētās gaļas testēšanas vajadzībām),

| — | atsauce uz sūtījumu VSID (tikai importētās gaļas testēšanas vajadzībām), |
| --- | --- |

—

atsauce uz sūtījumu VSID (tikai importētās gaļas testēšanas vajadzībām),

| — | sūtījuma izcelsmes valsts (tikai importētās gaļas testēšanas vajadzībām), |
| --- | --- |

—

sūtījuma izcelsmes valsts (tikai importētās gaļas testēšanas vajadzībām),

| — | paraugņēmējs, |
| --- | --- |

—

paraugņēmējs,

| — | paraugu ņemšanas stratēģija, |
| --- | --- |

—

paraugu ņemšanas stratēģija,

| — | paraugu ņemšanas datums, |
| --- | --- |

—

paraugu ņemšanas datums,

| — | analīzes (izolēšanas) sākuma datums, |
| --- | --- |

—

analīzes (izolēšanas) sākuma datums,

| — | izolāta identifikators vai kods, ko piešķīrusi laboratorija, |
| --- | --- |

—

izolāta identifikators vai kods, ko piešķīrusi laboratorija,

| — | sekvencēšanas datums, |
| --- | --- |

—

sekvencēšanas datums,

| — | prognozēšanas rīka versija, |
| --- | --- |

—

prognozēšanas rīka versija,

| — | dati par gēniem, kas piešķir AMR, |
| --- | --- |

—

dati par gēniem, kas piešķir AMR,

| — | izmantotais sekvencēšanas rīks, |
| --- | --- |

—

izmantotais sekvencēšanas rīks,

| — | izmantotā bibliotēkas sagatavošanas metode. |
| --- | --- |

—

izmantotā bibliotēkas sagatavošanas metode.

---

(1)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3686

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

(3)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

(*)  *: nosacītā EUCAST robežvērtība.

(4)  https://www.eurl-ar.eu/protocols.aspx

(5)  https://www.eurl-ar.eu/protocols.aspx

(6)  https://www.eurl-ar.eu/protocols.aspx

---

| 19.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 387/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 387/22

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2020/1730

(2020. gada 18. novembris),

ar ko apstiprina Īrijas dalību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/1954, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1030/2002, ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Protokolu (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Īrija savā 2020. gada 29. jūlija vēstulē Eiropas Komisijai ir paziņojusi par savu vēlmi piedalīties Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1954 (1) īstenošanā un padarīt to sev saistošu. |
| --- | --- |

(1)

Īrija savā 2020. gada 29. jūlija vēstulē Eiropas Komisijai ir paziņojusi par savu vēlmi piedalīties Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1954 (1) īstenošanā un padarīt to sev saistošu.

| (2) | Attiecībā uz Īrijas dalību minētās regulas īstenošanā nav izvirzīti nekādi konkrēti nosacījumi, un pārejas pasākumi nav nepieciešami. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz Īrijas dalību minētās regulas īstenošanā nav izvirzīti nekādi konkrēti nosacījumi, un pārejas pasākumi nav nepieciešami.

| (3) | Saskaņotas formas un kopēji drošības standarti uzturēšanās atļaujām visā Eiropas Savienībā atvieglo robežšķērsošanu, un tādējādi dod ieguldījumu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas labākā darbībā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņotas formas un kopēji drošības standarti uzturēšanās atļaujām visā Eiropas Savienībā atvieglo robežšķērsošanu, un tādējādi dod ieguldījumu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas labākā darbībā.

| (4) | Tāpēc būtu jāapstiprina Īrijas dalība Regulas (ES) 2017/1954 īstenošanā. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc būtu jāapstiprina Īrijas dalība Regulas (ES) 2017/1954 īstenošanā.

| (5) | Lai Īrijai pēc iespējas drīz dotu iespēju piemērot Regulu (ES) 2017/1954, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas, |
| --- | --- |

(5)

Lai Īrijai pēc iespējas drīz dotu iespēju piemērot Regulu (ES) 2017/1954, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo apstiprina Īrijas dalību Regulas (ES) 2017/1954 īstenošanā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 18. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1954 (2017. gada 25. oktobris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1030/2002, ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem (OV L 286, 1.11.2017., 9. lpp.).

1

---

Labojumi

| 19.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 387/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 387/23

---

Papildinājums

(
  “Eiropas Kopienu Oficiālais Vēstnesis” P 52, 1960. gada 16. augusts
  )

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

REGULA
  Nr. 11

par diskriminācijas atcelšanu pārvadājumu likmēs un nosacījumos, īstenojot Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 79. panta 3. punktu

EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 79. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

tā kā saskaņā ar 79. panta 3. punktu Padomei ir jāparedz noteikumi, ar kuriem tiek nodrošināts, ka attiecībā uz pārvadājumiem Kopienā tiek atcelta visu veidu diskriminācija, kas minēta 79. panta 1. punktā;

tā kā šādas atcelšanas nolūkā ir jāaizliedz iepriekšminēto veidu diskriminācija, arī tā, ka pēc tarifa vai citādi tiek noteiktas pārvadājumu likmes un nosacījumi, kuru piemērošana būtu diskriminējoša;

tā kā pārbaudīt, kādas pārvadājumu likmes un nosacījumus piemēro, un atklāt diskrimināciju var tikai tad, ja pārvadātājiem un aģentiem, kas nodarbojas ar kravu pārvadājumiem, ir pienākums sniegt vajadzīgo informāciju, sastādīt pārvadājuma dokumentu, kurš dod iespēju pārbaudīt šādu informāciju, un pakļauties pārbaudei;

tā kā, lai nodrošinātu atbilstību šiem noteikumiem, būtu jāievieš sankciju sistēma, paredzot, ka šādas sankcijas var pārskatīt Tiesa, kuras jurisdikcija ir neierobežota, kā paredzēts Līguma 172. pantā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas noteikumus piemēro visu kravu pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem vai iekšzemes ūdensceļiem Kopienā, izņemot to preču pārvadājumus, kuras uzskaitītas Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma I un III pielikumā.

2. pants

1.   Šīs regulas noteikumus piemēro visu to kravu pārvadājumiem, ko nosūta no punkta vai uz punktu kādas dalībvalsts teritorijā, tostarp preču pārvadājumus starp dalībvalstīm un trešām vai asociētām valstīm.

2.   Šo regulu piemēro tikai tajās maršruta daļās, kas atrodas Kopienā.

3.   Šo regulu piemēro pa dzelzceļu, autoceļu vai iekšzemes ūdensceļu veiktajās maršruta daļās arī tad, ja citās maršruta daļās kravas ved ar citu veidu transportu.

3. pants

Ja pārvadājumu, ko reglamentē viena līguma noteikumi, cits citu nomainot, veic vairāki pārvadātāji, tad uz katru no šiem pārvadātājiem attiecas šīs regulas noteikumi tajā pārvadājuma daļā, kuru veic attiecīgais pārvadātājs.

4. pants

1.   Attiecībā uz pārvadājumiem Kopienā aizliedz tādu diskrimināciju, ka pārvadātāji vienādu preču pārvadāšanai pa vieniem un tiem pašiem transporta ceļiem piemēro atšķirīgas likmes un nosacījumus atkarībā no tā, kas ir attiecīgo preču izcelsmes valsts vai galamērķa valsts.

Šis aizliegums neietekmē saskaņā ar privāttiesībām slēgtu līgumu derīgumu.

2.   Aizliegts ir arī pēc tarifa vai citādi noteikt pārvadājumu likmes un nosacījumus, kuru piemērošana būtu diskriminējoša 1. punkta nozīmē.

3.   Šajā pantā noteiktie aizliegumi stājas spēkā 1961. gada 1. jūlijā.

5. pants

1.   Līdz 1961. gada 1. jūlijam valdības paziņo Komisijai visus tarifus vai oficiālas vai citādas vienošanās par pārvadājumu likmēm un nosacījumiem, kas ir spēkā attiecīgajās valstīs, ja saskaņā ar tiem likmes un nosacījumi vienādu preču pārvadāšanai pa vieniem un tiem pašiem transporta ceļiem atšķiras atkarībā no tā, kas ir attiecīgo preču izcelsmes vai galamērķa valsts. Komisijai nekavējoties paziņo arī par visiem šāda veida pasākumiem, ko ievieš pēc tam.

2.   Līdz 1961. gada 1. janvārim pārvadājumu uzņēmumi savas valsts valdībai iesniedz visu attiecīgo informāciju par tarifiem un oficiālām vai citām vienošanām par pārvadājumu likmēm un nosacījumiem, kas minēti iepriekšējā punktā, un nekavējoties ziņo tai par visiem šāda veida pasākumiem, ko ievieš pēc tam.

3.   Šā panta noteikumus piemēro to kravu pārvadājumiem, ko nosūta no punkta vai uz punktu kādas dalībvalsts teritorijā.

6. pants

1.   Visiem kravu pārvadājumiem Kopienā jāpievieno pārvadājuma dokuments, kurā ir norādīts:

| — | sūtītāja vārds (nosaukums) un adrese, |
| --- | --- |

—

sūtītāja vārds (nosaukums) un adrese,

| — | preču iedaba un masa, |
| --- | --- |

—

preču iedaba un masa,

| — | vieta un datums, kur un kad krava pieņemta transportēšanai, |
| --- | --- |

—

vieta un datums, kur un kad krava pieņemta transportēšanai,

| — | vieta, kur krava jāpiegādā, |
| --- | --- |

—

vieta, kur krava jāpiegādā,

| — | maršruts, pa kuru jābrauc, vai veicamais attālums, ja ar šiem faktoriem ir pamatojama likmes atšķirība no parasti piemērojamās likmes, |
| --- | --- |

—

maršruts, pa kuru jābrauc, vai veicamais attālums, ja ar šiem faktoriem ir pamatojama likmes atšķirība no parasti piemērojamās likmes,

| — | robežu šķērsošanas punkti, ja vajadzīgs. |
| --- | --- |

—

robežu šķērsošanas punkti, ja vajadzīgs.

2.   Pārvadājumu dokumentus sastāda divos eksemplāros un numurē. Vienu eksemplāru pievieno kravai; otru eksemplāru divus gadus, skaitot no pārvadājuma dienas, glabā un pēc numuriem kārto pārvadātājs. Pēdējā no minētajiem eksemplāriem norāda pilno un galīgo maksu par pārvadājumu neatkarīgi no tās kārtošanas veida, visas citas maksas un visas atlaides vai citus faktorus, kas ietekmē pārvadājuma likmes un nosacījumus.

3.   Ja esošajos dokumentos ir visas 1. punktā noteiktās ziņas un tie kopā ar pārvadātāju uzskaites un grāmatvedības sistēmām ļauj pilnībā pārbaudīt pārvadājumu likmes un nosacījumus, lai varētu atcelt Līguma 79. panta 1. punktā minēto veidu diskrimināciju vai no tās izvairīties, tad pārvadātājiem nav jāievieš jauni dokumenti.

4.   Pārvadātājs atbild par pārvadājumu dokumentu pareizu sagatavošanu.

7. pants

1.   Regulas 6. panta noteikumi stājas spēkā 1961. gada 1. jūlijā.

2.   Tomēr Komisija pirms minētās dienas un ar regulu, ko izdod pēc apspriešanās ar Padomi, attiecībā uz dažām pārvadājumu kategorijām, kuras nosaka vēlāk, var atlikt minēto stāšanos spēkā, vēlākais, līdz 1964. gada 1. janvārim.

8. pants

Regulas 6. panta noteikumus nepiemēro:

| a) | tādu kravu pārvadājumiem, kuru kopējā masa nepārsniedz piecas metriskās tonnas, ja kravu viens sūtītājs nosūta vienam saņēmējam; |
| --- | --- |

a)

tādu kravu pārvadājumiem, kuru kopējā masa nepārsniedz piecas metriskās tonnas, ja kravu viens sūtītājs nosūta vienam saņēmējam;

| b) | kravu pārvadājumiem vienā dalībvalstī, ja kopējais veicamais attālums nepārsniedz simt kilometrus; |
| --- | --- |

b)

kravu pārvadājumiem vienā dalībvalstī, ja kopējais veicamais attālums nepārsniedz simt kilometrus;

| c) | kravu pārvadājumiem starp dalībvalstīm, ja kopējais veicamais attālums nepārsniedz 30 kilometrus. |
| --- | --- |

c)

kravu pārvadājumiem starp dalībvalstīm, ja kopējais veicamais attālums nepārsniedz 30 kilometrus.

9. pants

Šīs regulas 6. panta noteikumus nepiemēro kravu pārvadājumiem, ko uzņēmums veic savām vajadzībām, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

| — | pārvadājumu veic ar transportlīdzekļiem, kas ir uzņēmuma īpašumā vai ko uzņēmums ieguvis uz nomaksu, un ko vada paša uzņēmuma darbinieks vai darbinieki, |
| --- | --- |

—

pārvadājumu veic ar transportlīdzekļiem, kas ir uzņēmuma īpašumā vai ko uzņēmums ieguvis uz nomaksu, un ko vada paša uzņēmuma darbinieks vai darbinieki,

| — | pārvadājumiem jābūt tikai uzņēmuma palīgdarbībai, nevis pamatdarbībai, |
| --- | --- |

—

pārvadājumiem jābūt tikai uzņēmuma palīgdarbībai, nevis pamatdarbībai,

| — | pārvadājamai kravai jābūt uzņēmuma īpašumā, vai arī uzņēmumam tā iepriekš jāpārdod, jānopērk, jāiznomā vai jānoīrē, jāizgatavo, jāpārstrādā vai jāsalabo, |
| --- | --- |

—

pārvadājamai kravai jābūt uzņēmuma īpašumā, vai arī uzņēmumam tā iepriekš jāpārdod, jānopērk, jāiznomā vai jānoīrē, jāizgatavo, jāpārstrādā vai jāsalabo,

| — | reisa mērķim jābūt nogādāt kravu uzņēmumā vai aizvest no tā, vai arī to pārvietot savām vajadzībām uzņēmuma iekšienē vai ārpus uzņēmuma. |
| --- | --- |

—

reisa mērķim jābūt nogādāt kravu uzņēmumā vai aizvest no tā, vai arī to pārvietot savām vajadzībām uzņēmuma iekšienē vai ārpus uzņēmuma.

10. pants

Ja attiecībā uz pārvadājumu likmju un nosacījumu publicēšanu līdz 1963. gada 1. jūlijam nav izstrādāti noteikumi saskaņā ar Līguma 74. pantu un īstenojot tā 75. pantu, tad lēmumus, kas attiecas uz šādu publikāciju iedabu, formu un apjomu, kopā ar citiem attiecīgiem pasākumiem pieņem, ievērojot Līguma 79. panta 1. un 3. punkta ierobežojumus un noteikumus, ņemot vērā to, ka šādiem lēmumiem un pasākumiem visos gadījumos jābūt saskaņā ar kopējo transporta politiku.

11. pants

1.   Neskarot šīs regulas 5. pantu, valdības un uzņēmumi pēc Komisijas pieprasījuma sniedz jebkādu papildinformāciju par jebkuru tarifu vai oficiālu vai citādu vienošanos par pārvadājumu likmēm un nosacījumiem, kas var būt vajadzīga.

2.   Komisija šādas informācijas sniegšanai var noteikt termiņu, kas nav mazāks par vienu mēnesi.

3.   Ja Komisija uzņēmumam pieprasa informāciju, tad Komisija par to nekavējoties informē tās dalībvalsts valdību, kurā ir šā uzņēmuma mītne, nosūtot minētajai valdībai informācijas pieprasījuma eksemplāru.

4.   Informāciju var atteikt, ja tā satur faktus, kuru atklāšanu kāda dalībvalsts uzskata par pretēju tās būtiskajām drošības interesēm.

12. pants

1.   Jebkurš pārvadātājs, kas piemēro dažādas likmes un dažādus nosacījumus vienādu preču pārvadāšanai pa vieniem un tiem pašiem transporta ceļiem atkarībā no tā, kas ir attiecīgo preču izcelsmes vai galamērķa valsts, pēc Komisijas pieprasījuma pierāda, ka šāda rīcība nav šīs regulas noteikumu pārkāpums.

2.   Dažādu likmju un dažādu nosacījumu piemērošana nav šīs regulas pārkāpums, ja to nosaka vienīgi pārvadātāju konkurence vai īpaši tehniski vai ekonomiski darbības nosacījumi, kuri ir raksturīgi attiecīgajam transporta ceļam.

13. pants

1.   Ekspeditori un citi aģenti, kas saistīti ar kravu pārvadājumiem, pēc viņu valsts valdības vai Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par sniegtajiem pakalpojumiem un piemērotajām likmēm un nosacījumiem.

2.   Šo prasību piemēro arī tiešiem pārvadājumu papildpakalpojumu sniedzējiem, ja tiem un pārvadātājiem maksājamā atlīdzība ir iekļauta vienā kopējā maksā.

3.   Šīs regulas 11. panta 2., 3. un 4. punkta noteikumus piemēro arī informācijas pieprasījumiem, ko veic, ievērojot šo pantu.

14. pants

1.   Dalībvalstis atbild par to, lai pārbaudītu, kā pārvadātāji ievēro ar šīs regulas 5. panta 2. punktu un 6. un 11. pantu tiem uzliktos pienākumus un pienākumu sniegt informāciju, kas paredzēts 13. pantā.

Šajā nolūkā pēc apspriešanās ar Komisiju tās līdz 1961. gada 1. jūlijam ievieš vajadzīgos pasākumus.

2.   Ciktāl vajadzīgs, lai īstenotu šo regulu, Komisija var sūtīt savas amatpersonas vai jebkurus ekspertus pārbaudes vizītēs, lai pārbaudītu un uzraudzītu atbilstību pienākumiem, kas uzņēmumiem uzlikti ar šīs regulas 5., 6., 11. un 13. pantu.

Šajā nolūkā jebkuriem pilnvarotiem Komisijas pārstāvjiem ir šādas tiesības un pilnvaras:

| a) | pārbaudīt uzņēmumu grāmatvedības grāmatas un citus darījumu dokumentus; |
| --- | --- |

a)

pārbaudīt uzņēmumu grāmatvedības grāmatas un citus darījumu dokumentus;

| b) | uz vietas izgatavot minēto grāmatu un dokumentu kopijas vai izrakstus no tiem; |
| --- | --- |

b)

uz vietas izgatavot minēto grāmatu un dokumentu kopijas vai izrakstus no tiem;

| c) | piekļūt visām uzņēmumu telpām, zemei un transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

c)

piekļūt visām uzņēmumu telpām, zemei un transportlīdzekļiem;

| d) | pieprasīt paskaidrojumus visos jautājumos, kas attiecas uz uzņēmumu grāmatām un dokumentiem. |
| --- | --- |

d)

pieprasīt paskaidrojumus visos jautājumos, kas attiecas uz uzņēmumu grāmatām un dokumentiem.

Komisijas pilnvarotie pārstāvji šīs tiesības izmanto, uzrādot caurlaidi, kurā ir norādīts, ka viņi ir pilnvaroti izdarīt visas vajadzīgās pārbaudes saskaņā ar šo pantu. Viņiem jābūt līdzi rakstiskai pilnvarai, kurā norādīts pārbaudāmā uzņēmuma nosaukums un pārbaudes nolūks. Ziņas par rakstisko pilnvaru, kā arī par pārbaudi atbildīgo personu statusu dara zināmas attiecīgajai dalībvalstij pirms pārbaudes.

Pēc attiecīgās dalībvalsts vai Komisijas pieprasījuma minētās valsts amatpersonas var palīdzēt Komisijas pilnvarotajiem pārstāvjiem viņu pienākumu izpildē.

Ja kāds uzņēmums atsakās no šajā regulā paredzētās pārbaudes, tad attiecīgā dalībvalsts Komisijas pilnvarotajiem pārstāvjiem sniedz tādu atbalstu un palīdzību, kāda var būt vajadzīga, lai pārbaudi izdarītu tā, kā tie instruēti to darīt. Dalībvalstis pēc apspriešanās ar Komisiju līdz 1961. gada 1. jūlijam ievieš šim nolūkam vajadzīgos pasākumus.

3.   Visas personas, kas piedalās šajā pantā paredzētajās pārbaudēs, ievēro dienesta noslēpumu saskaņā ar Līguma 214. pantu.

15. pants

1.   Neskarot pasākumus, kas veikti saskaņā ar Līguma 79. panta 4. punktu, Komisija un dalībvalstis nodrošina to, ka visi fakti, kas tām kļuvuši zināmi, ievērojot 5., 11., 13. un 14. pantu, paliek konfidenciāli.

2.   Ja Padome vienprātīgi nenolemj citādi, tā šādi iegūto informāciju var izmantot tikai šīs regulas īstenošanai.

16. pants

Pēc apspriešanās ar Komisiju dalībvalstis 14. panta 1. punktā noteiktajā termiņā paredz attiecīgas sankcijas:

| a) | pārvadātājiem, kas nespēj nodrošināt atbilstību 5. panta 2. punktā un 6. pantā paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

pārvadātājiem, kas nespēj nodrošināt atbilstību 5. panta 2. punktā un 6. pantā paredzētajiem noteikumiem;

| b) | uzņēmumiem, kuri pēc attiecīga pieprasījuma noteiktajā termiņā nespēj savas valsts valdībai iesniegt 11. un 13. pantā norādīto informāciju; |
| --- | --- |

b)

uzņēmumiem, kuri pēc attiecīga pieprasījuma noteiktajā termiņā nespēj savas valsts valdībai iesniegt 11. un 13. pantā norādīto informāciju;

| c) | uzņēmumiem, kuri savas valsts valdībai apzināti iesniedz nepatiesu informāciju. |
| --- | --- |

c)

uzņēmumiem, kuri savas valsts valdībai apzināti iesniedz nepatiesu informāciju.

17. pants

1.   Ja šāds uzņēmums, kā minēts iepriekš, nespēj noteiktajā termiņā iesniegt informāciju, ko Komisija pieprasa saskaņā ar 11. un 13. pantu, vai apzināti sniedz nepatiesu informāciju, tad Komisija saskaņā ar Līguma 79. panta 3. punkta otro daļu var pieņemt lēmumu par tādas sankcijas piemērošanu šim uzņēmumam, kura nepārsniedz 500 norēķinu vienību, un noteikt jaunu termiņu prasītās informācijas iesniegšanai. Ja minētais uzņēmums nesniedz informāciju līdz jaunajam termiņam, tad lēmumu var pieņemt atkārtoti.

2.   Tomēr šādas sankcijas var piemērot tikai tad, ja pieprasījums sniegt informāciju ir bijis tāda lēmuma veidā, kurā ir skaidra norāde uz šajā pantā paredzētajām sankcijām.

18. pants

1.   Ja Komisija uzskata, ka pastāv diskriminācija Līguma 79. panta 1. punkta nozīmē, tā katrā diskriminācijas gadījumā un pieņemot lēmumu, kā paredzēts 79. panta 4. punktā, var piemērot sankciju atbildīgajam pārvadātājam, kas ne vairāk kā divdesmit reižu pārsniedz par pārvadājumu saņemto vai prasīto maksu.

2.   Ja diskriminācija Līguma 79. panta 1. punkta nozīmē turpinās, neraugoties uz Komisijas lēmumu, ar ko tiek prasīts šādu diskrimināciju izbeigt, tad Komisija atbildīgajam pārvadātājam par katru diskriminācijas gadījumu un saskaņā ar Līguma 79. panta 4. punktu var piemērot sankciju, kas nepārsniedz 10 000 norēķinu vienību.

3.   Pirms sankcijas piemērošanas saskaņā ar šīs regulas 17. pantu Komisija apspriežas ar visām attiecīgajām dalībvalstīm, kuras tiek apgādātas ar visu to dokumentu un to pierādījumu eksemplāriem, kas savākti izmeklēšanā, kuru Komisija veic saskaņā ar Līguma 79. panta 4. punktu. Visas dalībvalstis, ar kurām notikusi apspriešanās, var lūgt neatkarīgas valsts iestādes atzinumu un sniedz atbildi divos mēnešos.

19. pants

Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar šīs regulas 17. un 18. pantu, nav krimināltiesiska rakstura.

20. pants

Pirms jebkura lēmuma pieņemšanas, ievērojot 17. un 18. pantu, attiecīgajam uzņēmumam paziņo par ierosināto pasākumu.

Komisija informatīvā nolūkā attiecīgajām dalībvalstīm nosūta to lēmumu kopijas, kas pieņemti saskaņā ar 17. un 18. pantu.

21. pants

Iepriekšējos pantos norēķinu vienība ir tā, ko izmanto, sastādot Kopienas budžetu, kā paredzēts Līguma 207. un 209. pantā.

22. pants

Visi uzņēmumi neatkarīgi no tā, vai uz tiem attiecas publiskās tiesības vai privāttiesības, atbild par savu darbinieku rīcību attiecībā uz šīs regulas noteikumu izpildi. Šo noteikumu piemēro arī šajā regulā paredzētajām sankcijām.

23. pants

Sankcijas, ko Komisija piemēro saskaņā ar 17. un 18. pantu, īsteno, kā paredzēts Līguma 192. pantā. Summas, ko iekasē, īstenojot lēmumus par sankciju piemērošanu, maksā Eiropas Ekonomikas kopienai un atspoguļo tās budžetā kā ieņēmumus.

24. pants

Ja dalībvalsts saskaņā ar Līguma 79. panta 4. punktu iesniedz pieteikumu, kurā pieprasa izmeklēt kādu gadījumu, kuru tā uzskata par diskriminējošu, pieteikumā norāda pamatojumu.

25. pants

1.   Pirms lēmuma pieņemšanas vai sankcijas piemērošanas saskaņā ar šīs regulas 18. pantu Komisija uzklausa attiecīgās personas vai tās pilnvarota pārstāvja paskaidrojumus; tā var uzdot vienai no savām amatpersonām uzklausīt šādus paskaidrojumus.

2.   Ievērojot Līguma 172. pantu, Tiesai ir neierobežota jurisdikcija attiecībā uz jebkuru sankciju, ko piemēro saskaņā ar 17. un 18. pantu. Komisija nevar izpildīt sankciju, kamēr nav beidzies apelācijas sūdzības iesniegšanas termiņš.

26. pants

Komisija pieņem pasākumus, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 1960. gada 27. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRÉGOIRE

---